title: Komisijas Direktīva 98/67/EK (1998. gada 7. septembris), ar ko groza Direktīvu 80/511/EEK, 82/475/EEK, 91/357/EEK un Padomes Direktīvu 96/25/EK, un atceļ Direktīvu 92/87/EEKDokuments attiecas uz EEZ

eurovoc_concepts:
animal nutrition
application of EU law
health risk
labelling
trading operation
veterinary legislation

text: 448 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/23. sēj. 31998L0067 L 261/10 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 24. 9. 1998. KOMISIJAS DIREKTĪVA 98/67/EK (1998. gada 7. septembris), ar ko groza Direktīvu 80/511/EEK, 82/475/EEK, 91/357/EEK un Padomes Direktīvu 96/25/EK, un atceļ Direktīvu 92/87/EEK (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, vērā Padomes 1979. gada ņemot 2. aprīļa Direktīvu 79/373/EEK par barības maisījumu tirdzniecību (1), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 97/47/EK (2), un jo īpaši tās 4. panta 2. punktu un 10. panta a) apakš- punktu, vērā Padomes 1996. gada ņemot 29. aprīļa Direktīvu 96/25/EK par barības sastāvdaļu apriti, ar ko groza Direktīvu 70/524/EEK, 74/63/EEK, 82/471/EEK un 93/74/EEK un atceļ Direktīvu 77/101/EEK (3), un jo īpaši tās 11. panta b) apakš- punktu, svītrošanu; tā kā Direktīvas 96/25/EK ieviešana ir saistīta ar jēdzienu “vien- tā kā kāršā dzīvnieku barība” un “izejvielas” Kopienas tiesību aktos par dzīvnieku barību, piemēram, Padomes Direktīvā 70/524/EEK (4), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 98/19/EK (5), Padomes Direktīvā 74/63/EEK (6), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Direktīvu 98/60/EK (7), Padomes Direktīvā 82/471/EEK (8), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 96/25/EK, un Padomes Direktīvā 93/74/EEK (9), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 96/25/EK, minētos terminu “barības sastāvdaļas”; tā kā termina “barības sastāvdaļas” definī- ciju pēc vajadzības arī aizstāj ar Direktīvā 96/25/EK doto definī- ciju; tā kā tas arī ietekmē barības maisījuma definīciju; tā kā Komisijas Direktīva 80/511/EEK (10), 82/475/EEK (11), kurās izdarīti ar Direktīvu 91/334/EEK (12), un jaunākie grozījumi Direktīva 91/357/EEK (13), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 97/47/EK, būtu jāgroza tā paša iemesla dēļ; terminus aizstāj ar tā kā Komisijas 1992. gada 26. oktobra Direktīvā 92/87/EEK, kas izveido to galveno sastāvdaļu nepilnīgu sarakstu, kuras lpp. lpp. lpp. lpp. lpp. lpp. lpp. lpp. (1) OV L 86, 6. 4. 1979. , 30. (2) OV L 211, 5. 8. 1997. , 45. (3) OV L 125, 23. 5. 1996. , 35. (4) OV L 270, 14. 12. 1970. , 1. (5) OV L 96, 28. 3. 1998. , 39. (6) OV L 38, 11. 2. 1974. , 31. (7) OV L 209, 25. 7. 1998. , 50. (8) OV L 213, 21. 7. 1982. , 8. (9) OV L 237, 22. 9. 1993. , 23. (10) OV L 126, 21. 5. 1980. , 14. (11) OV L 213, 21. 7. 1982. , 27. (12) OV L 184, 10. 7. 1991. , 27. (13) OV L 193, 17. 7. 1991. , 34. lpp. lpp. lpp. lpp. lpp. parasti lieto un tirgo tādu dzīvnieku barības maisījumu izgata- vošanai, kas nav lolojumdzīvnieki (14), ir ietverts barības maisī- jumu sastāvdaļu saraksts marķēšanas nolūkā; tā kā Direktīva 96/25/EK tomēr iedala vienkāršo dzīvnieku barību un izejvielas kopā vienā – barības sastāvdaļu – kategorijā un nosaka nepil- nīgu galveno barības sastāvdaļu sarakstu, ko apgrozībā drīkst laist, tikai izmantojot tur norādītos terminus, un ar noteikumu, ka tie atbilst tā kā Direktīva tur noteiktajiem aprakstiem; 92/87/EEK līdz ar to kļūst novecojusi un tādēļ būtu jāatceļ; lai pastāvīgi tā kā ir jānodrošina, tiktu pielāgoti Direktīvas 96/25/EK pielikumi, ņemot vērā zinātnes un tehnikas jaunākās atziņas; tā kā šādi pielāgojumi būs jāveic ātri, izmantojot šajā direktīvā noteikto procedūru, lai izveidotu ciešu dalībvalstu un Komisijas sadarbību Pastāvīgajā dzīvnieku barības komitejā; tiesību aktos paredzētos noteikumus, tā kā noteikumi par barības sastāvdaļu apzīmēšanu un aprak- stīšanu, kas paredzēti šajā direktīvā, ir jāpiemēro, neierobežojot jo īpaši veterinārijas Padomes 1990. gada 27. novembra Direktīvu 90/667/EEK, kas paredz veterināros noteikumus dzīvnieku izcelsmes atkritumu iznīcināšanai un pārstrādei, to laišanai tirgū un slimības izraisī- tāju klātbūtnes novēršanu dzīvnieku vai zivju izcelsmes barībā un kas groza Direktīvu 90/425/EEK (15), kurā jaunākie grozī- jumi izdarīti ar Austrijas, Somijas un Zviedrijas Pievienošanās aktu; lai pasargātu atgremotājus no saslimšanas tāpēc, ka tā kā, proteīnu apstrādes metodes ne vienmēr var garantēt govju sūkļveida encefalopātijas izraisītāju pilnīgu inaktivāciju, Komi- sija pieņēma 1994. gada 27. jūnija Lēmumu 94/381/EK par dažām aizsardzības metodēm attiecībā uz govju sūkļveida ence- falopātiju un no zīdītājiem iegūtu proteīnu izbarošanu (16), kas grozīts ar Lēmumu 95/60/EK (17), kurš aizliedz barot atgremo- tājus ar proteīniem, kas iegūti no dzīvnieku audiem, izņemot dažus produktus, kas neapdraud veselību; (14) OV L 319, 4. 11. 1992. , 19. (15) OV L 363, 27. 12. 1990. , 51. (16) OV L 172, 7. 7. 1994. , 23. (17) OV L 55, 11. 3. 1995. , 43. lpp. lpp. lpp. lpp. 03/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 449 tā kā praktisku apsvērumu un juridiskas konsekvences dēļ, Komisijas 1997. gada 28. jūlija Lēmums 97/582/EK, ar kuru groza Lēmumu 91/516/EEK, kas nosaka barības maisījumos aizliegto sastāvdaļu sarakstu (1), aizliedz lietot atgremotājiem paredzētā barības maisījumos no zīdītāju audiem iegūtus proteīnus; IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants kā Padomes 1976. gada jaunākie grozījumi tā 23. novembra Direktīva 77/101/EEK par vienkāršās dzīvnieku barības tirdzniecību (2), ar Komisijas Direktīvu izdarīti kurā 97/47/EK, kā arī Direktīva 79/373/EEK nosaka, kādam ir jābūt marķējumam vienkāršajai dzīvnieku barībai un barības maisīju- miem, kas attiecīgi sastāv no proteīna, kurš iegūts no zīdītāju audiem, vai satur to, lai atturētu lietotājus no to izmantošanas atgremotāju barībā, nepārzinot dzīvnieku barības un veterinā- rijas tiesību aktu noteikumus; tā kā Direktīva 96/25/EK būtu jāpapildina ar attiecīgiem pasākumiem; tā kā paredzētos marķēšanas noteikumus piemēro, neierobe- žojot stingrākus noteikumus, ko dažas dalībvalstis, iespējams, ir atļauj Direktīvas 90/667/EEK 1. panta pieņēmušas, 2. punkts; kā tā kā dalībvalstīm, kas piemēro stingrākus aizliegumus, ir jāpie- lāgo marķēšanas noteikumi saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstīs spēkā esošajiem aizliegumiem; tā kā barības sastāvdaļas bieži apstrādā ar ķimikālijām, un tādēļ tās var saturēt dažus ķīmiskus piemaisījumus, kas radušies, to ražošanas laikā izmantojot tehniskas palīgierīces, kādas minētas Direktīvā 70/524/EEK; tā kā, lai garantētu to, ka barības sastāv- daļas laiž apgrozībā tikai tad, ja tās ir veselas, īstas, un tām ir tirgum atbilstoša kvalitāte, un lai garantētu vienotā tirgus vienmērīgu darbību, būtu jāpieņem vispārēji noteikumi par barības sastāvdaļu ķīmisko tīrību, kas paredzētu ražošanas procesos radušos ķīmisko piemaisījumu attīrīšanu tiktāl, ciktāl atļauj pareizi ražošanas procesi; tā kā būtu jāparedz pārejas periods, lai ražošanas nozarei ļautu pielāgoties šās direktīvas noteikumiem; tā kā barības sastāv- daļas, kas laistas apgrozībā pirms šīs direktīvas piemērošanas datuma, drīkst palikt apgrozībā līdz pārejas perioda beigām; tā kā šajā direktīvā paredzētie pasākumi atbilst Barības pastā- vīgās komitejas atzinumam, Direktīvas 80/511/EEK 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā terminu “sastāvdaļas” aizstāj ar “barības sastāvdaļas”. 2. pants Direktīvas 82/475/EEK virsrakstā un 1. pantā, kā arī tās pieli- kumā terminu “sastāvdaļas” visur aizstāj ar “barības sastāv- daļas”. 3. pants Direktīvas 91/357/EEK virsrakstā un 1. pantā, kā arī tās pieli- kumā terminu “sastāvdaļas” visur aizstāj ar “barības sastāv- daļas”. 4. pants Direktīvas 96/25/EK pielikumu aizstāj ar šīs direktīvas pieli- kumu. 5. pants Ar šo atceļ Direktīvu 92/87/EEK. 6. pants Šajā direktīvā paredzētos noteikumus piemēro, neierobežojot veterinārijas tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz dzīvnieku ēdināšanu. 7. pants Dalībvalstīs, vēlākais, 1. līdz 1998. gada 31. decembrim stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Par to dalībvalstis tūlīt informē Komisiju. Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālai publikā- cijai. Dalībvalstis nosaka metodes, kā veikt šādas atsauces. (1) OV L 237, 28. 8. 1997. , 39. (2) OV L 32, 3. 2. 1977. , 1. lpp. lpp. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus galvenos 2. aktus, ko tās pieņem jomā, kuru regulē šī direktīva. tiesību 450 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/23. sēj. 8. pants Dalībvalstis nosaka, ka barības sastāvdaļas, kas laistas apgrozībā janvārim un kas neatbilst šīs direktīvas līdz 1999. gada 1. noteikumiem, 1999. gada 31. decembrim. apgrozībā drīkst palikt līdz Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. 10. pants Briselē, 1998. gada 7. septembrī 9. pants Šī direktīva stājas spēkā 1998. gada 1. jūlijā. Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER 03/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 451 PIELIKUMS A DAĻA Vispārīgi norādījumi I. PASKAIDROJUMI 1. Barības sastāvdaļas uzskaita un nosauc B daļā saskaņā ar šādiem kritērijiem: — produkta/blakusprodukta izcelsme, piemēram, dzīvnieku, augu, minerālvielu izcelsme, — izmantotā produkta/blakusprodukta daļa, piemēram, vesels, sēklas, gumi, kauli, — apstrāde, kurai bijis pakļauts produkts/blakusprodukts, piemēram, lobīšana, ekstraģēšana, termiska apstrāde un/vai tās rezultātā radies produkts/blakusprodukts, piemēram, pārslas, klijas, mīkstums, tauki, — produkta/blakusprodukta gatavības pakāpe un/vai produkta/blakusprodukta kvalitāte, piemēram, “zems glikozinolāta saturs”, “augsts tauku saturs”, “zems cukura saturs”. 2. B daļā doto sarakstu iedala 12 nodaļās: 1) Labības graudi, to produkti un blakusprodukti 2) Eļļas augu sēklas, eļļas augi, to produkti un blakusprodukti 3) Pākšaugu sēklas, to produkti un blakusprodukti 4) Gumi, saknes, to produkti un blakusprodukti 5) Citu augu sēklas un augļi, to produkti un blakusprodukti 6) Zāles lopbarība un rupjā lopbarība 7) Citi augi, to produkti un blakusprodukti 8) Piena produkti 9) Lauksaimniecības dzīvnieku produkti 10) Zivis, citi jūras dzīvnieki, to produkti un blakusprodukti 11) Minerālvielas 12) Dažādi II. NOTEIKUMI PAR BOTĀNISKO UN ĶĪMISKO TĪRĪBU 1. Neatkarīgi no 3. panta barības sastāvdaļām tiktāl, ciktāl atļauj laba rūpniecības prakse, jābūt brīvām no ķīmi- skiem piemaisījumiem, kas radušies, tās izgatavojot un izmantojot tehniskas palīgierīces, kā minēts Direktīvā 70/524/EEK, ja vien pielikuma B daļā minētai barības sastāvdaļai nav noteikts īpašs maksimālais pieļaujamais saturs. 2. B daļā un C daļā uzskaitīto produktu un blakusproduktu botāniskajai tīrībai jābūt ne mazākai par 95 %, ja vien B daļā vai C daļā nav noteikts cits līmenis. Par botāniskiem piemaisījumiem uzskata šādus: a) dabiski, bet nekaitīgi piemaisījumi (piemēram, salmi un salmu atliekas, citu kultivētu sugu vai nezāļu sēklas), b) nekaitīgi citu eļļas augu sēklu vai eļļas augu atlikumi, kas radušies iepriekšējā ražošanas procesā un kuru saturs nepārsniedz 0,5 %. 3. Norādītie botāniskās tīrības līmeņi attiecas uz produkta un blakusprodukta svaru attiecīgajā stāvoklī. III. NOTEIKUMI PAR APZĪMĒJUMIEM Ja barības sastāvdaļas nosaukums B daļā ietver vārdu vai vārdus iekavās, tad iekavās esošo vārdu vai vārdus drīkst izlaist, piemēram, sojas (pupu) eļļu drīkst deklarēt kā sojas pupu eļļu vai sojas eļļu. 452 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/23. sēj. IV. NOTEIKUMI PAR GLOSĀRIJU Turpmāk dotais glosārijs attiecas uz galvenajiem procesiem, kurus izmanto šā pielikuma B daļā un C daļā minēto barības sastāvdaļu izgatavošanā. Ja šo barības sastāvdaļu nosaukumi ietver parastu nosaukumu vai apzīmētāju no šā glosārija, tad izmantotajam procesam ir jāatbilst norādītajai definīcijai. Process (2) Definīcija (3) Parastais nosaukums/apzīmētājs (4) Koncentrēšana (1) Zināma satura palielināšana, atdalot ūdeni vai citas sastāvdaļas Koncentrāts (1) 1. 2. Mizošana (2) Pilnīga vai daļēja ārējo apvalku noņemšana no graudiem, sēklām, augļiem, riekstiem un citiem Mizoti, daļēji mizoti 3. 4. 5. 6. 7. Žāvēšana Atūdeņošana mākslīgā vai dabiskā procesā Žāvēti (saulē vai mākslīgi) Ekstraģēšana Eļļas vai tauku atdalīšana no dažām izejvielām ar organisku šķīdinātāju, vai cukura un citu ūdenī šķīstošu sastāvdaļu atdalīšana ar ūdens šķīdi- nātāju. Organiska šķīdinātāja gadījumā gala produktam ir jābūt tehniski brīvam no šāda šķīdinātāja. Ekstraģēti (eļļu saturošām vielām), melase, mīkstums (cukuru vai citas ūdenī šķīs- tošas sastāvdaļas saturošiem produktiem) Ekstrūzija Materiāla presēšana caur atveri zem spiediena (skat. arī uzbriedināšana) Ekstrudēti Pārslošana Mitra, termiski apstrādāta materiāla veltnēšana Pārslas Miltu malšana Graudu fizikāla pārstrāde, lai samazinātu daļiņas izmēru un atvieglotu sadalīšanu daļās (galvenokārt miltos, klijās un atsijās) Milti, klijas, atsijas (3), dzīv- nieku barība 8. Termiska apstrāde Vispārējs termins, kas attiecas uz vairāku veidu termisko apstrādi, ko veic īpašos apstākļos, lai ietekmētu materiāla uzturvērtību vai struktūru Grauzdēti, vārīti, termiski apstrādāti 9. Tauku apziepošana Nepiesātinātu glicerīdu pārveidošana piesātinātos glicerīdos (par eļļām un taukiem) Sacietējuši, daļēji sacietējuši 10. Hidrolīze Sadalīšana vienkāršākās ķīmiskās sastāvdaļās, attiecīgi apstrādājot ar ūdeni un, iespējams, vai nu ar fermentiem, vai arī ar skābi vai sārmu Hidrolizēti 11. Presēšana (4) Tauku vai eļļas atdalīšana no taukiem bagātiem materiāliem, vai sulas atdalīšana no augļiem un citiem augu produktiem ar mehāniskas ekstra- ģēšanas palīdzību (ar skrūves vai cita veida presi) (eļļu saturošām Rauši (5) vielām) Mīkstums, čagas (augļiem u. c. ) Atspiedas (cukurbietēm) 12. Granulēšana Īpašas formas piešķiršana, izspiežot caur plātni Granula, granulēti 13. Uzbriedināšana Cietes modificēšana, aukstā ūdenī lai ievērojami uzlabotu tās uzbriešanas īpašības Uzbriedināti (6), uzpūsti 14. Rafinēšana Pilnīga vai daļēja piemaisījumu atdalīšana no cukuriem, eļļām, taukiem un citiem dabiskiem materiāliem, ķīmiski/fizikāli tos apstrādājot Rafinēti, daļēji rafinēti 03/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 453 (1) 15. Process (2) Definīcija (3) Parastais nosaukums/apzīmētājs (4) Mitru graudu mehāniska frakcionēšana Kodolu/graudu daļu mehāniska atdalīšana, dažreiz pēc mērcēšanas ūdenī, ar sēra dioksīdu vai bez tā, – lai ekstraģētu cieti Dīgļi, glutēns, ciete 16. Drupināšana Graudu un citu barības sastāvdaļu mehāniska apstrāde, lai samazinātu to izmēru Drupināti, drupināšana 17. Cukura atdalīšana Pilnīga vai daļēja monosaharīdu un disaharīdu atdalīšana ar ķīmiskiem vai fizikāliem līdzekļiem no melases un citiem materiāliem, kas satur cukuru Atcukurots, daļēji atcukurots (1) Vācu valodā “Konzentrieren” vajadzības gadījumā drīkst aizstāt ar “Eindicken”, un tādā gadījumā parastajam apzīmētājam būtu jābūt “eingedickt”. (2) Vārdu “mizošana” drīkst aizstāt ar vārdu “izlobīšana” vai “nolobīšana”, ja vajadzīgs, un tādā gadījumā parastajam apzīmētājam būtu jābūt “izlobīti” vai “nolobīti”. (3) Franču valodā drīkst lietot vārdu “issues”. (4) Franču valodā vārdu “Pressage” vajadzības gadījumā drīkst aizstāt ar “Extraction mécanique”. (5) Vajadzības gadījumā vārdu “rausis” drīkst aizstāt ar vārdu “plācenis”. (6) Vācu valodā drīkst lietot apzīmētāju “aufgeschlossen” un nosaukumu “Quellwasser” (attiecībā uz cieti). V. NOTEIKUMI PAR UZRĀDĪTAJIEM VAI SASKAŅĀ AR B UN C DAĻU NORĀDĀMAJIEM LĪMEŅIEM 1. Norādītie vai norādāmie līmeņi attiecas uz barības sastāvdaļas svaru, ja vien nav noteikts citādi. 2. Ievērojot šīs direktīvas 3. pantu un 6. panta 3. punkta b) apakšpunktu, ar noteikumu, ka šā pielikuma B vai C daļā nav noteikts cits līmenis, barības sastāvdaļas mitruma saturs ir jādeklarē, ja tas pārsniedz 14 % no barības sastāvdaļas svara. Ja barības sastāvdaļu mitruma saturs nepārsniedz iepriekš norādītos ierobežojumus, tas ir jādeklarē pēc pircēja pieprasījuma. 