title: PREGUNTA ESCRITA n. 2839/98 del Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA a la Comisión. La futura política portuaria y de transportes marítimos de la UE

text: 21. 5. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 142/43 Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisión (22 de octubre de 1998) La Comisión no está al corriente de que se haya producido recientemente ninguna fuga al mar de Irlanda procedente de la planta de reprocesado nuclear de Sellafield. No obstante, la Comisión se pondrá en contacto con las autoridades británicas para recabar más información al respecto. (1999/C 142/052) PREGUNTA ESCRITA E-2838/98 de Niall Andrews (UPE) a la Comisión (28 de septiembre de 1998) Asunto: Desempleo de larga duración ¿Puede indicar la Comisión los progresos logrados en los distintos Estados miembros en la lucha contra el desempleo de larga duración? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisión (10 de noviembre de 1998) El desempleo de larga duración en la Comunidad se ha convertido en un problema cada vez más difícil de resolver. En la mayor parte de los Estados miembros, ha aparecido un núcleo duro de parados que sufren períodos prolongados de desempleo, lo que provoca una pérdida de cualificaciones y de motivación. Entre 1992 y 1997, la tasa media de desempleo de larga duración en la Comunidad aumentó de un 4,6 % a un 5,2 %. En el mismo período, el desempleo de larga duración aumentó en la mayor parte de los países. Sin embargo, algunos Estados miembros, como Dinamarca, Irlanda, el Reino Unido y, en menor grado, los Países Bajos, han realizado progresos en la lucha contra el desempleo de larga duración. En el resto de los Estados miembros, el porcentaje de la población activa sin trabajo durante períodos muy largos ha ido en aumento y en algunos casos (especialmente Bélgica, Grecia, España e Italia) se ha mantenido muy alto (véase el cuadro que se ha enviado directamente a Su Señoría y a la Secretaría General del Parlamento). En las sucesivas reuniones del Consejo Europeo, celebradas desde la de Essen en diciembre de 1994, se acordó intensificar los esfuerzos para mejorar la situación de los grupos especialmente afectados por el desempleo, entre los cuales se cuentan los desempleados de larga duración. En las Directrices para el empleo de 1998, aprobadas por la Cumbre conjunta de Luxemburgo y adoptadas a continuación por el Consejo, dos de los tres objetivos de actuación a nivel comunitario se refieren a la prevención del desempleo de larga duración. Establecen como objetivo que a cada persona sin empleo se le ofrezca una nueva oportunidad antes de que alcance los seis meses de desempleo, en el caso de los jóvenes, y doce meses en el caso de los adultos. Los planes nacionales de acción de 1998, presentados a continuación por los Estados miembros, indican que una amplia minoría de Estados miembros se encamina claramente hacia políticas de prevención y de activación destinadas a luchar contra el desempleo de larga duración. En el proyecto de informe conjunto sobre empleo de 1998, se incluye una descripción más detallada de las herramientas políticas actuales y de las políticas futuras destinadas a reducir el número de desempleados de larga duración. (1999/C 142/053) PREGUNTA ESCRITA E-2839/98 de Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) a la Comisión (28 de septiembre de 1998) Asunto: La futura política portuaria y de transportes marítimos de la UE En su respuesta a mi pregunta no 3493/95 (1) de 15. 02. 1995, la Comisión Europea señalaba que había creado una Task Force sobre sistemas marítimos del futuro que buscaba el acercamiento entre la investigación y la industria en el sector de las industrias marítimas que abarca los sectores de la construcción naval, del transporte marítimo y de los recursos marinos (pesca, acuicultura, energía). La


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2870/98 af Patricia McKENNA til Kommissionen. Fosforforurening fra vaskemidler

eurovoc_concepts:
Germany
Ireland
Italy
Switzerland
marketing
phosphorus
polishing and scouring preparations
wastewater
water pollution
water treatment

formats: html pdf print

text: 14. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 135/131 Svar (20. /21. december 1998) Adfærdskodeksen for våbeneksport blev vedtaget den 8. juni 1998 for at fastsætte høje fælles standarder, som bør betragtes som et minimum for forvaltning og tilbageholdenhed i forbindelse med overførsel af konventionelle våben i alle medlemsstaterne, og udbygge udvekslingen af relevante oplysninger blandt dem med henblik på at opnå større gennemsigtighed i EU. Rådet er ikke blevet gjort opmærksom på de forhold, som det ærede parlamentsmedlem nævner i sin forespørgsel. Som bekendt ligger ansvaret for de enkelte våbeneksportafgørelser og dermed kodeksens gennemførelse fortsat hos medlemsstaterne og de nationale myndigheder, der udsteder eksporttilladelser. I henhold til kodeksen er Rådet i øjeblikket ved at fastlægge den detaljerede procedure for den planlagte aflæggelse af beretninger. (1999/C 135/158) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2867/98 af Clive Needle (PSE) til Kommissionen (28. september 1998) Om: Adfærdskodeks vedrørende våbenkontrol På trods af den adfærdskodeks vedrørende våbenkontrol, der blev vedtaget i maj, har det tyske selskab Heckler und Koch indgået en kontrakt med den tyrkiske virksomhed MKEK, i henhold til hvilken MKEK skal fremstille 200. 000 kampgeværer. Er dette ikke − i betragtning af menneskerettighedskrænkelserne i Tyrkiet − i modstrid med den vedtagne adfærdskodeks, og hvad agter Kommissionen at foretage sig i den anledning? Svar afgivet af på Kommissionens vegne af Hans van den Broek (5. november 1998) Unionens adfærdskodeks for våbeneksport blev formelt vedtaget af Rådet (almindelige anliggender) den 8. juni 1998. Denne adfærdskodeks nævner forskellige kriterier, som medlemsstaterne skal tage i betragtning, når de sælger våbenmateriel til tredjelande. Til disse kriterier hører blandt andet, at medlemsstaternes internationale forpligtelser overholdes, og at menneskerettighederne respekteres i modtagerlandet. Adfærdskodeksen er imidlertid ikke et fællesskabspolitisk instrument, og Kommissionen har derfor ikke i henhold til traktaten bemyndigelse til at sikre gennemførelsen heraf. Det er op til hver enkelt medlemsstat at fortolke ovennævnte kriterier i kodeksen og afgøre, hvordan de skal anvendes på deres våbensalg. (1999/C 135/159) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2870/98 af Patricia McKenna (V) til Kommissionen (28. september 1998) Om: Fosforforurening fra vaskemidler Vaskemidler er en af hovedkilderne til fosforforurening af spildevand. Denne forurening har ført til et forbud mod fosforholdige vaskemidler i Italien og Schweiz og til frivillige aftaler med vaskemiddel- industrien i andre lande som f. eks. Tyskland og Nederlandene. Dette har f. eks. resulteret i, at man i


title: WRITTEN QUESTION No. 2880/98 by Panayotis LAMBRIAS Uncontrolled marketing of genetically-manipulated foodstuffs

eurovoc_concepts:
consumer information
consumer protection
foodstuff
foodstuffs legislation
genetically modified organism
labelling
marketing
nutrition
public health

formats: html print


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) yhteisön sisävesiliikenteen aluskapasiteettia koskevista toimintalinjoista vesiliikenteen edistämiseksi

eurovoc_concepts:
inland waterway fleet
inland waterway transport
intra-EU transport
transport capacity

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 28. 09. 1998 KOM(1998)541 lopull. 98/0281 (SYN) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) yhteisön sisävesiliikenteen aluskapasiteettia koskevista toimintalinjoista vesiliikenteen edistämiseksi (komission esittämä) PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komission kertomuksessa 12 päivänä huhtikuuta 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 844/941 säädettyjen toimenpiteiden yleisestä vaikutuksesta. Asetuksella jatketaan 28 liittyy rakennat, päivään huhtikuuta 1999 asti "jos sisävesiliikenteen rakenteellisista parannuksista 27 päivänä huhtikuuta 1989 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1101/89 käyttöön otettuihin toimenpiteisiin (KOM (97) 555 lopullinen, 3. 11. 1997) esitettiin seuraavat päätelmät: -järjestelmää, romuta" joka 2. "Jos rakennat, romuta" -järjestelmä sääntelee markkinoita tehokkaasti korvaamalla romutetun aluskaluston järjestelmällisesti uudella aluskalustolla jarruttamatta kuitenkaan tarpeellisia investointeja, etenkään markkinarakoihin. Ammattikunta tukee järjestelmää ja toivoo tällä hetkellä sen jatkamista, koska järjestelmä turvaa sen mielestä sisävesiliikenteen markkinoiden tulevaisuuden ja takaa etenkin sen, että tervehdyttämistoimien, joihin ammattikunta on käyttänyt yli 150 miljoonaa ecua, hyödyt säilyvät. Mikäli "jos rakennat, romuta" -järjestelmä poistettaisiin äkillisesti, alusten arvo saattaisi laskea voimakkaasti, ja tällä olisi yrityksille vakavia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Seurauksena voisi olla myös rakentamisen uusi aalto, joka pian kumoaisi tervehdyttämisen vaikutukset. Järjestelmä ei edellytä asianomaisten jäsenvaltioiden tai Euroopan yhteisön taloudellista väliintuloa, koska rahoituksesta huolehtii yksinomaan ammattikunta itse maksamalla erityisiä rahoitusosuuksia. Ammattikunta sääntelee siten itse markkinoita. Ottaen huomioon tavoite sisävesiliikenteen markkinoiden täydellisestä vapauttamisesta tammikuun 1. päivään 2000 mennessä, saattaa taloudellisen tilanteen niin salliessa ja ammattikunnan yksimielisesti sitä toivoessa olla tarpeen palauttaa "jos rakennat, romuta" suhdeluku l:l:een, jotta markkinat voisivat toimia vapaasti vaarantamatta kuitenkaan tervehdyttämistoimien tuloksia. Näin markkinavoimat osaltaan edistäisivät sisävesiliikenteen kuljetusten tehokkuuden ja kannattavuuden kasvua. Tulevaisuudessa tämän sääntelyjärjestelmän - jos se säilytetään vuoden 1999 jälkeen - pitäisi olla valvontajärjestelmän luonteinen. Markkinoiden kehitykseen sekä yhä lyhyempiin taloudellisiin sykleihin vastaamiseksi sitä pitäisi kehittää joustavampaan suuntaan. " 3. Kertomuksen perusteella komissio on pohtinut sisävesiliikenteen rakenteellisten parannusten asiantuntijaryhmän kanssa kysymystä yhteisön aluskapasiteetin sääntelyä koskevista toimintalinjoista vesiliikenteen edistämiseksi. 'EYVLL 98, 16. 4. 1994, s. 1. 0 II YLEISTA "Jos rakennat, romuta" -sääntö eli "vanha uudesta" -sääntö laadittiin hillitsemään 4. suuntausta yli-investointeihin ja suojelemaan ylikapasiteetin vähentämisen vaikutuksia. Säädös annettiin vuonna 1989 viideksi vuodeksi neuvoston asetuksen N:o 1101/89 voimaantulosta alkaen, ja sitä oli mahdollisuus jatkaa enintään 5 vuodella. Marraskuun 16. päivänä 1993 annetussa komission kertomuksessa (KOM(93) 553 lopullinen) neuvostolle ja Euroopan parlamentille todettiin "vanha uudesta" -järjestelmän vaikuttavan tehokkaasti kapasiteettiin. Järjestelmä oli osoittautunut välttämättömäksi sisävesiliikenteen markkinoiden tasapainoisen toiminnan kannalta. Tämän seurauksena "vanha uudesta" -sääntöä jatkettiin huhtikuun 28. päivään 1999 (12 päivänä huhtikuuta 1994 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 844/94). investointeja uuteen kalustoon. Päinvastoin kuin 5. On pidettävä mielessä, että "vanha uudesta" -säännön tavoitteena ei ole missään vaiheessa ollut estää kaikkia tonnimäärien jäädyttäminen, "vanha uudesta" -sääntö ei ole estänyt aluskannan välttämätöntä uudistamista eikä sen tuottavuuden lisäämistä, etenkin kun otetaan huomioon, että Keski- ja Itä-Euroopan maiden markkinoiden avautumisen ansiosta uusia aluksia on voitu rakentaa alhaisin kustannuksin. 6. On estettävä se, että viimeisimmän, vuosina 1996-1998 toteutetun laajan romutusohjelman (kokonaisarvoltaan 192 miljoonaa ecua) vaikutukset mitätöidään ottamalla käyttöön uutta aluskalustoa heti mainitun järjestelmän päätyttyä. Toisaalta on myös lopetettava markkinoiden toimintaan puuttuminen, ilman että aiheutetaan merkittäviä häiriöitä erityisesti yrittäjille, jotka ovat joutuneet maksamaan huomattavan erityisrahoitusosuuden ennen huhtikuun 28. päivää 1999. On siis tarpeen pitää väliaikaisesti voimassa "vanha uudesta" -sääntö ja nykyiset suhdeluvut markkinoiden eri lohkoilla ja ilmoittaa niiden asteittaisesta alentamisesta kohti nollatasoa enintään viiden vuoden kuluessa huhtikuun 28. päivästä 1999 sisävesiliikenteen markkinoiden vakauden ja avoimuuden takaamiseksi. Lisäksi "vanha uudesta" -järjestelmä olisi edelleen keskeinen väline yhteisön aluskapasiteetin hallinnassa 1. tammikuuta 2000 täysin vapautuvilla markkinoilla erityisesti vakavan markkinahäiriön ilmetessä (sellaisena kuin se on määritelty direktiivin 96/75/EY 1 artiklassa). Järjestelmä siis muuttuisi valvontamekanismiksi, johon sisältyvät suhdeluvut olisivat nollatasolla ja jonka komissio voisi aktivoida uudelleen markkinakriisin aikana jäsenvaltion pyynnöstä ja saatuaan direktiivin 96/75/EY 8 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon. Rajoittamattoman ajan voimassa olevaa valvontamekanismia voidaan perustella sisävesiliikenteen markkinoiden ainutlaatuisilla erityispiirteillä, jotka erottavat sisävesiliikenteen muista kuljetusmuodoista ja jotka liittyvät kaluston pitkäikäisyyteen ja siihen, että aluskapasiteettia ei poistu käytöstä luonnollisella tavalla. toteuttavat 7. Lähestymistapa, jossa jäsenvaltiot yhdessä tavoitteen saavuttamiseksi, on yksi olennaisista edellytyksistä yhteisön koko aluskapasiteetin sääntelemiseksi. Tässä tarkoituksessa asianomaisissa sisävesiliikennettä harjoittavissa jäsenvaltioissa on ylläpidettävä asetuksessa (ETY) N:o 1101/89 tarkoitettuja romutusrahastoja nimellä "yhteisön aluskannan koordinointi- ja edistämisrahastot". Näiden rahastojen kautta hallinto, ja ne voivat käyttää 28. päivään varmistetaan "vanha uudesta" -järjestelmän rakenteellisten parannustoimien mahdolliset huhtikuuta 1999 mennessä toteutettujen ammattikunnan ja rahoitusylijäämät, jäsenvaltioiden, yhteisön jotka koostuvat toimia yhteisen h rahoitusosuuksista ja jotka talletetaan vararahastoon ja jaetaan edellä mainittuihin rahastoihin. Myöhemmin näitä rahastoja täydennetään erityisrahoitusosuuksilla ("vanha uudesta" - järjestelmän sakkomaksut), joiden määrä vähenee vuoteen 2004 asti. Uuden asetusehdotuksen mukaisesti erityisrahoitusosuuksia joutuvat maksamaan samat tahot kuin asetuksen (ETY) N:o 1101/89 nojallakin, ja uuden rahaston toiminta on samankaltaista, koska se perustuu "vanha uudesta" joiden avulla vaikutetaan aluskapasiteettiin kompensoimalla uuden aluskaluston rakentaminen vanhan aluskaluston romuttamisella tai käyttämällä vararahastoa samaan tarkoitukseen. Jos kapasitetin vähentäminen edelleen tai muut asianmukaiset toimenpiteet osoittautuisivat välttämättömiksi vakavan markkinahäiriön yhteydessä (neuvoston direktiivin 96/75/EY 7 artikla), ne rahoitettaisiin kyseisistä rahastoista. sakkomaksuihin, -järjestelmän 8. Uuden ylikapasiteetin esiintymiseen on puututtava tehokkaasti kaikilla sisävesiliikenteen markkinoiden aloilla. Säädettävien toimien on siis oltava yleisluonteisia, ja niiden on katettava kaikki kuljetus- ja työntöalukset lukuun ottamatta aluksia, jotka eivät aiheuta ylikapasiteettia toisiinsa yhteydessä olevissa sisävesiväylien verkoissa joko kokonsa vuoksi tai sen takia, että ne liikennöivät ainoastaan kansallisilla reiteillä, esimerkiksi Rhône- ja Seine-joella ("suljetut reitit") tai suljetuilla kansainvälisillä reiteillä kuten Tonavalla. Sen sijaan on tärkeää, että toimien ulkopuolelle ei jätetä yksityisiä aluksia, jotka suorittavat kuljetuksia omaan lukuun, koska niillä on vaikutusta liikennemarkkinoihin. sen mukaan, onko kysymys toisistaan oleellisesti 9. Koska markkinat eroavat kuivalastikuljetuksista, säiliökuljetuksista vai työntöaluksista, on tarpeen perustaa rahastoon eri tilit kuivalastialuksille, säiliöaluksille ja työntöaluksille. 10. Perustamissopimuksen mukaisen talouspolitiikan puitteissa aluskannan sääntely kuuluu ensisijaisesti alan toimijoille. Toteutettavista toimista aiheutuvat kustannukset lankeavat siis sisävesiliikenteen alalla toimivien yritysten maksettaviksi. Tässä asetuksessa säädetään ehdoista, joita sovelletaan tietyn uuden kapasiteetin käyttöönottoon ("vanha uudesta" -sääntö). Ehdot pidetään voimassa enintään viisi vuotta, ja niihin sisältyvät suhdeluvut lähenevät asteittain nollaa. Tarkoituksena ei kuitenkaan ole estää markkinoillepääsyä kokonaan tai perustaa kansallista aluskantaa koskevaa kiintiöjärjestelmää. Kun aktivoidaan uudelleen tämä sääntö, joka on tarkoitus säilyttää valvontamekanismina, ehtoja voidaan rajoittaa keston ja vaikutuksen osalta, ja niitä voidaan muuttaa joustavasti markkinoiden kehittymisen myötä. "Vanha uudesta" -järjestelmän yhteydessä maksettuja erityisrahoitusosuuksia (sakkomaksuja) voidaan käyttää erityisesti romutuskorvausten myöntämiseen vakavan vesiliikennemarkkinoita koskevan kriisin sattuessa. 11. Aluskaluston sääntelyä koskevan mekanismin toimimiseksi tarvittavat päätökset on tehtävä yhteisön (komission) tasolla ottaen huomioon sisävesiliikenteen aluskannan koko yhteisöä koskeva luonne. Toimivalta päätösten tekemiseen ja niiden täytäntöönpanon sekä kilpailuedellytysten ylläpitämisen valvontaan on komissiolla, joka antaa asetuksen sääntelyjärjestelmää koskevista yksityiskohtaisista ohjeista. q 12. Niiden sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi, joita "vanha uudesta" -järjestelmän yhteydessä kompensaatiotoimenpiteenä toteutetulla alusten romuttamisella saattaa olla sisävesikuljetusalan yrittäjiin ja työntekijöihin, on suotavaa, että jäsenvaltiot säätävät oheistoimista niiden henkilöiden hyväksi, jotka haluavat luopua lopullisesti sisävesiliikenteen harjoittamisesta ja siirtyä jollekin muulle taloudellisen toiminnan alalle tai lisätä pätevyyttään. Kun otetaan huomioon, miten suuri merkitys sisävesikuljetuksilla on ympäristönsuojelun ja turvallisuuden kannalta, yhteisön aluskantaa on syytä nykyaikaistaa ja uudistaa siten, että jäsenvaltioilla on mahdollisuus kannustaa yritysten ryhmittymiä ja alusten teknistä mukauttamista. 13. Kilpailun vääristymisen estämiseksi kyseisillä markkinoilla ja suunniteltujen toimien tehostamiseksi on toivottavaa, että Sveitsi toteuttaa vastaavia toimia aluskalustonsa osalta, jota käytetään Sveitsin ja asianomaisten jäsenvaltioiden toisiinsa yhteydessä olevilla reiteillä, ja että yhteisö käy neuvotteluja tästä asiasta. 14. Liitteenä olevassa luonnoksessa komission asetukseksi, joka annetaan vasta kun ehdotus neuvoston asetukseksi on hyväksytty, säädetään joistakin käsillä olevan neuvoston toimenpiteistä, otetaan uudelleen esiin eri asetusluonnoksen soveltamista koskevista näkökohtia ja säilytetään suhdeluvut samalla tasolla kuin asetuksessa N:o 1101/89 ja asetuksessa N:o 1102/892, sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina asetuksilla N:o 2812/943, 2310/964, 241/975 ja 742/98 6, jotta ei kohtuuttomasti syrjittäisi niitä yrittäjiä, jotka ovat joutuneet maksamaan korkean erityisrahoitusosuuden, verrattuna niihin, jotka eivät enää joutuisi maksamaan mitään, ja jotta suhdeluvut saataisiin asteittain nollatasolle viiden vuoden kuluessa. Suhdelukujen ja asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. Näillä keskusteluilla saattaa olla vaikutusta asiaan, ennen kuin luonnos komission asetukseksi hyväksytään. Komission asetuksen on oltava valmis silloin, kun neuvosto hyväksyy käsillä olevan ehdotuksen. alentamisesta keskustellaan parhaillaan ammattikunnan 15. Jotta vältettäisiin oikeudellinen tyhjiö ja estettäisiin sisävesiliikenteen rakenteellisia parannuksia koskevan, vuodesta 1989 lähtien noudatetun yhteisön politiikan keskeytyminen ja sillä saavutettujen tulosten vaarantuminen, asianomaisten yhteisön toimielinten on tarpeen hyväksyä asetus mahdollisimman pian ennen huhtikuun 28. päivää 1999, jolloin asetuksen (ETY) N:o 1101/89 voimassaolo päättyy. 16. Kaiken kaikkiaan komissio katsoo sisävesiliikenteen erityispiirteet huomioon ottaen, että tässä asetuksessa suositellut toimet ovat yhteisen liikennepolitiikan kannalta välttämättömiä, jotta sisävesiliikenne voisi tarjota vaihtoehdon muille kuljetusmuodoille ja edistää kestävän kehityksen periaatteiden mukaista liikkuvuutta. 2E Y V LL 116, 28. 4. 1989, s. 30. 3 EYVL L 298, 19. 11. 1994, s. 22. 4 E Y V LL 313, 3. 12. 1996, s. 8. 5EYVLL40, 11. 2. 1997, s. 11. 6 E Y V LL 103, 3. 4. 1998, s. 3. '") III TOISSIJAISUUS 17. Yhteisön suunnittelemia toimia, jotka esitetään ehdotuksessa asetukseksi yhteisön sisävesiliikenteen aluskapasiteettia koskevista toimintalinjoista vesiliikenteen edistämiseksi, voidaan tarkastella toissijaisuusperiaatteen kannalta vastaamalla viiteen peruskysymykseen: a) Mitkä ovat suunnitellun toimen tavoitteet yhteisön velvoitteiden kannalta? Toimi perustuu vuonna 1989 toteutettuihin, rakenteellisia uudistuksia koskeviin yhteisön toimenpiteisiin ja sitä suunnitellaan, jotta säilytettäisiin näistä uudistuksista saadut edut eikä aiheutettaisi jyrkkiä muutoksia yrittäjien tilanteeseen. Tavoitteena on myös lopettaa yhteisön puuttuminen markkinoiden toimintaan, ilman että aiheutetaan vakavia markkinahäiriöitä. Pyrkimyksenä on siis pitää väliaikaisesti enintään viiden vuoden ajan voimassa sisävesiliikenteen markkinoiden kapasiteettia koskevat yhteiset säännökset vähentäen niitä jatkuvasti. Kun markkinat ovat täysin vapautuneet 1. tammikuuta 2000 ja enintään viiden vuoden siirtymäkauden jälkeen jäljellä on vain valvontamekanismi, joka voidaan ottaa uudelleen käyttöön ainoastaan direktiivin 96/75/EY 1 artiklassa määritellyn vakavan markkinahäiriön yhteydessä direktiivin 96/75/EY 7 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. b) Kuuluuko asetusehdotus yhteisön yksinomaiseen jäsenvaltioiden jaettuun toimivaltaan? Ehdotus perustuu perustamissopimuksen 75 artiklaan ja kuuluu siis yksinomaan yhteisön toimivaltaan. toimivaltaan vai yhteisön ja c) Miten laajalti ongelma koskee yhteisöä? Jäsenvaltiot, joita asia koskee suoraan, ovat Alankomaat, Belgia, Itävalta, Luxemburg, Ranska ja Saksa. Muilla mailla ei ole sisävesiverkkoja, tai ne eivät ole yhteydessä yhteisön verkkoon. d) Mitä toimintakeinoja yhteisöllä on käytettävissään? On syytä antaa asetus, jotta voitaisiin asteittain päästä eroon rakenteellisiin parannuksiin liittyvistä yhteisön toimista ja siirtyä vapaisiin kapasiteetteihin vapailla markkinoilla, mutta säilyttää kuitenkin valvontamekanismi, jonka avulla voidaan reagoida nopeasti vakavan markkinahäiriön ilmetessä, kuten direktiivin 96/75/EY 7 artiklassa säädetään. e) Onko yhtenäinen asetus tarpeen, vai riittäisikö direktiivi? Yhtenäisen ja syrjimättömän järjestelmän ylläpitämiseksi on tarpeen antaa asetus, jotta "vanha uudesta" -järjestelmä, sellaisena kuin siitä on säädetty asetuksessa (ETY) N:o 1101/89, voidaan pitää voimassa vielä viisi vuotta huhtikuun 28. päivästä 1999 alkaen. £ IV ERITYISIÄ HUOMAUTUKSIA 1 artikla Ilmaistu periaate on seuraava: enintään viisi vuotta kestävän ajanjakson kuluessa uusien alusten käyttöönottoa koskevat ehdot poistetaan asteittain. 2 artikla 1 kohta On tarpeen soveltaa asetusta kaikkiin sisävesillä tapahtuviin tavarakuljetuksiin. Lisäksi Reinin kansainvälisessä jokiliikenteessä ei tehdä oikeudellista eroa toisen lukuun ja omaan lukuun tehtyjen kuljetusten välillä, minkä vuoksi on mahdotonta rajoittaa sääntelyä vain toiseen kuljetusmuotoon. toisiinsa yhteydessä olevilla sisävesiväylillä 2 kohta Artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetaan aluksia, jotka liikennöivät muilla kuin kuuden jäsenvaltion (esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan ja Italian sisävesiväylillä). On tarpeen jättää asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle niin kutsutut vankialukset (kuten tehtiin jo asetuksessa (ETY) N:o 1101/89) sekä Tonavalla liikennöivät alukset, jotka toimivat yksinomaan suljetuilla markkinoilla. Tonavan osalta tämä on perusteltua myös siksi, että siellä alukset kilpailevat suoraan Keski- ja Itä-Euroopan maiden alusten kanssa, jotka hyötyvät erilaisista markkinaehdoista. Lisäksi tällä markkinoiden osa-alueella ei ole ylikapasiteettia, ja aluskannan nykyaikaistaminen ja kehittäminen on välttämätöntä (b ja c alakohta). Asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle jätetään pienet työntöalukset, joiden käyttövoima on enintään 300 kilowattia, koska ne liikennöivät pääasiassa markkinoilla, joille luonteenomaisia ovat lyhyet kuljetukset (esimerkiksi kuljetukset satama-alueilla), ja koska ne oli jätetty jo asetuksen (ETY) N:o 1101/89 ulkopuolelle. 3 artikla 3 kohta Sisävesiliikenteen markkinat muodostuvat kolmesta erillisestä lohkosta, joilla kuljetusten kysyntä ja tarjonta vaihtelee. Nämä ovat kuivalastimarkkinat, joilla toimivat kuivalastialukset, nestelastimarkkinat, joilla toimivat säiliöalukset, sekä moottorittomille aluksille palveluja tarjoavien työntöalusten markkinat. 