3. Ievērojot direktīvas 3. pantu, ar noteikumu, ka šā pielikuma B daļā vai C daļā nav noteikts cits līmenis, barības sastāvdaļu sālsskābē nešķīstošu pelnu saturs ir jādeklarē, ja tas pārsniedz 2,2 % sausnā. VI. NOTEIKUMI PAR DENATURĒJOŠĀM VIELĀM UN SAISTVIELĀM Ja šā pielikuma B daļas 2. slejā vai C daļas 1. slejā minētos produktus izmanto kā denaturējošas vielas vai saist- vielas barības sastāvdaļās, jānorāda šāda informācija: — denaturējošas vielas: izmantoto produktu īpašības un daudzums, — saistvielas: izmantoto produktu īpašības. Saistvielu gadījumā izmantoto produktu daudzums nedrīkst pārsniegt 3 % no kopsvara. VII. NOTEIKUMI PAR UZRĀDĪTO VAI SASKAŅĀ AR B UN C DAĻU DEKLARĒJAMO PIELAIŽU MINIMUMU Ja oficiālā pārbaudē saskaņā ar direktīvas 12. pantu atklājas, ka barības sastāvdaļas sastāvs atšķiras no deklarētā sastāva tā, ka mazinās tā vērtība, ir atļautas šādas minimālas pielaides: a) kopproteīnam: — 2 vienības uz deklarēto saturu, kas ir 20 % vai vairāk, — 10 % no deklarētā satura deklarētajam saturam, kas mazāks par 20 %, bet ne mazāks par 10 %, — 1 vienība uz deklarēto saturu, kas mazāks par 10 %; b) kopējiem cukuriem, reducētajiem cukuriem, laktozei un glikozei (dekstrozei): — 2 vienības uz deklarēto saturu, kas ir 20 % vai vairāk, — 10 % no deklarētā satura deklarētajam saturam, kas mazāks par 20 %, bet ne mazāks par 5 %, — 0,5 vienības uz deklarēto saturu, kas mazāks par 5 %; 454 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/23. sēj. c) cietei un inulīnam: — 3 vienības uz deklarēto saturu, kas ir 30 % vai vairāk, — 10 % no deklarētā satura deklarētajam saturam, kas mazāks par 30 %, bet ne mazāks par 10 %, — 1 vienība uz deklarēto saturu, kas mazāks par 10 %; d) kopeļļai un taukiem: — 1,8 vienības uz deklarēto saturu, kas ir 15 % vai vairāk, — 12 % no deklarētā satura deklarētajam saturam, kas mazāks par 15 %, bet ne mazāks par 5 %, — 0,6 vienības uz deklarēto saturu, kas mazāks par 5 %; e) kopšķiedrai: — 2,1 vienības uz deklarēto saturu, kas ir 14 % vai vairāk, — 15 % no deklarētā satura deklarētajam saturam, kas mazāks par 14 %, bet ne mazāks par 6 %, — 0,9 vienības uz deklarēto saturu, kas mazāks par 6 %; f) mitrumam un koppelniem: — 1 vienība uz deklarēto saturu, kas ir 10 % vai vairāk, — 10 % no deklarētā satura deklarētajam saturam, kas mazāks par 10 %, bet ne mazāks par 5 %, — 0,5 vienības uz deklarēto saturu, kas mazāks par 5 %; g) kopējam fosforam, nātrijam, kalcija karbonātam, kalcijam, magnijam, skābes rādītājam un petrolēterī nešķīstošai substancei: — 1,5 vienības uz deklarēto saturu (vērtībām), kas ir 15 % (15) vai vairāk, pēc vajadzības, — 10 % no deklarētā satura (vērtības) uz deklarēto saturu (vērtībām), kas ir mazākas par 15 % (15), bet ne mazākas par 2 % (2), pēc vajadzības, — 0,2 vienības uz deklarēto saturu (vērtībām), kas ir 2 % (2) vai vairāk, ja vajadzīgs; h) sālsskābē nešķīstošiem pelniem un hlorīdiem, ko izsaka kā NaCl: — 10 % no deklarētā satura deklarētajam saturam, kas ir 3 % vai vairāk, — 0,3 vienības uz deklarēto saturu, kas mazāks par 3 %; i) karotīnam, A vitamīnam un ksantofilīnam: — 30 % no deklarētā satura; j) metionīnam, lizīnam un gaistošām slāpekli saturošām bāzēm: — 20 % no deklarētā satura. VIII. NOTEIKUMI PAR TĀDU BARĪBAS SASTĀVDAĻU MARĶĒŠANU, KAS SATUR NO ZĪDĪTĀJU AUDIEM IEGŪTU PROTEĪNU 1. Tādu barības sastāvdaļu marķējumā, kas satur no zīdītāju audiem iegūtu proteīnu, ir jāietver šāds paziņojums: “Šī barības sastāvdaļa satur no zīdītāju audiem iegūtu proteīnu, ko aizliegts izmantot atgremotāju barībā. ” Tas neattiecas uz: — pienu un piena produktiem, — želatīnu, — aminoskābēm, kas iegūtas no ādām procesā, kas ietver materiāla pakļaušanu pH 1 līdz 2, kam seko pH >11, kam seko termiskā apstrāde 140 °C 30 minūtes 3 bāru spiedienā, — dikalcija fosfātu, kas iegūts no attaukotiem kauliem un — sausu plazmu un citiem asins produktiem. 2. Ja dalībvalsts aizliedz izmantot no zīdītāju audiem iegūtu proteīnu, kas minēts 1. punkta pirmajā teikumā, dažu dzīvnieku, kas nav atgremotāji, barībā, kā atļauts Direktīvas 90/667/EEK 1. panta 2. punktā, 1. punktā minē- tajā paziņojumā ir papildus jānorāda šīs citas dzīvnieku sugas vai dzīvnieku kategorijas, uz kurām attiecināts aizliegums izmantot attiecīgos produktus. 03/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 455 B DAĻA Galveno barības sastāvdaļu nepilnīgs saraksts 1. LABĪBAS GRAUDI, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs Nosaukums 1 2 Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 1. 01 Auzas Avena sativa L. un citu auzu šķirņu graudi 1. 02 Auzu pārslas Produkts, ko iegūst, tvaicējot un placinot izlobītas auzas. Tas var saturēt nelielu daļu auzu sēnalu Ciete 1. 03 Auzu atsijas Blakusprodukts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātas un izlobītas auzas auzu putraimos un miltos. Tas sastāv galvenokārt no auzu klijām un mazliet endospermas Kopšķiedra 1. 04 Auzu apvalks un klijas Blakusprodukts, ko iegūst, pārstrādājot izsijātas auzas auzu putraimos un miltos. Tas sastāv galvenokārt no auzu sēnalām un klijām Kopšķiedra 1. 05 Mieži Hordeum vulgare L. graudi 1. 06 Miežu atsijas Blakusprodukts, ko iegūst, pārstrādājot grūbās, mannas putraimos vai miltos izsijātus un izlobītus miežus Kopšķiedra 1. 07 Miežu proteīns Kaltēts blakusprodukts, ko iegūst, ražojot cieti no miežiem. Tas sastāv galvenokārt no proteīna, ko iegūst, atdalot cieti Kopproteīns Ciete 1. 08 Rīsi, smalcināti Blakusprodukts, ko iegūst, gatavojot pulētus vai glazētus rīsus Oryza sativa L. Tas sastāv galvenokārt no maza izmēra un/vai šķeltiem grau- diem Ciete 1. 09 Rīsu klijas (brūnās) Blakusprodukts, ko iegūst, pirmoreiz pulējot izlobītus rīsus. Tas sastāv galvenokārt no aleirona slāņa, endospermas un dīgļu daļiņām Kopšķiedra 1. 10 Rīsu klijas (baltās) Blakusprodukts, ko iegūst, pulējot izlobītus rīsus. Tas sastāv galvenokārt no aleirona slāņa, endospermas un dīgļu daļiņām Kopšķiedra 1. 11 Rīsu klijas ar kalcija karbo- nātu Blakusprodukts, ko iegūst, pulējot izlobītus rīsus. Tas sastāv galvenokārt no sudrabainajiem apvalkiem, aleirona slāņa, endospermas un dīgļu daļiņām; tas satur dažādus kalcija karbonāta daudzumus, kas radies pulēšanas procesā Kopšķiedra Kalcija karbonāts 1. 12 Lopbarības milti no tvaicē- tiem rīsiem Blakusprodukts, ko iegūst, pulējot izlobītus un apvārītus rīsus. Tas sastāv galvenokārt no sudrabainajiem apvalkiem, aleirona slāņa, endospermas un dīgļu daļiņām; tas satur dažādus kalcija karbonāta daudzumus, kas radies pulēšanas procesā Kopšķiedra Kalcija karbonāts 1. 13 Malti lopbarības rīsi Produkts, ko iegūst, samaļot lopbarības rīsus un kura sastāvā ir vai nu zaļi, kaļķaini vai nenobrieduši graudi, kas atsijāti, maļot izlobītus rīsus, vai arī parasti izlobīti graudi, kuri ir dzelteni vai plankumaini Ciete 456 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/23. sēj. Numurs Nosaukums 1 2 1. 14 Rīsu dīgļu rauši Apraksts 3 Eļļas rūpniecības blakusprodukts, ko iegūst, presējot rīsu dīgļus, un kurš vēl satur endospermas un testas daļiņas Obligātās deklarācijas 4 Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 1. 15 Rīsu dīgļi, ekstraģēti Eļļas rūpniecības blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot rīsu dīgļus, un kurš vēl satur endospermas un testas daļiņas Kopproteīns 1. 16 Rīsu ciete Tehniski tīra rīsu ciete Ciete 1. 17 Prosa Panicum miliaceum L. graudi 1. 18 Rudzi Secale cereale L. graudi 1. 19 Rudzu atsijas (1) Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Tas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, līdz ar sīkām ārējo apvalku daļām un mazliet graudu atkritumu Ciete 1. 20 Rudzu barība Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā no rudzu klijām Ciete 1. 21 Rudzu klijas Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem rudziem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas Kopšķiedra 1. 22 Sorgo Sorghum bicolor (L. ) Moench s. l. graudi 1. 23 Kvieši Triticum aestivum (L. ), Triticum durum Desf. un citu kviešu šķirņu graudi 1. 24 Kviešu atsijas (2) Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem kviešu graudiem vai izlobītiem plēkšņu kviešiem. Tas sastāv galvenokārt no endospermas daļiņām, līdz ar sīkām ārējo apvalku daļām un mazliet graudu atkritumu Ciete 1. 25 Kviešu barība Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem kviešu graudiem vai izlobītiem plēkšņu kviešiem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā no kviešu klijām Kopšķiedra 1. 26 Kviešu klijas (3) Miltu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izsijātiem kviešu graudiem vai izlobītiem plēkšņu kviešiem. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīta lielākā daļa endospermas Kopšķiedra 1. 27 Kviešu dīgļi Miltu malšanas blakusprodukts, kas sastāv galvenokārt no placinātiem vai citādiem kviešu dīgļiem, kuri vēl satur endospermas un ārējo apvalku daļas Kopproteīns Koptauki 1. 28 Kviešu glutēns Kviešu cietes ražošanas blakusprodukts. Tas sastāv galvenokārt no glutēna, kas iegūts, atdalot cieti Kopproteīns 03/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 457 Numurs Nosaukums 1 2 1. 29 Kviešu glutēna barība Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Kviešu cietes un glutēna ražošanas blakusprodukts. Tas sastāv no klijām, no kurām ir vai nav daļēji atdalīti dīgļi, un glutēna, kuram var būt pievienoti ļoti mazi cietes hidrolīzes procesa pārpalikumu daudzumi ļoti mazi graudu sijāšanas sastāvdaļu daudzumi, kā arī Kopproteīns 1. 30 Kviešu ciete Tehniski tīra ciete, kas iegūta no kviešiem Ciete 1. 31 Uzbriedināta kviešu ciete Produkts, kas sastāv no kviešu cietes, kura ir ievērojami termiskā apstrādē izpletusies Ciete 1. 32 Plēkšņu kvieši Plēkšņu kviešu Triticum spelta L. , Triticum dioccum Schrank, Triticum mono- coccum graudi 1. 33 Tritikāle Triticum X Secale hibrīda graudi 1. 34 Kukurūza Zea mays L. graudi 1. 35 Kukurūzas atsijas (4) Miltu vai mannas putraimu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no kukurūzas. Tas sastāv galvenokārt no ārējo apvalku daļām un graudu daļiņām, no kurām ir atdalīts mazāk endospermas nekā no kukurūzas klijām Kopšķiedra 1. 36 Kukurūzas klijas Miltu vai mannas putraimu ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no kukurūzas. Tas sastāv galvenokārt no ārējiem apvalkiem un kukurūzas dīgļu daļām, līdz ar endospermas daļiņām Kopšķiedra 1. 37 Kukurūzas dīgļu rauši Eļļas rūpniecības blakusprodukts, ko iegūst, presējot sausus vai mitrus pārstrādātus dīgļus, un kurš vēl var saturēt endospermas un testas daļas Kopproteīns Koptauki 1. 38 Kukurūzas dīgļi, ekstraģēti Eļļas rūpniecības blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot sausus vai mitrus pārstrādātus dīgļus, un kurš vēl var saturēt endospermas un testas daļas Kopproteīns 1. 39 Kukurūzas glutēna barība (5) Kukurūzas cietes mitrās ražošanas blakusprodukts. Tas sastāv no klijām un glutēna, kam var būt pievienota smalcināta kukurūza, kura ir iegūta sijājot, daudzumā, kas nepārsniedz 15 % no produkta, un/vai alkohola vai citu no cietes atvasinātu produktu ražošanā izmantota graudu saturēt mērcēšanas arī kukurūzas dīgļu eļļas ekstraģēšanas pārpalikumus, kas arī ir iegūti mitrajā apstrādē šķidruma pārpalikumus. Produkts drīkst Kopproteīns Ciete Koptauki, ja > 4,5 % 1. 40 Kukurūzas glutēns Žāvēts kukurūzas cietes ražošanas blakusprodukts. Tas sastāv galveno- kārt no glutēna, kas iegūts, atdalot cieti Kopproteīns 1. 41 Kukurūzas ciete Tehniski tīra ciete, kas iegūta no kukurūzas Ciete 1. 42 Uzbriedināta kukurūzas ciete (6) Produkts, kas sastāv no kukurūzas cietes, kas ir ievērojami izpletusies termiskā apstrādē Ciete 1. 43 Iesala asni Iesala ražošanas blakusprodukts, kas sastāv galvenokārt no diedzētiem labības asniem Kopproteīns 1. 44 Drabiņas Brūvēšanas blakusprodukts, ko iegūst, izkaltējot iesalinātu un neiesali- nātu labību un citu cieti saturošu produktu pārpalikumus Kopproteīns 458 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/23. sēj. Numurs Nosaukums 1 2 Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 1. 45 Destilācijas sausie graudi (7) Alkohola destilēšanas blakusprodukts, ko iegūst, graudu cietos pārpalikumus izkaltējot fermentētu Kopproteīns 1. 46 Destilācijas tumšie graudi (8) Alkohola destilēšanas blakusprodukts, ko iegūst, izkaltējot fermentētu graudu cietos pārpalikumus, kam ir pievienots drabiņu sīrups vai iztvaicēts skalojamais ūdens Kopproteīns Ja šai sastāvdaļai veikta smalkāka malšana, nosaukumam drīkst pievienot vārdu “smalkas”, vai arī nosaukumu drīkst aizstāt ar atbilstošu apzīmējumu. (1) Produktus, kuri satur vairāk nekā 40% cietes, drīkst apzīmēt “ar augstu cietes saturu”. Vācu valodā tos var apzīmēt kā “Roggennachmehl”. (2) Produktus, kuri satur vairāk nekā 40% cietes, drīkst apzīmēt “ar augstu cietes saturu”. Vācu valodā tos var apzīmēt kā “Roggennachmehl”. (3) (4) Produktus, kuri satur vairāk nekā 40% cietes, drīkst nosaukt “ar augstu cietes saturu”. Vācu valodā tos var apzīmēt kā “Maisnachmehl”. (5) Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar “kukurūzas glutēna barība”. (6) Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar “ekstrudēta kukurūzas ciete”. (7) Nosaukumu drīkst papildināt ar graudu sugu. (8) Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar “destilācijas sausie graudi un nosēdumi”. Nosaukumu drīkst papildināt ar graudu sugu. 2. EĻĻAS SĒKLAS, EĻĻAS AUGI, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Numurs Nosaukums 2 1 2. 01 Zemesrieksti, daļēji lobīti, rauši Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot daļēji lobītus Arachis hypogaea L. un citu sugu Arachis zemesriekstus. (Maksimālais kopšķiedras saturs sausnā – 16 %) Kopšķiedra Koptauki Kopšķiedra 2. 02 Zemesrieksti, daļēji lobīti, ekstraģēti Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot daļēji zemesriekstus. (Maksimālais kopšķiedras saturs sausnā – 16 %) lobītus Kopproteīns Kopšķiedra 2. 03 Zemesrieksti, lobīti, rauši Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot lobītus zemesriekstus. Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 2. 04 Zemesrieksti, lobīti, ekstra- ģēti Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot lobītus zemesriek- stus. Kopproteīns Kopšķiedra 2. 05 Rapšu sēklas (1) Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg. ) Sinsk. , Brassica napus L. Var. Glauca (Roxb. ) O. E. Schulz un rapša Brassica napassp. oleifera (Metzg. ) Sinsk. sēklas. (Botāniskās tīrības minimums 94 %) 2. 06 Rapšu sēklas, rauši (1) Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot rapšu sēklas. (Botā- niskās tīrības minimums 94 %) Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 2. 07 Rapšu sēklas, ekstraģētas (1) Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot rapšu sēklas. (Botā- niskās tīrības minimums 94 %) Kopproteīns 2. 08 Rapšu pākstis Blakusprodukts, ko iegūst, izlobot rapšu sēklas Kopšķiedra 03/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 459 Numurs Nosaukums 2 1 2. 09 Safrāna sēklas, daļēji attīrītas, ekstraģētas Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot daļēji attīrītas safrāna Carthamus tinctorius L. sēklas Kopproteīns Kopšķiedra Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 2. 10 Kopras rauši Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot žāvētus kokosriekstu palmas Cocos nucifera L. sēklu kodolus (endospermu) un sēklapvalkus Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 2. 11 Kopra, ekstraģēta Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot sausus kokos- riekstu palmas sēklu kodolus (endospermu) un sēklapvalkus Kopproteīns 2. 12 Palmu kodolu rauši Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot palmu Elaeis guineensis Jacq. , Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey (Elaeis melanococca auct. ) kodolus, no kuriem pēc iespējas ir atdalīta cietā čaula Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 2. 13 Palmu kodoli, ekstraģēti Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot palmu kodolus, no kuriem pēc iespējas ir atdalīta cietā čaula Kopproteīns Kopšķiedra 2. 14 Soja (pupiņas), grauzdēta Sojas pupiņas (Glycine max. L. Merr. ), kas pakļautas attiecīgai termiskai apstrādei. (Maksimālā urīnvielas aktivitāte 0,4 mg N/g x min. ) 2. 15 Soja (pupiņas), ekstraģēta, grauzdēta Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no sojas pupiņām pēc ekstra- ģēšanas un attiecīgas termiskās apstrādes. (Maksimālā urīnvielas aktivi- tāte 0,4 mg N/g x min. ) Kopproteīns Kopšķiedra, ja > 8 % 2. 16 Soja (pupiņas), izlobīta, ekstraģēta, grauzdēta ekstraģēšanas un attiecīgas Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst no izlobītām sojas pupiņām pēc (Maksimālais kopšķiedras saturs sausnā 8 %. ) (Maksimālā urīnvielas aktivitāte 0,5 mg N/g x min. ) termiskās apstrādes. Kopproteīns 2. 