4 kohta Vararahastoon sijoitetaan vuosina 1996-1998 toteutettujen romutustoimien rahoitusylijäämät, "vanha uudesta" -järjestelmän erityisrahoitusosuudet sekä varat, jotka voidaan asettaa käyttöön vakavan markkinahäiriön ilmetessä. Rahastosta voidaan rahoittaa mahdollinen uusi kapasiteetin vähennys tai muut asianmukaiset toimenpiteet vakavan markkinahäiriön yhteydessä. Ammattikunnan yksimielisestä pyynnöstä ja jos vakavaa markkinahäiriötä ei ilmene, vararahastoa voidaan käyttää myös 8 artiklassa tarkoitettuihin toimiin. * 4 artikla 3 kohta Eri suhdelukujen muutoksiin liittyvien toistuvien siirtymäkausijärjestelyjen välttämiseksi aluksen omistaja voi maksaa erityisrahoitusosuutensa tai romuttaa vanhaa aluskalustoa joko vahvistaessaan rakennettavan uuden aluksen tilauksen tai ottaessaan uuden aluksen tosiasiallisesti käyttöön. Jäsenvaltioiden pyynnöstä voidaan kompensaatioaluksina lisäksi käyttää markkinoilta lopullisesti poistettuja aluksia, joita aiotaan käyttää muuhun kuin tavaroiden kuljetukseen erityisesti humanitaarisen avun puitteissa. Päätöksen asiasta tekee komissio. 6 kohta Jotta ei syntyisi tulkintaerimielisyyksiä siitä, mitä tarkoitetaan erityisaluksilla, jotka voidaan jättää asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle, on tarpeen määritellä edellytykset selkeästi. 5 artikla Ei huomautettavaa. 6 artikla Tämän artiklan mukaan voidaan direktiivin 96/75/EY 1 artiklassa määritellyn vakavan markkinahäiriön yhteydessä, jäsenvaltion esitettyä direktiivin 96/75/EY 7 artiklan mukaisen pyynnön sekä direktiivin 8 artiklassa tarkoitetun komitean annettua lausuntonsa ja tässä 8 romutustoimiin artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen, vararahastossa käytettävissä olevista varoista riippuen. Tämä koskee ainoastaan aluksia, jotka kuuluvat artiklan 1 kohdassa määriteltyyn aktiiviseen aluskalustoon. Toimenpiteiden kestoa rajoitetaan direktiivin 96/75/EY 7 artiklan 4 kohdassa säädetyllä tavalla. ryhtyä uusiin alusten 7 ja 8 artikla Ei huomautettavaa. 9 artikla Sveitsi pyytää aluksilleen pääsyä yhteisön sisävesiväylille, koska se on osallistunut yhteisön toteuttamiin parannustoimiin vuodesta 1989 lähtien. Yhteisön olisi aloitettava tätä koskevat neuvottelut Sveitsin kanssa. 10 ja 11 artikla Ei huomautettavaa. I EHDOTUS: NEUVOSTON ASETUS (EY) yhteisön sisävesiliikenteen aluskapasiteettia koskevista toimintalinjoista vesiliikenteen edistämiseksi EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 75 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, toimii perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen, sekä katsoo, että asetuksessa (ETY) N:o 1101/891 säädettiin toimenpiteistä sisävesiliikenteen rakenteelliseksi parantamiseksi Alankomaiden, Belgian, Itävallan, Luxemburgin, Ranskan ja Saksan toisiinsa yhteydessä olevien sisävesiväylien verkossa liikennöivien aluskalustojen osalta; asetuksella pyrittiin vähentämään sisävesiliikenteen aluskapasiteettia yhteisön tasolla yhteen sovitetulla romutusohjelmalla; asetuksen voimassaolo päättyy 28 päivänä huhtikuuta 1999, liittyvistä toimenpiteistä, joilla pyritään tähän rakenteellisen parantamisen ohjelmaan välttämään olemassa olevan ylikapasiteetin paheneminen tai uuden ylikapasiteetin syntyminen, "vanha uudesta" -järjestelmä on osoittautunut välttämättömäksi sisävesiliikenteen markkinoiden tasapainoiselle toiminnalle (komission kertomus KOM(97) 555 lopullinen, 3. 11. 1997); järjestelmä on myös keskeinen väline puuttua kyseisillä markkinoilla ilmenevään, direktiivin 96/75/EY2 1 artiklassa määriteltyyn vakavaan häiriöön; lisäksi on estettävä se, että vuodesta 1990 lähtien toteutettujen romutustoimien vaikutukset mitätöidään ottamalla käyttöön uutta kapasiteettia heti järjestelmän voimassaolon päätyttyä; on siis tarpeen pitää "vanha uudesta" -järjestelmä voimassa enintään viiden vuoden ajan ja pienentää suhdelukuja asteittain kohti nollatasoa, niin että varmistetaan siirtyminen ja voidaan lopettaa yhteisön puuttuminen markkinoiden toimintaan; on myös tärkeää säilyttää "vanha uudesta" -järjestelmä yhteisön aluskapasiteetin hallitsemisen välineenä näiden viiden vuoden kuluttuakin mutta nollatasolla ja valvontamekanismina, joka voidaan ottaa uudelleen käyttöön ainoastaan vakavan markkinahäiriön ilmetessä ja direktiivin 96/75/EY 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla, uuden ylikapasiteetin syntyminen on hallittava tehokkaasti sisävesiliikenteen markkinoiden kaikilla lohkoilla, joten säädettävien toimenpiteiden on oltava yleisiä ja niiden on katettava kaikki kuljetusalukset ja työntöalukset; asetuksen ulkopuolelle voitaisiin jättää alukset, jotka liikennöivät ainoastaan kansallisilla markkinoilla tai suljetuilla kansainvälisillä markkinoilla 1 EYVL L 116, 28. 4. 1989, s. 25. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 742/98, 2. 4. 1998 (EYVL L 103, 3. 4. 1998, s. 3). 2 EYVL L304, 27. 11. 1996, s. 12. 10 eivätkä aiheuta ylikapasiteettia toisiinsa yhteydessä olevien sisävesiväylien verkossa; sen sijaan on tärkeää, että toimenpiteiden ulkopuolelle ei jätetä yksityisiä aluksia, jotka suorittavat kuljetuksia omaan lukuun, niiden kuljetusmarkkinoihin kohdistuvan vaikutuksen vuoksi, lähestymistapa, jonka mukaan jäsenvaltiot toteuttavat yhteisiä toimenpiteitä yhteisen päämäärän saavuttamiseksi, on olennainen edellytys yhteisön koko aluskapasiteetin sääntelemiselle; sen vuoksi niissä jäsenvaltioissa, joita sisävesiliikenne koskee, on ylläpidettävä asetuksessa (ETY) N:o 1101/89 tarkoitettuja romutusrahastoja nimellä "yhteisön aluskannan koordinointi- ja edistämisrahastot" ja varmistettava "vanha uudesta" -järjestelmän hallinto näiden rahastojen kautta; 28 päivään huhtikuuta 1999 mennessä toteutettujen rakenteellisten parannustoimien mahdolliset rahoitusylijäämät on sijoitettava vararahastoon, joka liitetään edellä mainittuihin rahastoihin, kuivalasti- ja nestelastimarkkinoiden sekä työntöalusmarkkinoiden peruserojen takia on suotavaa perustaa kuhunkin rahastoon erilliset tilit kuivalastialuksille, säiliöaluksille ja työntöaluksille, joita sovelletaan tietyn uuden kapasiteetin käyttöönottoon, perustamissopimuksen mukaisessa talouspolitiikassa aluskannan sääntely kuuluu ensisijaisesti alan toiminnan harjoittajille; toteutettavista toimista aiheutuvat kustannukset lankeavat siis sisävesiliikenteen alalla toimivien yritysten maksettaviksi; tässä asetuksessa määritellään että ehdot, markkinoillepääsyä ei kuitenkaan kokonaan estetä; ehtoja voidaan rajoittaa keston ja vaikutuksen suhteen, ja niitä voidaan muuttaa joustavasti markkinoiden kehittymisen myötä, mutta suhdeluvut on saatettava asteittain nollatasolle huhtikuun 28 päivää 1999 seuraavien viiden vuoden kuluessa; "vanha uudesta" -järjestelmän nimellä tunnettu sääntelymekanismi voidaan pitää voimassa nollatasolla valvontamekanismina myös näiden viiden vuoden kuluttua; "vanha uudesta" -järjestelmän perusteella maksetut erityisrahoitusosuudet sijoitetaan vararahastoihin ja niitä voidaan käyttää romutuskorvausten myöntämiseen silloin, kun markkinoihin puuttuminen on välttämätöntä, siten on varmistettava, että tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ja niiden soveltaminen eivät vääristä kilpailua tai uhkaa vääristää sitä erityisesti suosimalla tiettyjä yrityksiä yhteisen edun vastaisesti; jotta asianomaisten yritysten kilpailuedellytykset olisivat yhtäläiset, uusien alusten ja rahastoihin romutuskorvausten, mikäli sellaiset korvaukset osoittautuvat välttämättömiksi vakavan markkinahäiriön ilmetessä ja direktiivin 96/75/EY 8 artiklassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, määrien ja ehtojen on oltava samanlaiset, erityisosuuksien suoritettavien rakentamisen yhteydessä Jo 11 aluskaluston sääntelyä koskevan mekanismin toimimiseksi tarvittavat päätökset on tehtävä yhteisön tasolla ottaen huomioon sisävesiliikenteen aluskannan koko yhteisöä koskeva luonne; toimivalta näiden päätösten tekemiseen ja niiden täytäntöönpanon sekä tässä asetuksessa tarkoitettujen kilpailuedellytysten ylläpitämisen valvontaan on annettava komissiolle, ja parannettaessa nykyaikaistettaessa ja turvallisuusnäkökohdat huomioon ottaen olisi toteutettava sosiaalisia toimenpiteitä niiden henkilöiden auttamiseksi, jotka haluavat pois sisävesiliikenteen alalta tai kouluttautua työhön toisella kannustamaan yritysryhmittymien perustamista, lisäämään alalla toimivien pätevyyttä ja edistämään alusten teknistä mukauttamista, ja ympäristötekijät toimenpiteitä, suunniteltava aluskantaa yhteisön pyritään alalla; joilla on kilpailun vääristymien estämiseksi kyseisillä markkinoilla ja suunniteltujen toimien tehostamiseksi on suotavaa, että Sveitsi toteuttaa vastaavia toimia aluskalustonsa osalta, jota käytetään asianomaisten jäsenvaltioiden toisiinsa yhteydessä olevilla reiteillä; yhteisö on valmis aloittamaan tarvittavat neuvottelut Sveitsin kanssa tästä asiasta, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla tässä asetuksessa Yhteisön aluskannan kapasiteettiin vahvistetuin edellytyksin sisävesialuksia, joita käytetään kahden tai useamman paikan välisiin tavaroiden kuljetuksiin jäsenvaltioiden sisävesiväylillä. Enintään viiden vuoden ajanjakson aikana huhtikuun 28 päivästä 1999 alkaen näihin kapasiteettiin liittyviin toimenpiteisiin sisältyy tämän asetuksen mukaisesti uusien alusten käyttöönottoa koskevia ehtoja. toimenpiteet koskevat liittyvät 2 artikla 1. Tätä asetusta sovelletaan lasti- ja työntöaluksiin, jotka suorittavat kuljetuksia toisen tai omaan lukuun ja jotka on rekisteröity jäsenvaltiossa tai, jos niitä ei ole rekisteröity, niillä liikennöi jäsenvaltioon sijoittautunut yritys. Tässä asetuksessa 'yrityksellä' tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, joka harjoittaa taloudellista toimintaa teollisesti tai muutoin kuin teollisesti. 2. Tätä asetusta ei sovelleta seuraaviin: a) alukset, jotka liikennöivät yksinomaan sellaisilla kansallisilla vesiväylillä, jotka eivät ole yhteydessä muihin vesiväyliin yhteisössä; AA 12 b) alukset, jotka mittojensa vuoksi eivät voi poistua kansallisilta vesiväyliltä, joilla ne toimivat, eivätkä voi päästä muille yhteisön vesiväylille ('vankialukset'), jos ei ole todennäköistä että tällaiset alukset kilpailisivat niiden alusten kanssa, joita tämä asetus koskee; c) alukset, jotka liikennöivät yksinomaan suljetulla Tonavan (ja sen sivujokien) markkina- alueella Kelheimiin asti poistumatta sieltä koskaan; d) työntöalukset, joiden käyttövoima on enintään 300 kilowattia; e) merikelpoiset sisävesialukset kansainvälisiin tai kansallisiin kuljetuksiin matkoilla, joihin sisältyy meriosuus; laivaproomut, jos niitä käytetään yksinomaan ja f) alukset, joita käytetään yksinomaan tavaroiden varastointiin, toisin sanoen alukset, joihin tavara lastataan ja joista se puretaan samassa paikassa; g) ruoppauskalusto, kuten ruoppausalukset ja ponttonit, sekä kuljettavat lautat; rakennusyritysten koneita h) lautat; i) alukset, jotka tarjoavat voittoa tuottamattomia julkisia palveluja. 3 artikla 1. Jäsenvaltioiden, joiden sisävesiväylät ovat yhteydessä toisen jäsenvaltion sisävesiväyliin ja joiden aluskaluston tonnisto on yli 100 000 tonnia, jäljempänä 'asianomaiset jäsenvaltiot', on perustettava maansa kansallisen lainsäädännön mukainen omin hallinnollisin voimavaroin toimiva "yhteisön aluskannan koordinointi-ja edistämisrahasto", jäljempänä 'rahasto'. 2. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on hoidettava rahaston hallintoa. Jäsenvaltioiden on otettava hallintoon mukaan maansa sisävesiliikennettä edustavia kansallisia järjestöjä. 3. Rahastoissa on oltava kolme erillistä tiliä, joista yksi on kuivalastialuksille, yksi säiliöaluksille ja yksi työntöaluksille. 4. Kullakin rahastolla on vararahasto, johon sijoitetaan: - 28 päivään huhtikuuta 1999 mennessä toteutettujen rakenteellisten parannustoimien mahdolliset rahoitusylijäämät, jotka koostuvat asianomaisten jäsenvaltioiden, yhteisön ja ammattikunnan rahoitusosuuksista tämän asetuksen 4 artiklassa tarkoitetut erityisrahoitusosuudet - - varat, jotka voidaan asettaa käyttöön neuvoston direktiivin 96/75/EY 7 artiklassa tarkoitetun vakavan markkinahäiriön ilmetessä. 5. Vararahastoa voidaan käyttää neuvoston direktiivin 96/75/EY 7 artiklassa tarkoitettuihin tämän asetuksen 6 artiklassa esitettyjen aiheellisiin toimenpiteisiin ja erityisesti U 13 yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti yhteisön tasolla toteutettujen parannustoimenpiteiden yhteydessä. 6. Vararahastoa voidaan käyttää tämän asetuksen 8 artiklassa tarkoitettuihin toimenpiteisiin ainoastaan, jos sisävesiliikenteen alaa yhteisön tasolla edustavat järjestöt pyytävät sitä yksimielisesti. 4 artikla 1. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia uusia tai yhteisön ulkopuolisista maista tuotuja aluksia tai sellaisia aluksia, jotka poistuvat 2 artiklan 2 kohdan a, b tai c alakohdassa tarkoitetuilta kansallisilta reiteiltä, saadaan ottaa käyttöön sillä edellytyksellä ("vanha uudesta" -sääntö), että käyttöön otettavan aluksen omistaja - romuttaa ilman romutuskorvausta sellaisen tonniluvun aluskalustoa, joka vastaa komission määräämää vanhan ja uuden tonniluvun välistä suhdetta, josta tässä käytetään nimitystä 'suhdeluku', tai - suorittaa rahastoon, johon uusi alus kuuluu tai jonka hän on valinnut 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti, mainitun suhdeluvun perusteella määräytyvän erityisrahoitusosuuden, tai jos hän romuttaa aluskalustoa vähemmän kuin suhdeluku edellyttää, maksaa uuden aluksen tonniluvun ja romutetun aluskaluston tonniluvun välisen erotuksen. 2. Suhdeluku voidaan määrittää eri tasolle eri markkinalohkoilla eli kuivalastialusten, säiliöalusten ja työntöalusten osalta; suhdeluku on saatettava asteittain nollatasolle viimeistään viiden vuoden kuluessa huhtikuun 28 päivästä 1999. Kun suhdeluku on nolla, järjestelmä muuttuu valvontamekanismiksi, ja se voidaan ottaa uudelleen käyttöön ainoastaan direktiivin 96/75/EY 7 artiklassa tarkoitetun vakavan markkinahäiriön ilmetessä. 3. Aluksen omistaja voi valintansa mukaan maksaa erityisrahoitusosuutensa tai romuttaa vanhaa aluskalustoa joko vahvistaessaan rakennettavan uuden aluksen tilauksen tai tehdessään tuontihakemuksen, mikäli alus otetaan käyttöön seuraavien 18 kuukauden kuluessa, tai ottaessaan uuden aluksen tai maahantuodun aluksen tosiasiallisesti käyttöön. Valinnasta on ilmoitettava tilausta tai tuontihakemusta tehtäessä. Alus, jota tarjotaan romutettavaksi vastikkeena uudesta aluksesta, on romutettava ennen uuden aluksen käyttöönottoa. Käyttöön otettavan aluksen omistaja, joka on romuttanut aluskalustoa vaadittua enemmän, ei saa korvausta ylimääräisestä osuudesta. Komission päätöksellä aluksia, jotka on poistettu lopullisesti markkinoilta ja joita on tarkoitus käyttää muuhun kuin tavaroiden kuljetuksiin, esimerkiksi humanitäärisiin tarkoituksiin tai museolaivoina, sekä Euroopan ulkopuolelle kehitysmaihin lähetettyjä aluksia tai voittoa tavoittelemattomien instituutioiden käyttöön tarkoitettuja aluksia voidaan käyttää kompensaatioaluksina, toisin sanoen rinnastaa ne romutettuihin aluksiin. Ah 14 4. Jos kyseessä on työntöalus, käsite tonniluku korvataan käsitteellä käyttövoima. 5. Kohdassa 1 mainittuja edellytyksiä sovelletaan myös kapasiteetin lisäykseen, joka johtuu alusten pidentämisestä ja työntöaluksen moottorin vaihtamisesta. 6. Komissio voi jättää erikoisalukset 1 kohdan soveltamisalan ulkopuolelle. Erikoisalusten on oltava erityisesti ja teknisesti suunniteltuja ainoastaan yhdenlaisen lastin kuljetukseen, ne eivät saa teknisesti soveltua muunlaisen lastin kuljetukseen, kyseisenlaista lastia ei voi kuljettaa aluksissa, joissa ei ole teknisiä erityislaitteita, ja alusten omistajien on annettava kirjallinen vakuutus siitä, että heidän aluksillaan ei kuljeteta muunlaista lastia niin kauan kuin "vanha uudesta" -sääntöä sovelletaan. 5 artikla jäsenvaltion 1. Erityisrahoitusosuus asianomaisessa jäsenvaltiossa rekisteröidyistä aluksista on suoritettava sen rekisteröity. Erityisrahoitusosuus alus rekisteröimättömistä aluksista, joilla liikennöi johonkin näistä jäsenvaltioista sijoittautunut yritys, on suoritettava sen jäsenvaltion rahastoon, johon yritys on sijoittautunut. rahastoon, jossa on Erityisrahoitusosuus muussa 2. tai jäsenvaltiossa rekisteröimättömistä aluksista, joilla liikennöi muuhun jäsenvaltioon sijoittautunut yritys, on suoritettava jäsenvaltioiden perustamista rahastoista aluksen omistajan valinnan mukaan. johonkin asianomaisten rekisteröidyistä aluksista 6 artikla 1. Direktiivin 96/75/EY 7 artiklassa määritellyn vakavan markkinahäiriön ilmetessä komissio jäsenvaltion pyynnöstä sekä direktiivin 96/75/EY 8 artiklassa tarkoitetun komitean voi lausunnon saatuaan ja tässä 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen ottaa "vanha uudesta" -järjestelmän uudelleen käyttöön direktiivin 96/75/EY 7 artiklan mukaiseksi rajoitetuksi ajaksi tai ryhtyä parannustoimiin, joiden kautta 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun aluksen omistaja voi aluksen romuttaessaan, toisin sanoen jos hän särkee aluksen rungon täysin tai jos hän tuhoaa työntöaluksen moottorin, saada romutuskorvauksen rahastosta, johon hänen aluksensa kuuluu, käytettävissä olevien varojen rajoissa. Korvauksen määrästä päättää komissio 7 artiklassa esitettyjen ehtojen mukaisesti. Korvaus voidaan myöntää ainoastaan aluksesta, jonka omistaja osoittaa aluksen olevan osa hänen aktiivista aluskalustoaan, toisin sanoen: - alus on hyvässä toimintakunnossa - aluksella on joko voimassa oleva purjehduskelpoisuus- ja mittaustodistus tai asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen lupa harjoittaa kansallista liikennettä - alus on tehnyt vähintään 10 matkaa romutuskorvaushakemusta edeltäneiden 24 kuukauden aikana. "Matkalla" tarkoitetaan tässä kaupallista kuljetusta, jonka välimatka on tavanomainen samantyyppisten tavaroiden kuljetuksessa (yli 50 kilometriä) ja kuljetetun rahdin volyymi on järkevässä suhteessa laivan lastauskapasiteettiin (vähintään 70 prosenttia). Ak 15 Korvausta ei myönnetä eikä makseta aluksista, jotka haaksirikon tai muun vaurioitumisen vuoksi eivät ole enää korjauskelpoisia tai joiden korjauskustannukset ovat suuremmat kuin romutuskorvaus. Jos toimivaltaisilla viranomaisilla on perusteltu syy epäillä sellaisen aluksen hyvää toimintakuntoa, josta on tehty romutuskorvaushakemus, he voivat pyytää asiantuntijoiden antamaa todistusta siitä, että kyseinen alus on teknisesti sellaisessa kunnossa, että se voi hoitaa kuljetuksia. Romutuskorvaus voidaan evätä, jos alus ei vastaa näitä vaatimuksia. 2. Rahastojen välille luodaan vastavuoroinen rahoitustukijärjestelmä 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen erillisten tilien osalta. Järjestelmää sovelletaan 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin rahastojen kaikkiin menoihin ja kaikkiin varoihin yhdenvertaisen kohtelun takaamiseksi kaikille liikenteenharjoittajille, jotka kuuluvat tämän asetuksen soveltamisalaan, riippumatta siitä, mihin rahastoon alus kuuluu. 7 artikla 1. Komissio vahvistaa erikseen kuivalastialusten, säiliöalusten ja työntöalusten osalta: "vanha uudesta" -järjestelmän suhdeluvut 2 artiklassa tarkoitettujen alusten osalta - - erityisrahoitusosuuksien määrät - 6 artiklassa tarkoitettujen romutuskorvausten ajanjakson, myöntämisehdot ja määrät tasoituskertoimet (vastaavat tonniluvut) jokaiselle sisävesialustyypille ja -luokalle. - 2. Erityisrahoitusosuudet ja romutuskorvaukset on ilmaistava euroina. Niiden on oltava yhtä suuret joka rahastossa. 3. Erityisrahoitusosuudet ja romutuskorvaukset on laskettava joko kuolleen painon tonniluvun mukaan lastia kuljettaville aluksille tai aluksen käyttövoiman mukaan työntöaluksille. 4. Komissio vahvistaa yksityiskohtaiset säännöt 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulle vastavuoroiselle rahoitustuelle. Päätöksiä tehdessään komissio ottaa huomioon myös yhteisön kuljetusmarkkinoiden tarkkailun tulokset ja markkinoiden todennäköiset muutokset sekä tarpeen välttää kaikkia niin suuria kilpailun vääristymiä, että ne olisivat yhteisen edun vastaisia. Markkinoiden tarkkailun helpottamiseksi rakenteilla olevien tai maahan tuotujen alusten omistajien on ilmoitettava niistä rahastoille kuusi kuukautta ennen alusten käyttöönottoa. AS 16 8 artikla Jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä: - helpottaakseen toimialan jättävien sisävesiliikenteen harjoittajien varhaiseläkkeen saamista tai muuhun taloudelliseen toimintaan siirtymistä - järjestääkseen ammatillista koulutusta tai uudelleenkoulutusta työntekijöille, jotka jättävät toimialan aluksen romuttamisen takia - kannustaakseen sisävesiliikenteen pienyrittäjiä muodostamaan kaupallisia yhdistyksiä - edistääkseen alusten teknistä mukauttamista työolojen ja teknisten turvallisuusvaatimusten parantamiseksi - parantaakseen ammattikunnan pätevyyttä toimialan kehittämiseksi ja sen tulevaisuuden turvaamiseksi. 9 artikla Yhteisö aloittaa tämän asetuksen soveltamisen edellyttämät neuvottelut Sveitsin ja muiden yhteisön ulkopuolisten valtioiden kanssa. 10 artikla 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tämän asetuksen soveltamisen edellyttämät toimenpiteet ja ilmoitettava niistä komissiolle. Näissä toimenpiteissä on erityisesti säädettävä tässä asetuksessa ja sen soveltamiseksi annetuissa kansallisissa säännöksissä yrityksille asetettujen velvoitteiden noudattamisen jatkuvasta ja tehokkaasta valvonnasta sekä aiheelliset seuraamukset rikkomisesta. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain kaikki asiaan kuuluvat tiedot "vanha uudesta" -järjestelmän tuloksista sekä rahastojen ja niiden vararahastojen taloudellisesta tilanteesta. 3. Komissio tekee ennen 29 päivää huhtikuuta 1999 päätökset, jotka sen on 7 artiklan nojalla tehtävä. 4. Komissio valvoo, että rahastot soveltavat tätä asetusta yhdenmukaisesti, ja vastaa niiden koordinoinnista. Tämä asetus tulee voimaan 29 päivänä huhtikuuta 1999. 11 artikla Ab 17 Liite (tiedoksi) LUONNOS: KOMISSION ASETUS (EY) N:o. /99 toimenpiteiden vahvistamisesta yhteisön sisävesiliikenteen aluskapasiteettia koskevista toimintalinjoista vesiliikenteen edistämiseksi annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o. /99 panemiseksi täytäntöön EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisön sisävesiliikenteen aluskapasiteettia koskevista toimintalinjoista päivänä kuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o vesiliikenteen edistämiseksi /991 ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan, sekä katsoo, että asetuksen (EY) N:o. /99 7 artiklan mukaisesti komissio vahvistaa yksityiskohtaiset käytännön säännöt kyseisessä asetuksessa määriteltyjen yhteisön aluskapasiteettia koskevien toimintalinjojen toteuttamiseksi, on syytä säilyttää 10 päivänä helmikuuta 19972 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 241/97 säädetty erityisrahoitusosuuksien taso, sillä se on osoittautunut tehokkaaksi, on syytä säilyttää neuvoston asetuksen (EY) N:o. /99 4 artiklassa mainittujen eri suhdelukujen taso 18 päivänä marraskuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2812/943 mukaisesti säiliöalusten osalta, 2 päivänä joulukuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2310/964 mukaisesti työntöalusten osalta ja 2 päivänä huhtikuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 742/985 mukaisesti kuivalastialusten osalta, aluskannan koordinointi- edistämisrahastojen välisen vastavuoroisen yhteisön rahoitustukijärjestelmän toiminnan varmistamiseksi on tarpeen, että komissio kirjaa yhdessä rahastoista vastaavien viranomaisten kanssa kunkin vuoden alussa vararahastossa käytettävissä olevat varat ja suorittaa tilien tasauksen mahdollisen uuden parantamistoimen yhteydessä, ja ja tässä asetuksessa säädettävistä toimenpiteistä on kuultu asianomaisia jäsenvaltioita ja sisävesiliikennettä yhteisön tasolla edustavia järjestöjä, E Y V LL 40, 11. 2. 1997, s. 11. 3 E Y V LL 298, 19. 11. 1994, s. 22. 4 E Y V LL 313, 3. 12. 1996, s. 8. 5 E Y V LL 103, 3. 4. 1998, s. 3. {V 18 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tässä asetuksessa vahvistetaan muun muassa asetuksen (EY) N:o. /99 7 artiklassa tarkoitettu erityisrahoitusosuuksien taso, samassa 7 artiklassa tarkoitetut "vanha uudesta" -järjestelmän suhdeluvut sekä yksityiskohtaiset käytännön säännöt yhteisön aluskapasiteettia koskevien toimintalinjojen toteuttamiseksi, jotta romutuskorvauksia voidaan myöntää tarvittaessa. Erityisrahoitusosuudet 2 artikla 1. Erityyppisten ja eri luokkiin kuuluvien alusten haarukassa, joka on 70-115 prosenttia seuraavista määristä** : erityisrahoitusosuuksien on oltava - Kuivalastialukset: - moottoriproomut: [120] * euroa tonnilta - työntöproomut: 60 euroa tonnilta - proomut: [43] * euroa tonnilta. - Säiliöalukset: - moottoriproomut: [216] *euroa tonnilta - työntöproomut: 108 euroa tonnilta - proomut: [39] * euroa tonnilta. - Työntöalukset: 180 euroa kilowatilta, jota nostetaan lineaarisesti 240 euroon kilowatilta, jos työntövoima on 1000 kilowattia tai enemmän. 2. - Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen erityisrahoitusosuuksien enimmäismääriä on alennettava 30 prosentilla aluksilta, joiden kantavuus on alle 450 tonnia kuollutta painoa. - Aluksilta, painoa, erityisrahoitusosuuksien enimmäismääriä on alennettava 0,15 prosentilla jokaista tonnia kohti, jonka kyseisen aluksen kantavuus on pienempi kuin 650 tonnia kuollutta painoa. kantavuus kuollutta 650-450 joiden tonnia on - Alusten osalta, joiden kantavuus on 650-1650 tonnia kuollutta painoa, erityisrahoitusosuuksien enimmäismäärät nousevat lineaarisesti 100 prosentista 115 prosenttiin 1650 tonnin aluksiin saakka. Jos alusten kantavuus on yli 1650 tonnia kuollutta painoa, erityisrahoitusosuuksien enimmäismäärät säilytetään 115 prosentissa. 3. Euroina ilmoitettujen erityisrahoitusosuuksien muuntaminen asianomaisen rahaston kansalliseksi valuutaksi tapahtuu sinä päivänä voimassaolevan muuntokurssin mukaan, jona ilmestyy Euroopan yhteisöjen virallisen lehden kyseisen vuoden ensimmäinen numero, jossa ilmoitetetaan Euroopan rahapoliittisen instituutin euroina suorittamiinsa toimiin soveltama korkokanta tammikuuksi. * Ohjeelliset tämänhetkiset määrät. U 19 "Vanha uudesta" -järjestelmän suhdeluvut 3 artikla Huhtikuun 29 päivästä 1999 lähtien alusten käyttöönotto riippuu asetuksen (EY) N:o. /99 4 artiklan 1 kohdassa asetetusta ehdosta. 1. Kuivalastialusten osalta suhdeluvuksi vahvistetaan [1,25:1]* (vanhan ja uuden tonniluvun välinen suhde). 2. Säiliöalusten osalta suhdeluvuksi vahvistetaan [ 1,50:1 ]*. 3. Työntöalusten osalta suhdeluvuksi vahvi stetaan [1:1]*. Vastavuoroinen rahoitustuki 4 artikla 1. Vararahaston käytettävissä olevien varojen kirjaamiseksi ja asetuksen (EY) N:o. /99 6 artiklan 2 kohdassa edellytettyjen eri rahastojen erillisten tilien välisen vastavuoroisen rahoitustukijärjestelmän toimivuuden varmistamiseksi jokaisen rahaston on kunkin vuoden alussa toimitettava komissiolle seuraavat tiedot: - rahaston tulot edeltävänä vuotena, mikäli tulot on tarkoitettu romutuskorvauksiin tai edistämistoimiin (Rdn) - rahaston edeltävän vuoden rahoitus velvoitteet, jotka liittyvät romutuskorvauksiin tai edistämistoimiin (Pn) - edeltävän vuoden tammikuun 1 päivänä kirjattu rahaston ylijäämä tuloista, jotka on tarkoitettu romutuskorvauksiin tai edistämistoimiin (Sn). 2. Komissio määrittää yhdessä rahastosta vastaavien viranomaisten kanssa 1 kohdassa tarkoitettuj en tietoj en perusteella - rahastojen edeltävänä vuotena tekemien romutuskorvauksia tai edistämistoimia koskevien rahoitussitoumusten kokonaismäärän (Pt) - kaikkien rahastojen kokonaistulot edeltävänä vuotena (Rdt) - kaikkien rahastojen kokonaisylijäämän edellisen vuoden tammikuun 1 päivänä (St) * Ohjeellinen tämänhetkinen suhdeluku. AH 20 - kunkin rahaston vuosittaiset tasatut rahoitusvelvoitteet (Pnn) laskettuina seuraavasti: Pnn= P, (Rdt+St) X(Rdn + Sn) - kunkin rahaston vuosittaisten rahoitusvelvoitteiden (Pn) ja vuosittaisten tasattujen rahoitusvelvoitteiden (Pnn) eron - määrät, jotka kukin rahasto, jonka vuosittaiset rahoitusvelvoitteet ovat pienemmät kuin vuosittaiset tasatut rahoitusvelvoitteet (Pn < Pnn) suorittaa rahastoon, jonka vuosittaiset rahoitusvelvoitteet ovat suuremmat kuin vuosittaiset tasatut rahoitusvelvoitteet (Pn > Pnn). 3. Kunkin asianomaisen rahaston on siirrettävä 2 kohdan kuudennessa luetelmakohdassa tarkoitetut määrät toisille rahastoille ennen kuluvan vuoden maaliskuun 1 päivää. Samanarvoinen tonniluku 5 artikla 1. Jos aluksen omistaja ottaa käyttöön asetuksen (EY) N:o. /99 4 artiklassa tarkoitetun aluksen ja luovuttaa romutettavaksi toisentyyppisen aluksen tai aluksia, huomioon otettava samanarvoinen tonniluku on määritettävä kummassakin jäljempänä esitetyssä kahdessa alusluokassa seuraavien tasauskerrointen mukaan: Kuivalastialukset yli 650 tonnin moottoriproomut: 1,00 yli 650 tonnin työntöproomut: 0,50 yli 650 tonnin proomut: 0,36 Säiliöalukset yli 650 tonnin moottoriproomut: 1,00 yli 650 tonnin työntöproomut: 0,50 yli 650 tonnin proomut: 0,18. 2. Alusten osalta, joiden kantavuus on alle 450 tonnia kuollutta painoa, 1 kohdassa tarkoitettuja tasoituskertoimia on alennettava 30 prosentilla. Alusten osalta, joiden kantavuus on 650-450 tonnia kuollutta painoa, tasoituskertoimia on alennettava 0,15 prosentilla jokaista tonnia kohti, jonka kyseisen aluksen kantavuus on pienempi kuin 650 tonnia kuollutta painoa. i *-•' Kuuleminen 21 6 artikla 1. Komissio kuulee jäsenvaltioita aina kun se aikoo muuttaa tätä asetusta. 2. Kaikissa yhteisön aluskapasiteettia koskeviin toimintalinjoihin liittyvissä asioissa komissio pyytää lausunnon ryhmältä, jossa on asiantuntijoita sisävesiliikennettä yhteisön tasolla edustavista järjestöistä, ja asianomaisilta jäsenvaltioilta. Tätä ryhmää kutsutaan "yhteisön aluskannan edistämistä ja aluskapasiteettia koskevien toimintalinjojen asiantuntijaryhmäksi". Loppusäännökset 7 artikla Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Asetusta (ETY) N:o 1102/89 sovelletaan siihen asti, kunnes tämä asetus tulee voimaan. U 22 VAIKUTUSTEN ARVIOINTI EHDOTUKSEN VAIKUTUS YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSET) Ehdotuksen nimi: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) yhteisön sisävesiliikenteen aluskapasiteettia koskevista asetukseksi aluskapasiteettia koskevista neuvoston asetuksen (EY) N:o xx/99 panemiseksi täytäntöön. toimintalinjoista vesiliikenteen edistämiseksi sekä luonnos komission sisävesiliikenteen toimintalinjoista vesiliikenteen edistämiseksi annetun vahvistamisesta toimenpiteiden yhteisön (EY) Ehdotus Miksi yhteisön lainsäädäntö on tarpeen tällä alalla ja mitkä ovat sen päätavoitteet, 1. kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate? avulla Kun otetaan huomioon sisävesiliikenteen varsinkin kapasiteettiin liittyvät erityispiirteet ja koska alan rakenteeseen on markkinoiden 1. tammikuuta 2000 tapahtuvan vapauttamisen vuoksi tehtävä muutoksia, on samaan tavoitteeseen tähtäävän yhteisen lähestymistavan siirtyminen järjestelyt, sääntelyjärjestelmästä valvontamekanismiin. Korvaamalla neuvoston asetus (ETY) N:o 1101/89 nyt ehdotetulla asetuksella kapasiteettipolitiikkaa voidaan edelleen koordinoida yhteisön toteutettujen rakenteentervehdyttämistoimien tulokset tehtäisiin tyhjäksi. Samalla yhteisössä siirrytään pois markkinainterventioiden kaudesta; siirtymisen enimmäisajaksi vahvistetaan viisi vuotta, jotta voidaan taata markkinoiden riittävä yhdenmukaisuus ja avoimuus. että yhteisössä vuodesta varmistetaan ja välttää, luotava tasolla joilla 1989 Vaikutus yritystoimintaan 2. a) Mitä yrityksiä ehdotus koskee? Suorat vaikutukset (mahdollisuudet uudenlaiseen toimintaan) - pienyrittäjät - varustamot (joilla on enemmän kuin kolme sisävesialusta) - pienyrittäjien ryhmittymät tai osuuskunnat. Myönteiset vaikutukset: "Vanha uudesta" -suhdeluvun asteittainen pienentäminen toimialalle mahdollisuuden sopeutua enintään viiden vuoden määräajan antaa markkinoitten vapautumiseen mm. seuraavien seikkojen avulla: - Ennen 28. huhtikuuta 1999 maksettujen suurempien erityisrahoitusosuuksien aiheuttamat lisäkustannukset voidaan ottaa lukuun (5 vuotta). - Aluskantaa voidaan nykyaikaistaa tehokkaammin (Tonavalla liikennöivien alusten osalta jopa välittömästi). - Tulevaisuuteen voidaan suhtautua levollisesti siinä mielessä, että valvontamekanismin avulla tilanteen seuraamista jatketaan rajoituksia asettamatta. Perustaksi luodaan ehkäistä paluu parhaillaan markki noidenseurantajärjestelmää, jonka pitäisi tr 23. entisenlaiseen liikakapasiteetti. tilanteeseen, jossa markkinoita leimasivat liikainvestoinnit ja b) Välilliset vaikutukset (kuljetuspalvelujen tarjonta) - Kaikki kuljetuspalveluja tarvitsevat yritykset (rahdinantajat). Myönteiset vaikutukset: Käyttöön saadaan parhaat vähenevät. liikennevälineet, ja ruuhkat 3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta? Uudella tai unionin ulkopuolisesta maasta tuodulla aluksella on enintään viiden vuoden ajan kuljetettava mukana todistusta erityisrahoitusosuuden maksamisesta tai vanhaan tonnistoon kuuluvan aluksen romuttamisesta. 4. Mitkä ovat ehdotuksen todennäköiset talousvaikutukset? Myönteiset vaikutukset laivaliikenteeseen: Vuodesta 1989 toteutettujen rakenteellisten tervehdyttämistoimien tulokset turvataan lähestyttäessä markkinoitten vapauttamista 1. tammikuuta 2000 (tuon päivämäärän jälkeen liikennöitsijöiden ei enää tarvitse maksaa tervehdyttämistoimien rahoittamiseen suunnattuja vuosirahoitusosuuksia). Kaluston arvo säilyy. Vältytään tilanteelta, jossa ne yrittäjät, jotka joutuvat 28. huhtikuuta 1999 saakka maksamaan korkeita erityisrahoitusosuuksia, ja toisaalta ne, joiden ei 28. huhtikuuta 2004 jälkeen enää tarvitse maksaa mitään, olisivat taloudellisesti kohtuuttoman erilaisissa asemissa. Vapaitten markkinoitten ja markkinavoimat voidaan valjastaa vesiliikenteen tehokkuuden ja tuottavuuden lisääjiksi. sellaisella Markkinoitten valvontajärjestelmällä, jonka puitteissa markkinoitten toimintaan puututaan vain vakavan markkinahäiriön yhteydessä. toiminta voi käynnistyä täysimittaisena, (psykologinen tulevaisuus vaikutus) turvataan Kielteiset vaikutukset: pienyrittäjät joutuvat vielä viiden vuoden ajan maksamaan erityismaksuosuuksia investoidessaan uusiin tai unionin ulkopuolisista maista tuomiinsa aluksiin (maksut tosin pienenevät asteittain kymmeneen edellisvuoteen verrattuna). Maksuista suuri osa kompensoituu kuitenkin niillä eduilla, joita yritykset jo nyt saavat tervehtyvien vesiliikennemarkkinoiden lisätessä niiden tuottavuutta. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on ottaa huomioon 5. pienten ja keskisuurten yritysten erityistarpeet? ottanut Sisävesiliikenne on olennaisesti pk-yrityksistä (1-3 alusta) koostuva toimiala. Komissio erityisrahoitusosuuksien etenkin on laskemisperusteeksi aluksen tyypin ja koon. Komissio voi näin valvoa, ettei tasojen määrittämisessä kohdella pienimpiä pk-yrityksiä muita epäedullisemmin. valitessaan huomioon tämän ib 24 Kuuleminen 6. kantojen pääpiirteet Luettelo ehdotuksen valmistelussa kuulluista tahoista ja niiden esittämien OEB UINF UNICE laivanvarustajien Euroopan bateliers) Kansainvälinen sisävesiliikenneliitto EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto järjestö (Organisation européenne des - Hyväksyttiin tarvitaan yleisesti, tervehdyttämistoimien tuloksia ei menetetä. että siirtymäaikaa, jotta rakenteellisten - Ammatilliset järjestöt (OEB ja IUIN) katsoivat yksimielisesti, että tulevaisuudessa tarvitaan välinettä, jolla voidaan nopeasti puuttua ylikapasiteettiin ja kriisitilanteessa säädellä markkinoita parhaalla mahdollisella tavalla. - Kaikki järjestöt pitivät hyödyllisenä parantaa ja kehittää markkinoitten seurantaan käytettävää j ärj estelmää. /Ù ISSN 1024-4492 KOM(98) 541 lopullinen x \. i3 JLJLJL JV. JL J VJ XJL X FI 07 10 13 Luettelonumero : CB-CO-98-548-FI-C ISBN 92-78-39436-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg L-2985 Luxemburg