17 Sojas (pupiņu) proteīna koncentrāts Produkts, ko iegūst no izlobītām sojas pupiņām, no kurām ekstraģēti tauki, kas pakļautas otrai ekstraģēšanai, lai samazinātu no slāpekļa brīva ekstrakta līmeni Kopproteīns 2. 18 Augu eļļa (2) Eļļa, kuru iegūst no augiem Mitrums, ja > 1 % 2. 19 Sojas (pupiņu) pākstis Blakusprodukts, ko iegūst, izlobot sojas pupiņas Kopšķiedra 2. 10 Kokvilnas sēklas Gossypium spp. sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 2. 21 Kokvilnas sēklas, daļēji attī- rītas, ekstraģētas Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras un daļa sēnalu. (Kopšķiedras maksimums sausnā 22,5 %) Kopproteīns Kopšķiedra 2. 22 Kokvilnas sēklu rauši Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot kokvilnas sēklas, no kurām ir atdalītas šķiedras. Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 460 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/23. sēj. Numurs Nosaukums 1 2 2. 23 Niger sēklu rauši Apraksts 3 Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot auga Guizotia abyssi- nica (Lf) Cass. sēklas (Pelni, kas nešķīst HCl: maksimāli 3,4 %) Obligātās deklarācijas 4 Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 2. 24 Saulgriežu sēklas Saulgriezes Helianthus annuus L. sēklas 2. 25 Saulgriežu sēklas, ekstraģētas Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot saulgriežu sēklas Kopproteīns 2. 26 Saulgriežu sēklas, daļēji attī- rītas, ekstraģētas Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot saulgriežu sēklas, no kurām ir atdalīta daļa sēnalu. (Kopšķiedras maksimums sausnā 27,5 %) Kopproteīns Kopšķiedra 2. 27 Eļļas lini Eļļas linu Linum usitatissimum L. sēklas. (Botāniskās tīrības minimums 93 %) 2. 28 Eļļas linu rauši Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot eļļas linus. (Botāniskās tīrības minimums 93 %) Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 2. 29 Eļļas lini, ekstraģēti Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot eļļas linus. (Botāni- skās tīrības minimums 93 %) Kopproteīns 2. 30 Olīvu mīkstums Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot presētas olīvas Olea europea L. , kas pēc iespējas atdalītas no kodolu daļām Kopproteīns Kopšķiedra 2. 31 Sezama sēklu rauši Eļļas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, presējot sezama auga Sesamum indicum L. sēklas (Pelni, kas nešķīst HCl: maksimāli 5 %) Kopproteīns Koptauki Kopšķiedra 2. 32 Kakao pupiņas, daļēji attī- rītas, ekstraģētas ražošanas blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot kaltētas un Eļļas grauzdētas kakao pupiņas Theobroma cacao L. , no kurām ir atdalītas daļa sēnalu Kopproteīns Kopšķiedra 2. 33 Kakao sēnalas Kaltētu un grauzdētu Theobroma cacao L. pupiņu apvalki Kopšķiedra Ja vajadzīgs, drīkst pievienot norādi “zems glikozinolāta saturs”. “Zems glikozinolāta saturs” ir tāds, kādu paredz Kopienas likumi. (1) (2) Nosaukums ir jāpapildina ar auga sugu. 3. PĀKŠAUGU SĒKLAS, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs Nosaukums 1 2 Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 3. 01 Aunazirņi Cicer arietinum L. sēklas 3. 02 Guāras rupja maluma milti Blakusprodukts, ko iegūst pēc augu līmes ekstraģēšanas no Cyanopsis tetragonoloba (L. ) Taub. sēklām Kopproteīns 03/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 461 Numurs Nosaukums 1 2 Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 3. 03 Vīķi Ervum ervilia L. sēklas 3. 04 Turku pupas (1) Lathyrus sativus L. sēklas, kas pakļautas attiecīgai termiskai apstrādei 3. 05 Lēcas Lens culinaris a. o. Medik sēklas 3. 06 Saldās lupīnas Lupinusssp. sēklas ar zemu rūgto sēklu saturu 3. 07 Pupas, grauzdētas Phaseolus vai Vigna ssp. apstrādei, lai iznīcinātu toksiskos lektīnus sēklas, kas pakļautas attiecīgai termiskai 3. 08 Zirņi Pisum ssp. sēklas 3. 09 Zirņu atsijas Blakusprodukts, ko iegūst, ražojot zirņu miltus. Tas sastāv galvenokārt no dīgļlapu daļiņām un mazāk – no mizām Kopproteīns Kopšķiedra 3. 10 Zirņu klijas Blakusprodukts, ko iegūst, ražojot zirņu miltus. Tas sastāv galvenokārt no mizām, kas atdalītas, mizojot un tīrot zirņus Kopšķiedra 3. 11 Cūku pupas Vicia faba L. ssp. var. equina un var. minuta (Alef. ) Mansf. sēklas 3. 12 Monantas vīķi Vicia monanthos Desf. sēklas 3. 13 Vīķi Vicia sativa L. var. sativa un citu šķirņu sēklas (1) Šis nosaukums ir jāpapildina ar norādi par termiskās apstrādes veidu. 4. GUMI, SAKNES, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs Nosaukums 1 2 4. 01 Cukurbiešu mīkstums Apraksts 3 Cukura ražošanas blakusprodukts, kas sastāv no ekstraģētiem un žāvē- tiem cukurbiešu Beta vulgaris var. altissima Doell. gabaliem. (Maksimālais HCl nešķīstošu pelnu saturs 4,5 % no sausnas) 4. 02 Cukurbiešu melase Blakusprodukts, kas sastāv no sīrupveida pārpalikumiem, ko savāc biešu cukura ražošanas vai rafinēšanas laikā 4. 03 Cukurbiešu mīkstums, melasēts Cukura ražošanas blakusprodukts, kas sastāv no žāvēta cukurbiešu mīkstums, kuram pievienota melase. (Maksimālais HCl nešķīstošu pelnu saturs 4,5 % no sausnas) Obligātās deklarācijas 4 HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % no sausnas. Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saha- rozi, ja > 10,5 % Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi Mitrums, ja > 28 % Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % no sausnas 462 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/23. sēj. Numurs Nosaukums 1 2 4. 04 Cukurbiešu vināze Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Blakusprodukts, ko iegūst pēc biešu melases fermentēšanas alkohola, rauga, citronskābes un citu organisku vielu ražošanā Kopproteīns Mitrums, ja > 35 % 4. 05 (Biešu) cukurs (1) Cukurs, kas ekstraģēts no cukurbietēm Saharoze 4. 06 Saldie kartupeļi Ipomoea batatas (L. ) Poir gumi, neatkarīgi no to pasniegšanas veida Ciete 4. 07 Manioka (2) Manihot esculenta Cranz saknes, neatkarīgi no to pasniegšanas veida (Maksimālais HCl nešķīstošu pelnu saturs 4,5 % no sausnas) Ciete HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % no sausnas 4. 08 Maniokas ciete (3), uzpūsta Ciete, ko iegūst no maniokas saknēm, kura ir ievērojami izpletusies pēc attiecīgas termiskas apstrādes Ciete 4. 09 Kartupeļu mīkstums Kartupeļu cietes ražošanas blakusprodukts (Solanum tuberosum L. ) 4. 10 Kartupeļu ciete Tehniski tīra kartupeļu ciete Ciete 4. 11 Kartupeļu proteīns Kaltēts cietes proteīna vielām, kuras iegūtas pēc cietes atdalīšanas ražošanas blakusprodukts, kas sastāv galvenokārt no Kopproteīns 4. 12 Kartupeļu pārslas Produkts, ko iegūst, centrifūgā žāvējot mazgātus, nomizotus vai nenomi- zotus tvaicētus kartupeļus Ciete Kopproteīns 4. 13 Iebiezināta kartupeļu sula Cietes ražošanas blakusprodukts, no kura ir daļēji atdalīti proteīni un ūdens Kopproteīns Koppelni 4. 14 Uzbriedināta kartupeļu ciete Produkts, kas sastāv no kartupeļu cietes, kuras šķīdība ir ievērojami palielināta ar termisku apstrādi Ciete (1) Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar vārdu “saharoze”. (2) Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar vārdu “tapioka”. (3) Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar vārdiem “tapiokas ciete”. 5. CITAS SĒKLAS UN AUGĻI, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs Nosaukums 1 2 5. 01 Ceratonijas pākstis Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Produkts, ko iegūst, sasmalcinot kaltētus ceratonijas Ceratonia seliquaL. augļus (pākstis), no kurām ir atdalītas akāciju pupas Kopšķiedra 5. 02 Citrusu mīkstums Blakusprodukts, ko iegūst, presējot citrusu Citrus ssp. augļus citrusu sulas ražošanas laikā Kopšķiedra 5. 03 Augļu mīkstums (1) Blakusprodukts, ko iegūst, presējot atspiedas vai kauleņus augļu sulas ražošanas laikā Kopšķiedra 03/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 463 Numurs Nosaukums 1 2 5. 04 Tomātu mīkstums Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Blakusprodukts, ko iegūst, presējot tomātus Solanum lycopersicum Karst. tomātu sulas ražošanas laikā Kopšķiedra 5. 05 Vīnogu sēklas, ekstraģētas Blakusprodukts, ko iegūst, ekstraģējot eļļu no vīnogu sēklām Kopšķiedra, ja > 45 % 5. 06 Vīnogu mīkstums Vīnogu mīkstums, kas ātri izžāvēts pēc alkohola ekstraģēšanas un no kura pēc iespējas ir atdalīti kātiņi un sēklas Kopšķiedra, ja > 25 % 5. 