title: Rådets forordning (EF) nr. 2072/98 af 28. september 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 3072/95 om den fælles markedsordning for ris for så vidt angår godtgørelsesordningen

eurovoc_concepts:
EU Member State
common organisation of markets
monetary compensatory amount
rice
utilised agricultural area

text: L 265/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 9. 98 R(cid:143)DETS FORORDNING (EF) Nr. 2072/98 af 28. september 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 3072/95 om den fælles markedsordning for ris for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r godtgørelsesordningen R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), og ud fra følgende betragtninger: I forbindelse med støtteordningen for risproducenter er der i artikel 6 i forordning (EF) nr. 3072/95 (3) fastsat et nationalt basisareal for hver produktionsmedlemsstat med undtagelse af Frankrig, som har to basisarealer; p(cid:134) anmodning af Den Hellenske Republik bør der ogs(cid:134) fastlægges to basisarealer for denne medlemsstat, idet godtgørelsen dog ikke differen- tieres, for at opretholde risproduktionen i bestemte omr(cid:134)der, hvor der ikke findes andre reelle muligheder for alternative afgrøder, idet m(cid:134)let med nævnte ordning overholdes; forordning (EF) nr. 3072/95 bør ændres tilsvarende (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I artikel 6 i forordning (EF) nr. 3072/95 affattes stk. 3 og 4 s(cid:134)ledes: »3. Godtgørelserne udgør følgende: ECU/ha 1997/98 1998/99 1999/2000 og følgende (cid:134)r 111,44 222,89 334,33 Spanien Frankrig (cid:190) europæisk omr(cid:134)de (cid:190) Fransk Guyana 96,35 131,80 192,70 263,60 289,05 395,40 Grækenland (cid:190) præfekturerne Thessaloniki, S(cid:130)rres og Fthi(cid:155)tida (cid:190) andre præfekturer Italien Portugal 131,27 131,27 262,55 262,55 393,82 393,82 106,00 212,00 318,01 106,18 212,36 318,53 (1) EFT C 159 af 26. 5. 1998, s. 17. (2) EFT C 292 af 21. 9. 1998. (3) EFT L 329 af 30. 12. 1995, s. 18. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 192/98 (EFT L 20 af 27. 1. 1998, s. 16). 30. 9. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 265/5 Med henblik p(cid:134) en bedre produktionsstyring kan beløbene for godtgørelsen differen- tieres ved anvendelse af tillæg og fradrag, der afhænger af sorten. Godtgørelserne udbetales mellem den 16. oktober og den 31. december, alt efter hvorn(cid:134)r det igangværende høst(cid:134)r er begyndt. 4. Der fastlægges et nationalt basisareal for hver produktionsmedlemsstat. For Fran- krig og Grækenland fastlægges der dog to basisarealer. Basisarealerne udgør følgende: Spanien: Frankrig: (cid:190) europæisk omr(cid:134)de (cid:190) Fransk Guyana Grækenland: (cid:190) præfekturerne Thessaloniki, S(cid:130)rres og Fthi(cid:155)tida (cid:190) andre præfekturer Italien: Portugal: 104 973 ha 24 500 ha 5 500 ha 22 330 ha 2 561 ha 239 259 ha 34 000 ha. « Artikel 2 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra 1. september 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 28. september 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne W. MOLTERER Formand


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2855/98 von Anita POLLACK an die Kommission. Zukunftsfähige Städte und nachhaltige Entwicklung

eurovoc_concepts:
action programme
development policy
exchange of information
sustainable development
town
urban centre

text: C 182/26 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 28. 6. 1999 Für die Pilzzucht sind keine spezifischen Beihilfen auf Gemeinschaftsebene vorgesehen. Die Kommission gewährt jedoch seit der Reform des Obst- und Gemüsesektors durch die genannte Verordnung eine finanzielle Unterstützung für die Bildung von Betriebsfonds und die Durchführung operationeller Programme der Erzeugerorganisationen. Der Pilzsektor kann ebenso wie die anderen betroffenen Sektoren diese Beihilfen in vollem Umfang in Anspruch nehmen. (1) ABl. L 297 vom 21. 11. 1996. (1999/C 182/033) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2855/98 von Anita Pollack (PSE) an die Kommission (28. September 1998) Betrifft: Zukunftsfähige Städte und nachhaltige Entwicklung Ist die Kommission der Ansicht, daß im Falle der Kampagne für zukunftsfähige Städte, die durch Artikel B4-304 finanziert wird, und des Städteforums für nachhaltige Entwicklung, das Finanzmittel aus Artikel B4- 306 bezieht, eine Überlappung vorliegt? Ist sie der Ansicht, daß ausreichende Koordinierung zwischen den beiden Referaten der GD XI und der GD IV besteht, die diese zwei Projekte verwalten? Antwort von Frau Bjerregaard im Namen der Kommission (9. November 1998) Es besteht ein großer Unterschied zwischen der europäischen Kampagne zukunftsbeständiger Städte und Gemeinden und den Aktivitäten des Netzes der Städteforen für eine nachhaltige Entwicklung. Das übergeordnete Ziel der europäischen Kampagne für zukunftsbeständige Städte und Gemeinden ist die Förderung einer nachhaltigen Entwicklung im Rahmen der „Lokalen Agenda 21“ und ähnlicher Prozesse, indem Partnerschaften zwischen allen Gebietskörperschaften, aber auch die Zusammenarbeit der Behörden untereinander gestärkt werden. Fünf internationale Netze bzw. Verbände von Gebietskörperschaften unter- stützen die Kampagne, indem sie Projekte für die nachhaltige Entwicklung durchführen. Zu den Themen dieser Projekte gehören u. a. die Sensibilisierung und der Erfahrungsaustausch C etwa durch die Veranstaltung von Seminaren über die guten Praktiken, Weitergabe von Informationen über das Internet oder Mitteilungsblätter, die Ausarbeitung technischer Leitfäden und Ausbildungsmaßnahmen sowie die Bereitstellung von Aus- bildungsmaterial. An diesen im Zuge der Kampagne durchgeführten Aktivitäten und Projekten können alle Gebietskörperschaften teilnehmen. Sie werden vom Büro der Kampagne koordiniert. Die städtischen Foren für nachhaltige Entwicklung wurden 1995 ins Leben gerufen. Hierbei handelt es sich um ein experimentelles Netz von zwanzig Städten unter Federführung der Kommission. Ziel jedes städtischen Forums ist es, die Städte über die Gemeinschaftspolitik zu informieren und Städtepartnerschaften aufzubauen, die diese Strategien in die Praxis umsetzen können. Dabei sind nicht nur die Gebietskörperschaften angesprochen, sondern C ganz im Sinne der Partizipation C alle Bürger. Für diese Aktivitäten werden häufig innovative Informations- und Kommunikationstechniken genutzt. Die Aktivitäten der städtischen Foren sind somit sehr viel kleiner ausgelegt als die Aktivitäten der europäischen Kampagne für zukunftsbeständige Städte und Gemeinden und sind sehr viel direkter auf die teilnehmenden Städte ausgerichtet. Die Zusammenarbeit zwischen den beiden beteiligten Kommissionsdienststellen ist eng und effizient


title: WRITTEN QUESTION No. 2872/98 by Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA to the Commission. Arrangements envisaged by the Commission for the project shared amongst European cities of culture in 2000

eurovoc_concepts:
EU aid
cultural cooperation
cultural event
cultural policy
distribution of aid
financial aid
third country
town


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2841/98 van Carlos CARNERO GONZÁLEZ aan de Commissie. De toezegging van het Ministerie voor Infrastructuur aan de Comunidades Autónomas over de hogesnelheidstrein Madrid- Valladolid, juli 1998, dat er een tunnel zal worden aangelegd

eurovoc_concepts:
European Commission
Spain
engineering structure
environmental impact
exchange of information
high-speed transport
impact study
rail network
rail transport
trans-European network

text: 21. 5. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 142/45 (1999/C 142/054) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2840/98 van Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) aan de Commissie (28 september 1998) Betreft: Caulerpa taxifolia Kan de Commissie mededelen hoe het staat met de winning van caulerpa taxifolia in het lopende jaar onder auspiciën van het Life-programma? Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (28 oktober 1998) Het instrument Life heeft in 1995 een multinationaal project voor de bestrijding van de expansie van de algensoort Caulerpa taxifolia in de Middellandse Zee (en niet voor de winning ervan) in aanmerking genomen voor steun. Dit project wordt gecoördineerd door de Franse wetenschappelijke instelling „Groupement d¢intérêt scientifique (GIS) Posidonie”. Dit project, met een voor steun in aanmerking komende totale kostprijs van 968 000 ecu, wordt voor 50 % door de Gemeenschap gefinancierd. Het project omvat vier acties: opsporing en opvolging van nieuwe algengroei (openbare documenten waarin wordt gevraagd getuigenissen toe te zenden, model om de expansie te voorspellen, verslagen over de situatie), demonstratie van technieken om de algen uit te roeien, met name door middel van warm zout water, koperionen via elektrolyse en via ionenuitwisselings- membranen, vaststelling van producten die caulerpenine afbreken en van de eventuele accumulatie ervan in de voedselketen en tenslotte bewustmaking van burgers en besluitvormers en de opleiding van wetenschappers uit Malta, Tunesië en Algerije voor het onderzoek naar algengroei en de follow-up ervan. Het project verloopt normaal en zal naar verwachting in februari 1999 ten einde lopen. De project- coördinator publiceert regelmatig documenten waarin de stand van zaken met betrekking tot de expansie van de algen en de acties daartegen wordt opgemaakt. Onder de meest recente publicaties kunnen de volgende het geachte parlementslid wellicht interesseren: − Meinesz A. , Cottalorda J. M. , Chiaverini D. , Cassar N. & Vaugelas J. de, 1998 − „Suivi de l’invasion de l’algue Caulerpa taxifolia en Méditerranée: situation au 31 décembre 1997” − LEML-UNSA Publ. − 238 bladzijden (ter perse); − Boudouresque C. F. , Meinesz A. & Gravez V. , 1998 − „Scientific papers and documents dealing with the alga Caulerpa taxifolia introduced to the Mediterranean. Tenth edition. ” GIS Posidonie publishers, Marseille, Fr − 66 bladzijden. Ook is het mogelijk rechtstreeks in contact te treden met de projectcoördinator (Professor C. F. Boudouresque − GIS Posidonie − Parc scientifique et technique de Luminy − Case 901 − F13288 Marseille cedex 09). (1999/C 142/055) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2841/98 van Carlos Carnero González (GUE/NGL) aan de Commissie (28 september 1998) Betreft: De toezegging van het Ministerie voor Infrastructuur aan de Comunidades Autónomas over de hogesnelheidstrein Madrid-Valladolid, juli 1998, dat er een tunnel zal worden aangelegd Op maandag 27 juli heeft, volgens een bericht in het dagblad „El Mundo”, het Spaanse Ministerie voor Infrastructuur aan de presidenten van de Comunidades Autónomas Castilla-Léon y Galicia meegedeeld dat het ministerie prioriteit zou toekennen aan de optie om bij de aanleg van de hogesnelheidslijn Madrid- Valladolid een tunnel van meer dan 30 km te graven onder de Sierra de Guadarrama. Het ministerie heeft aangekondigd in oktober een openbare aanbesteding te zullen houden, zodat geïnteresseerde bedrijven hun projecten kunnen indienen, de economische en technische haalbaarheid hiervan kan worden beoordeeld en er een definitief standpunt kan worden ingenomen. De president van de Comunidad de Madrid betoonde zich tevreden met dit besluit van de centrale regering


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2971/98 dell'on. Franz LINSER al Consiglio. Finanziamento e realizzazione del progetto "Galleria di base del Brennero"

eurovoc_concepts:
Germany
Italy
common transport policy
trans-European network
transport network

text: C 118/174 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 29. 4. 1999 Facendo riferimento all(cid:146)intervento del Commissario Monti nel corso del dibattito sul funzionamento e il futuro di Schengen durante la tornata di marzo 1997 del Parlamento europeo e al rapporto del Gruppo ad Alto livello sulla libera circolazione delle persone (marzo 1997), che auspicava una maggiore coopera- zione tra Stati membri, in particolare nelle regioni di frontiera, e sottolineava la necessit(cid:224) di una vera e propria politica di formazione dei loro funzionari, pu(cid:242) dire il Consiglio se intende prendere provvedimenti per tutelare i diritti dei cittadini dell(cid:146)Unione europea, particolarmente in questa zona transfrontaliera fra Liguria e Francia? Risposta (7 dicembre 1998) L(cid:146)interrogazione rivolta dall(cid:146)Onorevole Parlamentare Ł legata all(cid:146)applicazione dell(cid:146)accordo di Schengen e non rientra pertanto nella competenza del Consiglio. (1999/C 118/221) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2971/98 di Franz Linser (NI) al Consiglio (28 settembre 1998) Oggetto: Finanziamento e realizzazione del progetto «Galleria di base del Brennero» Il 1o settembre 1998 il Presidente del Consiglio trasporti, dott. Einem, ha sottolineato dinanzi alla commissione per i trasporti e il turismo del Parlamento europeo che non esiste attualmente nessuna necessit(cid:224) di costruire una galleria di base del Brennero. 1. Con quali argomenti motiva questa posizione il Consiglio? 2. Come prefigura il futuro finanziamento del progetto? 3. a) A che punto si trova il progetto per quanto riguarda i tratti di accesso in territorio italiano? b) Sono stati avviati lavori di pianificazione in Italia? c) d) In caso affermativo, sono stati realizzati tra l(cid:146)altro analisi geologiche e sondaggi del terreno? In caso negativo, qual Ł l(cid:146)inizio probabile dei lavori di pianificazione? 4. a) A che punto si trova il progetto per quanto riguarda i tratti di accesso in territorio tedesco? b) Sono stati avviati lavori di pianificazione in Germania? c) d) In caso positivo, sono stati realizzati tra l(cid:146)altro analisi geologiche e sondaggi del terreno? In caso negativo, qual Ł l(cid:146)inizio probabile dei lavori di pianificazione? Risposta (7 dicembre 1998) Si ricorda che il progetto «Treno ad alta velocit(cid:224)/trasporto combinato Nord-Sud, Norimberga › Erfurt › Halle/Lipsia › Berlino › Asse Brennero Verona › Monaco» figura tra i progetti individuati nella decisione n. 1692/96/CE del 23 luglio 1996 sugli orientamenti comunitari per lo sviluppo della rete transeuropea dei trasporti ( ), ai quali il Consiglio europeo di Essen ha attribuito particolare importanza. Il controllo della realizzazione della rete transeuropea e di tali progetti Ł di competenza della Commissione