07 Vīnogu sēklas No vīnogu mīkstuma ekstraģētas sēklas, no kurām nav atdalīta eļļa Koptauki Kopšķiedra, ja > 45 % (1) Nosaukumu drīkst papildināt ar augļu sugu. 6. ZĀLES LOPBARĪBA UN RUPJĀ LOPBARĪBA Numurs Nosaukums 1 2 6. 01 Lucernas milti (1) Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot nenobriedušas lucernas Medi- cago sativa L. un Medicago var. Martyn. Tas var saturēt līdz 20 % neno- brieduša āboliņa vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir izžāvēta un samalta vienlaicīgi ar lucernu Kopproteīns Kopšķiedra HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % no sausnas 6. 02 Lucernas atspiedas Kaltēts blakusprodukts, ko iegūst, izspiežot sulu no lucernas Kopproteīns 6. 03 Lucernas proteīna koncen- trāts Produkts, ko iegūst, mākslīgi izžāvējot lucernas izspiestās sulas daļas, un kas ir centrifugēts un termiski apstrādāts, lai nogulsnētu proteīnus Karotīns Kopproteīns 6. 04 Āboliņa milti (1) Produkts, ko iegūst, sakaltējot un samaļot nenobriedušu āboliņu Trifolium ssp. Tas var saturēt līdz 20 % nenobriedušas lucernas vai citas zāles lopbarības kultūras, kas ir izžāvēta un samalta vienlaikus ar āboliņu Kopproteīns Kopšķiedra HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % no sausnas 6. 05 Zāles milti (2) Produkts, ko iegūst, izžāvējot un samaļot nenobriedušas zāles lopbarības kultūras Kopproteīns Kopšķiedra HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % no sausnas 6. 06 Neapstrādāti salmi (3) Labības salmi 6. 07 Apstrādāti salmi (4) Produkts, ko iegūst, attiecīgi apstrādājot labības salmus Nātrijs, ja apstrādē lietots NaOH (1) Terminu “rupjie milti” drīkst aizstāt ar terminu “granulas”. Nosaukumam drīkst pievienot žāvēšanas veidu. (2) Nosaukumam drīkst pievienot zāles lopbarības kultūras sugu. (3) Nosaukumā ir jānorāda labības suga. (4) Nosaukums ir jāpapildina ar norādi par veiktās ķīmiskās apstrādes īpašībām. 464 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/23. sēj. 7. CITI AUGI, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs Nosaukums 1 2 7. 01 Cukurniedru melase Apraksts 3 Blakusprodukts, kas sastāv no sīrupveida pārpalikumiem, ko savāc cukura ražošanas laikā no cukurniedrēm Saccharum officinarum L. Obligātās deklarācijas 4 Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi Mitrums, ja > 30 % 7. 02 Cukurniedru vināze Blakusprodukts, ko iegūst pēc cukurniedru melases fermentēšanas alko- hola, rauga, citronskābes un citu organisku vielu ražošanā Kopproteīns Mitrums, ja > 35 % 7. 03 Niedru cukurs (1) Cukurs, kas ekstraģēts no cukurniedrēm Saharoze 7. 04 Jūraszāļu milti Produkts, ko iegūst, žāvējot un sasmalcinot jūraszāles, jo īpaši brūnās jūraszāles. Šis produkts var būt mazgāts, lai samazinātu joda saturu. Koppelni (1) Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar vārdu “saharoze”. Numurs Nosaukums 1 2 8. PIENA PRODUKTI Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 8. 01 Sausais vājpiens Produkts, ko iegūst, izžāvējot pienu, no kura ir atdalīta lielākā daļa tauku Kopproteīns 8. 02 Sausās paniņas Produkts, ko iegūst, kulšanas izžāvējot šķidrumu, kas paliek pāri pēc sviesta 8. 03 Sausās sūkalas Produkts, ko iegūst, izžāvējot šķidrumu, kas paliek pāri pēc siera, biez- piena un kazeīna gatavošanas vai līdzīgiem procesiem Mitrums, ja > 5 % Kopproteīns Koptauki Laktoze Mitrums, ja > 6 Kopproteīns Koptauki Laktoze Mitrums, ja > 8 % 8. 04 Sausās sūkalas ar zemu cukura saturu Produkts, ko iegūst, izžāvējot sūkalas, no kurām ir daļēji atdalīta laktoze Kopproteīns Koptauki Laktoze Mitrums, ja > 8 % 8. 05 Sausais proteīnu koncen- trāts (1) Produkts, ko iegūst, izžāvējot proteīnu savienojumus, kuri ar ķīmisku vai fizikālu apstrādi ekstraģēti no sūkalām vai piena Kopproteīns Mitrums, ja > 8 % 8. 06 Sausais kazeīns Produkts, ko iegūst no vājpiena vai paniņām, izžāvējot kazeīnu, kurš ir nogulsnēts ar skābēm vai siera fermentu Kopproteīns Mitrums, ja > 10 % 8. 07 Sausā laktoze Cukurs, kas ir atdalīts no piena vai sūkalām, attīrot un žāvējot Laktoze Mitrums, ja 5 % (1) Šo nosaukumu drīkst aizstāt ar vārdiem “sausais piena albumīns”. 03/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 465 9. LAUKSAIMNIECĪBAS DZĪVNIEKU PRODUKTI Numurs Nosaukums 1 2 9. 01 Gaļas milti (1) Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Produkts, ko iegūst, karsējot, kaltējot un samaļot veselus siltasiņu lauk- saimniecības dzīvniekus vai to daļas, no kuriem var būt daļēji ekstraģēti vai fizikāli atdalīti tauki. Produktam jābūt pamatā brīvam no nagiem, ragiem, sariem, matiem un spalvām, kā arī no gremošanas trakta satura (minimālais kopproteīna saturs 50 % no sausnas). (Maksimālais kopfors- fora saturs 8 %) Kopproteīns Koptauki Koppelni Mitrums, ja > 8 % 9. 02 Gaļas un kaulu milti (1) Produkts, ko iegūst, karsējot, kaltējot un samaļot veselus siltasiņu lauk- saimniecības dzīvniekus vai to daļas, no kuriem var būt daļēji ekstraģēti vai fizikāli atdalīti tauki. Produktam jābūt pamatā brīvam no nagiem, ragiem, sariem, matiem un spalvām, kā arī no gremošanas trakta satura Kopproteīns Koptauki Koppelni Mitrums, ja > 8 % 9. 03 Kaulu milti Produkts, ko iegūst, karsējot, kaltējot un smalki samaļot siltasiņu lauk- saimniecības dzīvnieku kaulus, no kuriem var būt ekstraģēta vai fizikāli atdalīta lielākā daļa tauku. Produktam jābūt pamatā brīvam no nagiem, ragiem, sariem, matiem un spalvām, kā arī no gremošanas trakta satura Kopproteīns Koppelni Mitrums, ja > 8 % 9. 04 Dradži Produkts, kas paliek pāri ekstraģētu un fizikāli atdalītu dzīvnieku izcelsmes tauku ražošanā Kopproteīns Koptauki Mitrums, ja > 8 % 9. 05 Putnu milti (1) Produkts, ko iegūst, karsējot, izžāvējot un samaļot no kautiem mājput- niem iegūtus blakusproduktus. Produktam ir jābūt pamatā brīvam no spalvām 9. 06 Putnu spalvu milti, hidro- lizēti Produkts, ko iegūst, hidrolizējot, izžāvējot un samaļot putnu spalvas Kopproteīns Koptauki Koppelni HCl nešķīstošu pelnu saturs > 3,3 % Mitrums, ja > 8 % Kopproteīns HCl nešķīstošu pelnu saturs > 3,4 % Mitrums, ja > 8 % 9. 07 Asiņu milti Produkts, ko iegūst, izžāvējot no kautiem siltasiņu dzīvniekiem iegūtas asinis. Produktam ir jābūt pamatā brīvam no svešķermeņiem Kopproteīns Mitrums, ja > 8 % 9. 08 Dzīvnieku tauki (2) Produkts, kas sastāv no taukiem, kuri iegūti no siltasiņu lauksaimniecības dzīvniekiem Mitrums, ja > 1 % (1) Produkti, kas satur vairāk nekā 13% tauku sausnā, ir jākvalificē kā “ar augstu tauku saturu”. (2) Šo nosaukumu drīkst papildināt ar precīzāku dzīvnieku tauku aprakstu atkarībā no to izcelsmes vai ražošanas procesa (tauki, kausēti tauki, kaulu tauki u. c. ) 466 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/23. sēj. 10. ZIVIS, CITI JŪRAS DZĪVNIEKI, TO PRODUKTI UN BLAKUSPRODUKTI Numurs Nosaukums 1 2 10. 01 Zivju milti (1) Apraksts 3 Produkts, ko iegūst, pārstrādājot veselas zivis vai to daļas, no kurām var būt atdalīta eļļa un kurām no jauna var būt pievienoti zivju nosēdumi 10. 02 Zivju nosēdumi, kondensēti Produkts, ko iegūst, ražojot zivju miltus un kas ir atdalīts un stabilizēts, apstrādājot ar skābi vai kaltējot Obligātās deklarācijas 4 Kopproteīns Koptauki Koppelni, ja > 20 % Mitrums, ja > 8 % Kopproteīns Koptauki Mitrums, ja > 5 % 10. 03 Zivju eļļa Eļļa, ko iegūst no zivīm vai zivju daļām Mitrums, ja > 1 % 10. 04 Zivju eļļa, rafinēta, sacietējusi Eļļa, ko iegūst no zivīm vai zivju daļām un kura ir rafinēta un pakļauta tauku apziepošanas procesam Joda skaitlis Mitrums, ja > 1 % (1) Produktus, kas satur vairāk nekā 75% kopproteīna sausnā, var kvalificēt kā “ar augstu proteīna saturu”. Numurs Nosaukums 1 2 11. 01 Kalcija karbonāts (1) 11. MINERĀLVIELAS Apraksts 3 Produkts, ko iegūst, samaļot kalcija karbonāta avotus, piemēram, kaļķak- meni, austeru vai mīdiju čaulas, vai nogulsnējot no skābes šķīduma Obligātās deklarācijas 4 Kalcijs HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 5 % 11. 02 Kalcijs un magnija karbonāts Dabisks kalcija karbonāta un magnija karbonāta maisījums Kalcijs Magnijs 11. 03 Kaļķi saturošas jūras aļģes (Maerl) Dabiskas izcelsmes produkts, ko iegūst ko samaltām un granulētām kaļķi saturošām aļģēm Kalcijs HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 5 % 11. 04 Magnija oksīds Tehniski tīrs magnija oksīds (MgO) 11. 05 Magnija sulfāts Tehniski tīrs magnija sulfāts (MgSO4 · 7H2O) Magnijs Magnijs Sērs 11. 