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2836/98 del Niall ANDREWS a la Comisión. Independencia del Timor Oriental

eurovoc_concepts:
East Timor
Indonesia
UNO
common position
military occupation
political status
political system
political violence

text: 14. 5. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 135/127 Respuesta del Sr. Bangemann en nombre de la Comisión (12 de noviembre de 1998) La Comisión remite a Su Señoría a su comunicación al Consejo, al Parlamento, al Comité Económico y Social y al Comité de las Regiones sobre el problema informático del efecto 2000 (1). Asimismo, la Comisión remite a Su Señoría a las respuestas que dio en su día a las preguntas escritas E-421/98 (2), E-422/98 y E-425/98 (3), y E-424/98 (4) del Sr. Watson. La Comisión está elaborando un informe para el Consejo Europeo de diciembre en Viena en el estado de buena disposición de los Estados miembros, que deberá clarificar la situación. Finalmente, Su Señoría puede consultar el sitio que la Comisión ha creado en Internet sobre el asunto (http://www. ispo. cec. be/y2keuro). (1) COM(98)102 final. (2) DO C 310 de 9. 10. 1998, p. 61. (3) DO C 304 de 2. 10. 1998, p. 98. (4) DO C 310 de 9. 10. 1998, p. 62. (1999/C 135/152) PREGUNTA ESCRITA E-2836/98 de Niall Andrews (UPE) a la Comisión (28 de septiembre de 1998) Asunto: Independencia del Timor Oriental ¿Puede indicar la Comisión qué progresos se han producido en lo relativo a la legítima petición de independencia de la población del Timor Oriental tras el cambio de los dirigentes de Indonesia? Respuesta del Sr. Marín en nombre de la Comisión (26 de octubre de 1998) Desde principios de agosto de 1998, se han logrado progresos importantes por lo que se refiere a una posible solución de la situación de Timor Oriental. Los días 4 y 5 de agosto de 1998 el Secretario General de las Naciones Unidas mantuvo conversaciones con los ministros de Asuntos Exteriores de Portugal e Indonesia en Nueva York que, por primera vez en la historia, dieron lugar a un comunicado oficial conjunto. El punto principal del comunicado oficial destacaba el acuerdo alcanzado de mantener discusiones pormenorizadas sobre la concesión de un estatuto especial a Timor Oriental sin perjuicio de sus posiciones básicas de principio. Se acordó también que la participación en la búsqueda de soluciones de los distintos grupos existentes en Timor Oriental fuese más estrecha, y que el diálogo se reanudara en octubre de 1998 con la presencia de todos los sectores timoreses. También se llegó a un acuerdo sobre la creación de una sección de participación en las embajadas interesadas de Lisboa y Yakarta respectivamente. Los días 10 y 11 de septiembre de 1998, a invitación del Obispo Belo, tuvo lugar una reunión de reconciliación en Dare, Timor Oriental, en la que estuvieron presentes todas las facciones y grupos públicos y civiles de Timor. Al final de la reunión se publicó una declaración conjunta, en la que se señala la existencia de puntos de vista divergentes entre los distintos grupos, y la necesidad de crear una plataforma común que una a la población. Se han producido también disturbios y saqueos esporádicos de almacenes de arroz pertenecientes al Gobierno de Timor Oriental a causa de la desastrosa situación económica existente, que al parecer no tienen connotaciones políticas. El Gobierno indonesio ha seguido reduciendo su ejército con prudencia, aunque recientemente ha enviado más soldados, alegando que no se trataba de tropas de combate sino de personal médico militar. La Comisión espera que los progresos conseguidos en las últimas semanas lleven pronto a una solución de los problemas de Timor Oriental justa, general e internacionalmente aceptable


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2852/98 del Umberto BOSSI a la Comisión. Luonnollisen elinympäristön suojeleminen

eurovoc_concepts:
Emilia-Romagna
coastal protection
complaint to the Commission
conifer
countryside conservation
environmental protection
forest conservation
harbour installation
nature reserve
road building

text: 15. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 297/33 (1999/C 297/044) PREGUNTA ESCRITA E-2852/98 de Umberto Bossi (TDI) a la Comisión (28 de septiembre de 1998) Asunto: Conservación de hábitats naturales Las autoridades municipales y provinciales de Ravenna y la Región de Emilia Romagna han suscrito un acuerdo de programa para la realización del programa especial «zona portuaria de Ravenna» destinado a la construcción de una terminal de pasajeros con los correspondientes accesos a otras conexiones. Dichos accesos, según el proyecto preliminar, deberían realizarse dentro de las zonas forestales estatales cubiertas de pinar (la Pialassa Baiona y el Pinar de San Vitale), infringiendo numerosas leyes que protegen las últimas zonas intactas de la costa adriática. 3 Considerando que el Tribunal Constitucional ha reiterado constantemente la «preeminencia» de los valores paisajístico-ambientales y la correspondiente reglamentación especial para la protección de los mismos; 3 considerando que las intervenciones previstas en la Pialassa Baiona (zona protegida por el Convenio de RAMSAR y beneficiaria de financiación comunitaria en el ámbito del programa LIFE) suponen una importante elevación de la red de carreteras y la instalación de estructuras para su iluminación; 3 considerando que dicha intervención supondría la violación de normas específicas para la protección de los pinares que constituyen reservas naturales (el pinar ASFD, sección Staggioni, y el pinar de San Vitale), 3 considerando que algunas de las zonas afectadas están calificadas como Z. P. S. (Zonas de Protección Especial) y otras han sido calificadas por la Región como zonas S. I. C. 3 considerando que dicho proyecto no puede considerarse intermodal, puesto que de hecho incentiva el transporte rodado; 3 considerando que las autoridades mencionadas, tras reiteradas protestas de los ciudadanos, han elaborado un segundo acuerdo de programa que, por lo demás, no sustituye al anterior. ¿Puede decir la Comisión si la realización del proyecto «intermodal» mencionado infringe la Directiva 92/43 (1) u otra directiva? (1) DO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7. Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisión (27 de octubre de 1998) Una denuncia sobre el proyecto a que se refiere Su Señoría ha sido registrada en fecha reciente. La Comisión está examinando el asunto. Se ha remitido una solicitud de información a las autoridades italianas para recabar elementos más detallados al respecto. La Comisión tomará las medidas oportunas para garantizar el cumplimiento de la normativa comunitaria. (1999/C 297/045) PREGUNTA ESCRITA E-2853/98 de Jens-Peter Bonde (EDD) a la Comisión (28 de septiembre de 1998) Asunto: Dinamarca y el Acuerdo de Schengen ¿Puede Dinamarca retirarse del Acuerdo de Schengen y volver a introducir libremente aquellos dispositivos de control de personas que hubiera tenido que suprimir?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2885/98 του Jaime VALDIVIELSO DE CUE προς την Επ τροπή. Αλιεία

eurovoc_concepts:
Basque Country
Spain
authorised catch
fishing area
fishing net
fishing regulations
fishing rights
sea fish

text: 15. 10. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 297/37 (1999/C 297/049) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2885/98 υποβολη΄: Jaime Valdivielso de Cué (PPE) προς την Επιτροπη΄ (28 Σεπτεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Αλιει΄α Μετα΄ την επανειληµµε΄νη χρη΄ση παρασυρο΄µενων διχτυω΄ν στα αλιευτικα΄ υ΄δατα παλαµι΄δας του Βισκαι¨κου΄ Κο΄λπου απο΄ σκα΄φη διαφο΄ρων χωρω΄ν της ΕΕ το΄σο φε΄τος ο΄σο και κατα΄ τα προηγου΄µενα αλιευτικα΄ ε΄τη, προτι΄θεται η Επιτροπη΄ να επιβα΄λει κα΄ποιες κυρω΄σεις σ’ αυτου΄ς τους παραβα΄τες δεδοµε΄νης της σοβαρη΄ς ζηµι΄ας που ε΄χουν προκαλε΄σει στον ισπανικο΄ αλιευτικο΄ τοµε΄α γενικο΄τερα και στον βασκικο΄ τοµε΄α ειδικο΄τερα; Απα΄ντηση της κας Bonino εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (26 Νοεµβρι΄ου 1998) Η αλιει΄α το΄νου µε παρασυρο΄µενα κα΄θετα δι΄χτυα θα απαγορευθει΄ µο΄νο απο΄ την 1η Ιανουαρι΄ου 2001. Συ΄µφωνα µε τις αποφα΄σεις του Συµβουλι΄ου, το΄σο για την περι΄οδο εµπορι΄ας 1998 ο΄σο και για τις προγενε΄στερες περιο΄δους, η χρησιµοποι΄ηση των παρασυρο΄µενων κα΄θετων διχτυω΄ν επιτρεπο΄ταν, και οι απαγορευ΄σεις αφορου΄σαν κυρι΄ως τα επιτρεπο΄µενα µη΄κη. Η Επιτροπη΄ ασχολη΄θηκε πολυ΄ και ανε΄φερε ετησι΄ως µε ε΄κθεση που υπε΄βαλε στο Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, τα αποτελε΄σµατα των παρατηρη΄σεω΄ν της. Συ΄µφωνα µε αυτα΄, απο΄ το 1995 η νοµοθεσι΄α που περιορι΄ζει σε 2,5 χλµ. τα µε΄γιστα επιτρεπο΄µενα µη΄κη, εφαρµο΄σθηκε ικανοποιητικα΄ και δεν παρατηρη΄θηκαν παραβα΄σεις. Κατα΄ συνε΄πεια, δεν υπα΄ρχει λο΄γος επιβολη΄ς κυρω΄σεων. Οι εν λο΄γω κυρω΄σεις, ανη΄καν, στην υπευθυνο΄τητα των κρατω΄ν µελω΄ν. Η Επιτροπη΄ θα συνεχι΄σει να ελε΄γχει την τη΄ρηση των νοµοθεσιω΄ν σχετικα΄ µε τα παρασυρο΄µενα κα΄θετα δι΄χτυα και, κατα΄ συνε΄πεια, την τη΄ρηση των απαγορευ΄σεων και εα΄ν διαπιστωθου΄ν παραβα΄σεις, θα συνεχι΄σει να ελε΄γχει τα µε΄τρα που λαµβα΄νουν τα κρα΄τη µε΄λη. (1999/C 297/050) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2900/98 υποβολη΄: Mihail Papayannakis (GUE/NG) προς την Επιτροπη΄ (2 Οκτωβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Συνεταιριστικε΄ς Οργανω΄σεις Με τη νοµοθετικη΄ ρυ΄θµιση των χρεω΄ν των Συνεταιριστικω΄ν Οργανω΄σεων (νο΄µος 2538/97 περι΄ παραγραφη΄ς χρεω΄ν) η ελληνικη΄ κυβε΄ρνηση η΄ρε µια µακροχρο΄νια εκκρεµο΄τητα των διαφο΄ρων κυβερνη΄σεων της χω΄ρας και των Σ. Ο. , η οποι΄α συνι΄στατο στην α΄ρνηση των κυβερνη΄σεων να αντιµετωπι΄σουν ε΄γκαιρα το προ΄βληµα της ανα΄ληψης απο΄ τις Σ. Ο. του κο΄στους της συγκε΄ντρωσης των προι¨ο΄ντων του Τσερνοµπι΄λ και της α΄σκησης κοινωνικη΄ς πολιτικη΄ς για χα΄ρη των κυβερνη΄σεων, το οποι΄ο και δηµιου΄ργησε τα χρε΄η. Η παραγραφη΄ των χρεω΄ν των Σ. Ο. , για την οποι΄α η Επιτροπη΄ θεωρει΄ ο΄τι νοθευ΄ει τον ανταγωνισµο΄, ει΄ναι στην ουσι΄α παραγραφη΄ των ευθυνω΄ν των κυβερνη΄σεων της περιο΄δου 1981-95 διο΄τι τα χρε΄η αυτα΄ ει΄ναι στην ουσι΄α το΄κοι ποινη΄ς δανει΄ων που χορηγη΄θηκαν για την α΄σκηση κοινωνικη΄ς πολιτικη΄ς. Μια απο΄ρριψη του σχετικου΄ νο΄µου εκ µε΄ρους της Επιτροπη΄ς θα µπορου΄σε να εκληφθει΄ ως µεροληπτικη΄ θε΄ση υπε΄ρ των επιχειρη΄σεων του ιδιωτικου΄ τοµε΄α και κατα΄ των επιχειρη΄σεων του κοινωνικου΄ τοµε΄α, πε΄ραν του ο΄τι θα επε΄φερε επι΄σης και ισχυρο΄ κτυ΄πηµα στις Σ. Ο. Η Επιτροπη΄ θα ε΄πρεπε επι΄σης να λα΄βει υπο΄ψη της ο΄τι αυτη΄ν την περι΄οδο που γι΄νεται µια σοβαρη΄ προσπα΄θεια ρυ΄θµισης των υποχρεω΄σεω΄ν τους στο πιστωτικο΄ συ΄στηµα και εξυγι΄ανση΄ς τους για να µπορε΄σουν να παι΄ξουν ουσιαστικο΄ ρο΄λο στη διατη΄ρηση των αγροτικω΄ν εισοδηµα΄των που πλη΄ττονται απο΄ τη µεταρρυ΄θµιση της ΚΑΠ και τη φιλελευθεροποι΄ηση της αγορα΄ς, καθω΄ς και στην ανα΄πτυξη του αγροτικου΄ τοµε΄α της Ελλα΄δας, δεν θα ε΄πρεπε να πα΄ρει κα΄ποια απο΄φαση που θα εµπο΄διζε αυτη΄ τη διαδικασι΄α. Ερωτα΄ται η Επιτροπη΄ εα΄ν ε΄χει σταθµι΄σει ο΄λες τις παραµε΄τρους της απο΄ρριψης του νο΄µου περι΄ παραγραφη΄ς των χρεω΄ν των Συνεταιριστικω΄ν Οργανω΄σεων;