06 Dikalcija fosfāts (2) Nogulsnēts kalcija monoūdeņraža fosfāts no kauliem vai neorganiskiem avotiem (CaHPO4 · H2O) Kalcijs Kopfosfors 03/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 467 Numurs Nosaukums 1 2 11. 07 Mono-dikalcija fosfāts Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Ķīmiski iegūts produkts, kas sastāv no dikalcija fosfāta un monokalcija fosfāta (CaHPO4 – Ca(H2PO4) · H2O) vienādās daļās Kopfosfors Kalcijs 11. 08 Defluorēts minerālfosfāts Produkts, ko iegūst, samaļot attīrītus un attiecīgi defluorinētus dabiskos fosfātus Kopfosfors Kalcijs 11. 09 Deželatinēti kaulu milti Deželatinēti, sterilizēti un samalti kauli, no kuriem ir atdalīti tauki 11. 10 Monokalcija fosfāts Tehniski tīrs kalcija bis(dihidrogenfosfāts) (Ca(H2PO4) · H2O) 11. 11 Kalcija – magnija fosfāts Tehniski tīrs kalcija – magnija fosfāts 11. 12 Monoamonija fosfāts Tehniski tīrs monoamonija fosfāts (NH4H2PO4) Kopfosfors Kalcijs Kopfosfors Kalcijs Kalcijs Magnijs Kopfosfors Kopslāpeklis Kopfosfors 11. 13 Nātrija hlorīds (1) Tehniski tīrs nātrija hlorīds vai produkts, ko iegūst, samaļot dabiskos nātrija hlorīda avotus, piemēram, (akmens) un (jūras) sāli Nātrijs 11. 14 Magnija propionāts Tehniski tīrs magnija propionāts Magnijs 11. 15 Magnija fosfāts Produkts, kas sastāv no tehniski tīra (dibāziska) magnija fosfāta (MgHPO4 · H2O) Kopfosfors Magnijs 11. 16 Nātrija – kalcija – magnija fosfāts Produkts, kas sastāv no nātrija – kalcija – magnija fosfāta 11. 17 Mononātrija fosfāts Tehniski tīrs mononātrija fosfāts (NaH2PO · H2O) 11. 18 Nātrija bikarbonāts Tehniski tīrs nātrija bikarbonāts (NaHCO3) (1) Drīkst norādīt avota iedabu papildus nosaukumam, vai to aizvietojot. (2) Nosaukumā drīkst iekļaut ražošanas procesu. Kopfosfors Magnijs Kalcijs Nātrijs Kopfosfors Nātrijs Nātrijs Numurs Nosaukums 2 1 12. 01 Maizes un makaronu produkti un blakusprodukti Produkti un blakusprodukti, ko iegūst no maizes ražošanas, tai skaitā bakalejas izstrādājumus, cepumus vai makaronus 12. DAŽĀDI Apraksts 3 Obligātās deklarācijas 4 Ciete Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi 12. 02 Saldumu produkti un blaku- sprodukti Produkti un blakusprodukti, ko iegūst no saldumu ražošanas, ieskaitot šokolādi Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi 468 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/23. sēj. Numurs Nosaukums 1 12. 03 2 Konditorejas izstrādājumu un saldējuma ražošanas produkti un blakusprodukti (1) Apraksts 3 Produkti vai blakusprodukti, ko iegūst, ražojot konditorejas izstrādā- jumus, kūkas vai saldējumu Obligātās deklarācijas 4 Ciete Kopējie cukuri, ko izsaka kā saharozi Koptauki 12. 04 Taukskābes Blakusprodukts, ko iegūst atskābjošanas laikā, ar sārma palīdzību, vai destilējot nenoteiktas augu vai dzīvnieku izcelsmes eļļas vai taukus Koptauki Mitrums, ja > 1 % 12. 05 Taukskābju sāļi (2) Produkts, ko iegūst, pārziepojot taukskābes ar kalcija, nātrija vai kālija hidroksīdu Koptauki Ca (vai Na, vai K, pēc vajad- zības) (1) Nosaukumu drīkst grozīt vai papildināt, lai precizētu lauksaimnieciski kulināro procesu, kurā barības sastāvdaļa ir iegūta. (2) Nosaukumu drīkst papildināt, norādot iegūto sāli. Noteikumi par dažu sarakstā neminētu barības sastāvdaļu daļu nosaukumiem un deklarēšanu Apgrozībā laistām barības sastāvdaļām, kas nav uzskaitītas šā pielikuma B daļā, saskaņā ar direktīvas 5. panta 1. punkta d) apakšpunktu obligāti ir jādeklarē daļas, kas norādītas turpmāk dotās tabulas 2. slejā. C DAĻA Barības sastāvdaļas, kas nav uzskaitītas B daļā, ir jānosauc saskaņā ar šā pielikuma A daļas I. 1. nodaļā minētajiem kritēri- jiem. Barības sastāvdaļa, kas izgatavots no šādām daļām Obligāti jādeklarē: 1 2 1. Labības graudi 2. Labības graudu produkti un blakusprodukti Ciete, ja > 20 % Kopproteīns, ja > 10 % Koptauki, ja > 5 % Kopšķiedra 3. Eļļas sēklas, eļļas augi 4. Eļļas sēklu, eļļas augu produkti un blakusprodukti Kopproteīns, ja 10 % Koptauki, ja > 5 % Kopšķiedra 5. Pākšaugu sēklas 6. Pākšaugu sēklu produkti un blakusprodukti Kopproteīns, ja 10 % Kopšķiedra 7. Gumi, saknes 8. Gumu un sakņu produkti un blakusprodukti Ciete Kopšķiedra HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % 03/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 469 Barības sastāvdaļa, kas izgatavots no šādām daļām Obligāti jādeklarē: 1 2 9. Citi cukurbiešu pārstrādes rūpniecības produkti un blakusprodukti Kopšķiedra, ja > 15 % Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi HCl nešķīstošu pelnu saturs, ja > 3,5 % 10. Citas sēklas un augļi, to produkti un blakusprodukti 11. Zāles lopbarība un rupjā lopbarība 12. Citi augi, to produkti un blakusprodukti Kopproteīns Kopšķiedra Koptauki, ja > 10 % Kopproteīns, ja > 10 % Kopšķiedra Kopproteīns, ja > 10 % Kopšķiedra 13. Cukurniedru pārstrādes rūpniecības produkti un blakusprodukti Kopšķiedra, ja > 15 % Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi 14. Piena produkti un blakusprodukti 15. Lauksaimniecības dzīvnieku produkti 16. 17. 18. Zivis, citi jūras dzīvniekiem, to produkti un blaku- sprodukti Minerālvielas Dažādi Kopproteīns Mitrums, ja > 5 % Laktoze, ja > 10 % Kopproteīns, ja > 10 % Koptauki, ja > 5 % Mitrums, ja > 8 % Kopproteīns, ja > 10 % Koptauki, ja 5 % Mitrums, ja > 8 % Attiecīgās minerālvielas Kopproteīns, ja > 10 % Kopšķiedra Koptauki, ja > 10 % Ciete, ja > 30 % Kopējie cukuri, ko aprēķina kā saharozi, ja > 10 %


title: Komisjoni otsus, 7. september 1998, millega ajakohastatakse suurusi, mis on määratletud finantsmääruse üksikasjalikke rakenduseeskirju kehtestavas määruses (teatavaks tehtud numbri K(1998) 2581 all)

eurovoc_concepts:
commitment of expenditure
financial control
financial regulation
general budget (EU)
management audit
price indexing

formats: html pdf print

text: 8 ET Euroopa Liidu Teataja 01/3. kd 31998D0539 12. 9. 1998 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 252/67 KOMISJONI OTSUS, 7. september 1998, millega ajakohastatakse suurusi, mis on määratletud finantsmääruse üksikasjalikke rakenduseeskirju kehtestavas määruses (teatavaks tehtud numbri K(1998) 2581 all) (98/539/EÜ, ESTÜ, Euratom) EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepingut, võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, võttes arvesse komisjoni 9. detsembri 1993. aasta määrust (Eura- tom, ESTÜ, EÜ) nr 3418/93, millega kehtestatakse 21. det- sembri 1977. aasta finantsmääruse teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (1) muudetud otsusega 97/594/EÜ, ESTÜ, Euratom, (2) eriti selle artiklit 145, tuleks parandada otsuse 97/594/ESTÜ, EÜ, Euratom artiklit 1 näi- tamaks, et 98 700 eküü suuruse läve ületamise korral, kui sead- mete mitteteadusliku või -tehnilise olemusega tarnelepingute suh- tes hakkavad kehtima hangete ja lepingute nõuandekomitee volitused (määruse (Euratom, ESTÜ, EÜ) nr 3418/93 artikli 110 teise taande punkt b), kohaldatakse seda ka teaduslike ja tehniliste seadmete ning TTA-töölepingute suhtes (artikli 110 esimene taa- ne), ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE: ning arvestades, et: Euroopa tarbijahinnaindeks oli 1995. aasta detsembris 98,6 ja 1996. aasta detsembris 100,7; Artikkel 1 Alates 1. jaanuarist 1998 ajakohastatakse järgmiselt fikseeritud summad, mis on määratletud finantsmääruse teatavate sätete rakendamiseks üksikasjalikke eeskirju kehtestavas määruses: Aastane indekseerimine 1. jaanuar 1997 1. jaanuar 1998 (eküüdes) Peaarvepidaja Peaarvepidaja abi Avansikontode haldajad (Artikli 31 esimene taane) (Artikli 31 teine taane) (Artikli 31 kolmas taane) 131 87 44 134 89 45 Otsuse 97/594/EÜ, ESTÜ, Euratom artiklis 1 muudetakse viide “artikli 110 teise taande lõikele b” viiteks “artikli 110 esimesele taandele ja teise taande punktile b”. Artikkel 2 Käesolev otsus jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Komisjoni peaarvepidaja edastab käesoleva otsuse teistele ühenduse institutsioonidele ja asutustele. Artikkel 3 Brüssel, 7. september 1998 Komisjoni nimel komisjoni liige Erkki LIIKANEN (1) EÜT L 315, 16. 12. 1993. Vastavalt määruse (Euratom, ESTÜ, EÜ) nr 3418/93 artiklile 149, mis jõustus 1. jaanuaril 1994. (2) EÜT L 239, 30. 8. 1997, lk 54