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2856/98 von Niall ANDREWS an die Kommission. Programm "europäischer Freiwilligendienst"

eurovoc_concepts:
EU programme
Ireland
voluntary military service

text: 8. 4. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 96/151 (1999/C 96/216) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2856/98 von Niall Andrews (UPE) an die Kommission (28. September 1998) Betrifft: Programm (cid:132)europ(cid:228)ischer Freiwilligendienst(cid:147) Aufgrund der Einigung zwischen dem Europ(cid:228)ischen Parlament und dem Rat werden im Haushaltsjahr 1998/99 f(cid:252)r das Programm (cid:132)europ(cid:228)ischer Freiwilligendienst(cid:147) 47,5 Millionen Ecu bereitgestellt. Wie kann die Kommis- sion garantieren, da(cid:223) irische Antragsteller wohlwollend ber(cid:252)cksichtigt werden? In welchen Bereichen werden 1998/99 Projekte dieses Programms haupts(cid:228)chlich bezuschu(cid:223)t? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (5. November 1998) Dem europ(cid:228)ischen Freiwilligendienst f(cid:252)r Jugendliche (EVS) ging ein zweij(cid:228)hriges Pilotprogramm voran, an dem Jugendliche und Organisationen aus Irland aktiv teilnahmen (66 irische Jugendliche wurden entsandt und 85 europ(cid:228)ische Freiwillige wurden als G(cid:228)ste bei irischen Organisationen aufgenommen). Kenntnisse und Infor- mationen (cid:252)ber den Inhalt und die verfahrenstechnischen Aspekte des europ(cid:228)ischen Freiwilligendienstes wurden daher auf breiter Basis unter potentiellen irischen Bewerbern verbreitet. Dies d(cid:252)rfte die reibungslose Teilnahme am neu erstellten Programm erleichtern. Das EVS-Programm ist ein weitgehend dezentralisiertes Programm. Seine Umsetzung in Irland h(cid:228)ngt in hohem Ma(cid:223)e von den Ma(cid:223)nahmen ab, die die irische EVS-Organisation (cid:132)Leargas › the exchange bureau(cid:147) durchf(cid:252)hrt. Diese Organisation hat sich bereits erfolgreich an der Pilotphase des EVS beteiligt und sich ferner als ein sehr effizienter Leistungstr(cid:228)ger f(cid:252)r die Umsetzung des Programms Jugend f(cid:252)r Europa erwiesen. Die Effizienz und Kompetenz von Leargas d(cid:252)rfte f(cid:252)r die Teilnahme Jugendlicher und Organisationen aus Irland in den kommenden Monates ein Aktivposten sein. Selbstverst(cid:228)ndlich werden die gleichen Teilnahmechancen am europ(cid:228)ischen Freiwilligendienst geboten als Teilnehmern aus anderen Mitgliedstaaten. Was die wichtigsten Unterst(cid:252)tzungsbereiche betrifft, so hat die Kommission einen entsprechenden Arbeitsplan f(cid:252)r 1998 aufgestellt. Der Programmausschu(cid:223) hat hierf(cid:252)r seine volle Unterst(cid:252)tzung zugesagt. Programmschwer- punkt 1998 ist die Entwicklung von langfristigen (6-12 Monate) EVS-Projekten, doch wurden folgende Aktivit(cid:228)ten ebenfalls hervorgehoben: kurzfristige EVS-Projekte (3 Wochen bis 3 Monate); Vorbereitungs- und Ausbildungsma(cid:223)nahmen f(cid:252)r jugendliche Freiwillige, Projektleiter und Hilfspersonal, Initiativ- und Kreativit(cid:228)ts- projekte Jugendlicher im Anschlu(cid:223) an ihren europ(cid:228)ischen Freiwilligendienst. Unterst(cid:252)tzung besonderer Projekte (im Zusammenhang mit wichtigen Ereignissen in einigen Mitgliedstaaten), Projekte mit Nichtmitgliedsl(cid:228)ndern und experimentelle kurzfristige Projekte sind ebenfalls vorgesehen. (1999/C 96/217) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2875/98 von Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE) an die Kommission Betrifft: Ma(cid:223)nahmen zur Reduzierung des Tabakkonsums (28. September 1998) Das Kommissionsmitglied PÆdraig Flynn stellte in seiner Antwort auf meine schriftliche Anfrage (E-3455/97) (1) fest, da(cid:223) die Kommission Vorschl(cid:228)ge und Ma(cid:223)nahmen zur Reduzierung des Tabakkonsums ausarbeiten wird, die auf der Stellungnahme des Parlaments zu dem Thema (cid:132)Reduzierung des Tabakkonsums(cid:147) basieren. Welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission hierzu eingeleitet? (1) ABl. C 134 vom 30. 4. 1998, S. 167. Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (5. November 1998) Die Kommission hat bei den Mitgliedstaaten mehrfach Informationen (cid:252)ber ihre Ma(cid:223)nahmen zu verschiedenen Aspekten der Bek(cid:228)mpfung des Rauchens und zur Reduzierung des Tabakkonsums angefordert. Anhand der Antworten wird sie dann beurteilen, inwieweit konkrete Ma(cid:223)nahmen und Aktionen auf Gemeinschaftsebene notwendig sind


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2895/98 del Susan WADDINGTON a la Comisión. Utilización de los excedentes de productos alimenticios para ayudas alimentarias de emergencia en ultramar

eurovoc_concepts:
South Korea
Sudan
emergency aid
food aid
food safety
rice
surplus stock
third country

text: C 118/162 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 29. 4. 1999 (1999/C 118/201) PREGUNTA ESCRITA E-2895/98 de Susan Waddington (PSE) a la Comisi(cid:243)n (28 de septiembre de 1998) Asunto: Utilizaci(cid:243)n de los excedentes de productos alimenticios para ayudas alimentarias de emergencia en ultramar ¿QuØ porcentaje del total de las existencias de productos alimenticios de la CE intervenidos en 1997 se distribuy(cid:243) como ayuda alimentaria de emergencia en ultramar? ¿De quØ productos alimenticios se trataba y cuÆles fueron los pa(cid:237)ses receptores de dicha ayuda? ¿QuØ planes tiene la Comisi(cid:243)n para este tipo de ayuda en 1998, vista la actual situaci(cid:243)n por la que atraviesan SudÆn y otras zonas en crisis? Respuesta del Sr. Pinheiro en nombre de la Comisi(cid:243)n (13 de noviembre de 1998) Desde 1986, la gesti(cid:243)n de la pol(cid:237)tica comunitaria de ayuda alimentaria se ha llevado a cabo en el marco de la pol(cid:237)tica comunitaria de desarrollo con el objeto de mejorar la seguridad alimentaria de los beneficiarios, independientemente de la existencia o inexistencia de excedentes de productos agr(cid:237)colas. En este marco pol(cid:237)tico global, el suministro de ayuda alimentaria se financia con cargo al presupuesto comunitario de ayuda alimentaria, gestionado por la Comisi(cid:243)n. AdemÆs, la Comisi(cid:243)n puede suministrar ayuda alimentaria en situaciones de emergencia a travØs de la Oficina Humanitaria de la Comunidad Europea (ECHO). En 1997 no se suministr(cid:243) ninguna ayuda alimentaria con cargo a las existencias de intervenci(cid:243)n. En lo que llevamos de aæo, se ha suministrado una asignaci(cid:243)n de 10 000 toneladas de arroz, para su consumo en la Repœblica Popular DemocrÆtica de Corea, con cargo a las existencias de intervenci(cid:243)n. En 1998, la Comisi(cid:243)n ha suministrado casi 38 000 toneladas de ayuda alimentaria a SudÆn con cargo al presupuesto comunitario de ayuda alimentaria. La ayuda alimentaria, valorada en mÆs de 35 millones de ecus, se suministr(cid:243) a travØs del Programa Mundial de Alimentos de las Naciones Unidas y de organizaciones no gubernamentales internacionales. AdemÆs, la Comisi(cid:243)n procura obtener en estos momentos la aprobaci(cid:243)n final de una decisi(cid:243)n de asignaci(cid:243)n de otros 10 millones de ecus al Programa Mundial de Alimentos, cantidad que se sumarÆ a los 21,8 millones de ecus asignados ya este aæo a otros programas en los sectores de sanidad, agua y nutrici(cid:243)n. (1999/C 118/202) PREGUNTA ESCRITA E-2904/98 de Anita Pollack (PSE) a la Comisi(cid:243)n (2 de octubre de 1998) Asunto: Informaci(cid:243)n para los solicitantes de empleo ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n quØ Estado miembro facilita informaci(cid:243)n a los solicitantes de empleo sobre puestos vacantes en pa(cid:237)ses distintos del suyo? ¿En quØ forma se facilita dicha informaci(cid:243)n en las oficinas de empleo? Respuesta del Sr. Flynn en nombre de la Comisi(cid:243)n (23 de octubre de 1998) Los solicitantes de empleo disponen de diversas v(cid:237)as para buscar trabajo en otros Estados miembros y para encontrar las correspondientes ofertas en oficinas de empleo. Uno de los mÆs importantes es la red de los Servicios Europeos de Empleo (EURES), creada en 1993, cuyo objetivo es facilitar la libertad de movimiento de los trabajadores. En esta red participan todos los servicios de empleo de la Uni(cid:243)n y del Espacio Econ(cid:243)mico Europeo y la Comisi(cid:243)n. Cada servicio de empleo intercambia ofertas a travØs de un sistema informÆtico gestionado por la Comisi(cid:243)n; estas ofertas se exponen en la mayor parte de oficinas de empleo de los 17 pa(cid:237)ses en cuesti(cid:243)n. En todo momento estÆn disponibles alrededor de 10. 000 ofertas, que se actualizan a diario. Las ofertas tambiØn se pueden consultar en el sitio que EURES tiene en Internet mediante la siguiente direcci(cid:243)n: http://europa. eu. int/jobs/eures


title: Reglamento (CE) n° 2057/98 de la Comisión de 28 de septiembre de 1998 por el que se fijan los importes de las ayudas para el suministro a las islas Canarias de productos del sector del arroz de origen comunitario

eurovoc_concepts:
Canary Islands
EU production
aid system
rice
supply

formats: pdf print

text: L 264/34 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 29. 9. 98 REGLAMENTO (CE) No 2057/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 28 de septiembre de 1998 por el que se fijan los importes de las ayudas para el suministro a las islas Canarias de productos del sector del arroz de origen comunitario LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1601/92 del Consejo, de 15 de junio de 1992, relativo a medidas espec(cid:146)ficas en favor islas Canarias con respecto a determinados de las productos agr(cid:146)colas (1), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la consti- tuye el Reglamento (CE) no 2348/96 (2), y, en particular, su art(cid:146)culo 3, Considerando que, seg(cid:156)n lo dispuesto en el art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CEE) no 1601/92, la satisfacci(cid:155)n de las nece- sidades de arroz de las islas Canarias est(cid:145) garantizada en cuanto a cantidades, precios y calidad por la movilizaci(cid:155)n de arroz de origen comunitario en condiciones de comer- cializaci(cid:155)n equivalentes a la exenci(cid:155)n de la exacci(cid:155)n regu- ladora, lo que supone la concesi(cid:155)n de una ayuda para los suministros de origen comunitario; que dicha ayuda debe ser fijada atendiendo especialmente a los costes de las diferentes fuentes de abastecimiento y, en particular, a los precios practicados en la exportaci(cid:155)n a terceros pa(cid:146)ses; Considerando que el Reglamento (CE) no 2790/94 de la Comisi(cid:155)n (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 825/98 (4), establece las disposiciones comunes de aplicaci(cid:155)n del r(cid:130)gimen de abastecimiento espec(cid:146)fico de determinados productos agrarios a las islas Canarias, entre los que se encuentra el arroz; Considerando que los tipos representativos de mercado definidos en el art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 3813/ 92 del Consejo (5), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 150/95 (6), se utilizan para convertir importe expresado en las monedas de los terceros el pa(cid:146)ses y sirven de base para la determinaci(cid:155)n de los tipos de conversi(cid:155)n agraria de las monedas de los Estados miembros; que las disposiciones de aplicaci(cid:155)n y de deter- minaci(cid:155)n de tales conversiones se establecen en el Regla- mento (CEE) no 1068/93 de la Comisi(cid:155)n (7), modificado en (cid:156)ltimo lugar por el Reglamento (CE) no 961/98 (8); Considerando que la aplicaci(cid:155)n de estas disposiciones a la situaci(cid:155)n actual de los mercados en el sector del arroz y, especialmente, a las cotizaciones o precios de dichos productos en la parte europea de la Comunidad y en el mercado mundial, lleva a fijar la ayuda al abastecimiento a las islas Canarias en los importes que figuran en el Anexo; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de los cereales, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 En aplicaci(cid:155)n del art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CEE) no 1601/92, quedan fijados en el Anexo del presente Regla- mento los importes de las ayudas para el suministro de arroz de origen comunitario en el marco del r(cid:130)gimen espec(cid:146)fico de abastecimiento a las islas Canarias. Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el 1 de octubre de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 28 de septiembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 173 de 27. 6. 1992, p. 13. (2) DO L 320 de 11. 12. 1996, p. 1. (3) DO L 296 de 17. 11. 1994, p. 23. (4) DO L 117 de 21. 4. 1998, p. 5. (5) DO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (6) DO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. (7) DO L 108 de 1. 5. 1993, p. 106. (8) DO L 135 de 8. 5. 1998, p. 5. 29. 9. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 264/35 ANEXO del Reglamento de la Comisi(cid:155)n, de 28 de septiembre de 1998, por el que se fijan los importes de las ayudas para el suministro a las islas Canarias de productos del sector del arroz de origen comunitario (en ecus/tonelada) Producto (c(cid:155)digo NC) Arroz elaborado (1006 30) Arroz partido (1006 40) Importe de la ayuda 116,00 26,00