title: Komission asetus (EY) N:o 1906/98, annettu 7 päivänä syyskuuta 1998, kasviöljyn toimittamisesta elintarvikeapuna

eurovoc_concepts:
Haiti
Madagascar
Niger
food aid
vegetable oil

formats: pdf print

text: L 248/16 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 8. 9. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1906/98, annettu 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998, kasvi(cid:148)ljyn toimittamisesta elintarvikeapuna EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon elintarvikeapupolitiikasta ja elintarvi- keavun hallinnasta elintarviketurvaan liittyvist(cid:132) erityisist(cid:132) tukitoimista 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 (1) ja erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan b alakohdan, sek(cid:132) sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) edell(cid:132) mainitussa asetuksessa vahvistetaan luettelo maista ja elimist(cid:132), ja m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n yleiset perusteet elintarvikeavun kuljettami- sesta fob-toimitusvaiheen j(cid:132)lkeen, joille voidaan toimittaa yhteis(cid:148)n tukea, useiden elintarvikeavun antamista koskevien p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten johdosta komissio on my(cid:148)nt(cid:132)nyt tietyille vastaanottajille kasvi(cid:148)ljy(cid:132), n(cid:132)m(cid:132) toimitukset olisi teht(cid:132)v(cid:132) neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 mukaisesti yhteis(cid:148)n elintarvikeapuna toimi- tettavien tuotteiden liikkeelle saattamista koskevista ylei- sist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2519/ 97 (2), ja on tarpeen ja tarkentaa erityisesti ehdot siit(cid:132) aiheutuneiden kustannusten m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misess(cid:132), toimittamista koskevat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajat annettujen s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukaan, toimitusten toteutumisen varmistamiseksi olisi s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132), ett(cid:132) tarjouksen tekij(cid:148)ill(cid:132) on mahdollisuus hankkia joko rapsi(cid:148)ljy(cid:132) tai auringonkukka(cid:148)ljy(cid:132); kunkin er(cid:132)n toimitus my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n alhaisimman tarjouksen tekij(cid:132)lle, 1 artikla yhteis(cid:148)n elintarvikeapuna Yhteis(cid:148)ss(cid:132) saatetaan liikkeelle kasvi(cid:148)ljy(cid:132) sen toimittami- liitteess(cid:132) osoitetuille seksi vastaanottajille asetuksen (EY) N:o 2519/97 s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti ja liitteess(cid:132) luetelluin edellytyksin. Toimittaminen kattaa yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotetun kasvi(cid:148)ljyn liik- keelle saattamisen. Liikkeelle saattaminen ei saa koskea sis(cid:132)isess(cid:132) jalostusmenettelyss(cid:132) valmistettua ja/tai pakattua tuotetta. Tarjoukset koskevat joko rapsi(cid:148)ljy(cid:132) tai auringonkukka(cid:148)l- jy(cid:132). Jokaisessa tarjouksessa on ilmaistava tarkkaan (cid:148)ljy- jota se koskee, muuten tarjous hyl(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n. luokka, Tarjoajan katsotaan saaneen tietoonsa kaikki sovellettavat yleiset ja erityiset ehdot ja hyv(cid:132)ksyneen ne. Mit(cid:132)(cid:132)n muita h(cid:132)nen tarjoukseensa sis(cid:132)ltyvi(cid:132) ehtoja tai varauksia ei oteta huomioon. 2 artikla asetus tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) T(cid:132)m(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 166, 5. 7. 1996, s. 1 (2) EYVL L 346, 17. 12. 1997, s. 23 8. 9. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 248/17 LIITE ER(cid:142) A 1. Toimen N:o: 216/97 (A1); 218/97 (A2); 228/97 (A3); 229/97 (A4); 231/97 (A5) 2. Edunsaaja (2): Euronaid, PO Box 12, NL-2501 CA Den Haag, Nederland puh. : (31-70) 33 05 757; telekopio: 36 41 701; teleksi: 30960 EURON NL 3. Edunsaajan edustaja: vastaanottaja nimitt(cid:132)(cid:132) 4. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)maa: A1+A2: Madagaskar; A3+A4: Niger; A5: Haiti 5. Hankittava tuote: kasvi(cid:148)ljy: joko puhdistettu rapsi(cid:148)ljy tai puhdistettu auringonkukka(cid:148)ljy 6. Kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonnia netto): 190 7. Erien lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132): 1; 5 osassa (A1: 15 t; A2: 15 t; A3: 45 t; A4: 15 t; A5: 100 t) 8. Tuotteen ominaisuudet ja laatu (3) (4) (6): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (III. A. 1. a tai b) 9. Pakkaaminen (7): katso EYVL C 267, 13. 9. 1996, s. 1 (10. 4 A, B ja C2) 10. Etiket(cid:148)inti ja pakkausmerkinn(cid:132)t (5): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (III. A. 3) — merkinn(cid:148)iss(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) kieli: ranska — Lis(cid:132)merkinn(cid:132)t: — 11. Tuotteen hankintatapa: yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotetun puhdistetun kasvi(cid:148)ljyn liikkeelle saattaminen. Liikkeelle saattaminen ei saa koskea sis(cid:132)isess(cid:132) jalostusmenettelyss(cid:132) valmistettua ja/tai pakattua tuotetta. 12. Vahvistettu toimitusvaihe: toimitettu vapaasti laivaussatamaan 13. Vaihtoehtoinen toimitusvaihe: — 14. a) Laivaussatama: — b) Lastauspaikka: — 15. Purkaussatama: — 16. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka: — — v(cid:132)lisatama tai -varasto: — — maakuljetusreitti: — 17. Toimituskausi tai toimituksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika vahvistettuun vaiheeseen: — ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 12. 10. –1. 11. 1998 — toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 26. 10–15. 11. 1998 18. Toimituskausi tai toimituksen vaihtoehtoisen vaiheen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: — ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: — — toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: — 19. Tarjousten j(cid:132)tt(cid:148)aika kello 12:een menness(cid:132) (Brysselin aikaa): — ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 22. 9. 1998 — toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 6. 10. 1998 20. Tarjousvakuuden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132): 15 ecua tonnia kohti 21. Tarjousten ja tarjousvakuuksien l(cid:132)hetysosoite (1): Bureau de l’aide alimentaire Attn. Mr T. Vestergaard B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46 Rue de la Loi / Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles / Brussel teleksi: 25670 AGREC B; faksi: 22. Vientituki : — (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (ainoastaan) L 248/18 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 8. 9. 98 Viitteet: (1) Lis(cid:132)tietoja: Andr(cid:130) Debongnie puh. : (32-2) 295 14 65 Torben Vestergaard puh. : (32-2) 299 30 50. (2) Toimittajan on otettava yhteytt(cid:132) vastaanottajaan mahdollisimman pian selvitt(cid:132)(cid:132)kseen, mit(cid:132) kuljetusasiakir- joja tarvitaan. (3) Toimittajan on annettava vastaanottajalle viralliselta laitokselta per(cid:132)isin oleva todistus siit(cid:132), ett(cid:132) kyseisess(cid:132) j(cid:132)senvaltiossa voimassa olevat ydins(cid:132)teily(cid:132) koskevat normit eiv(cid:132)t ylity toimitettavan tuotteen osalta. Radio- aktiivisuustodistuksessa on oltava cesium-134- ja -137- sek(cid:132) jodi-131-taso. (4) Toimittaja toimittaa vastaanottajalle tai t(cid:132)m(cid:132)n edustajalle toimituksen yhteydess(cid:132) seuraavat asiakirjat: — terveystodistus. (5) Poiketen siit(cid:132), mit(cid:132) Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) C 114 29. 4. 1991 m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n, III. A. 3. c kohdan teksti korvataan seuraavalla tekstill(cid:132): ”merkint(cid:132) ’Euroopan yhteis(cid:148)’”. (6) Tarjoukset hyl(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n mik(cid:132)li niiss(cid:132) ei tarkkaan ilmaista (cid:148)ljyluokkaa, jota ne koskevat. (7) Laivaus on teht(cid:132)v(cid:132) 20 jalan konteissa, ehdoin FCL/FCL (kunkin kontin nettosis(cid:132)lt(cid:148) on korkeintaan 15 tonnia). Toimittaja vastaa kustannuksista, jotka aiheutuvat konttien pinoamisesta konttiterminaaliin laivaussata- massa. Vastaanottaja vastaa kaikista sit(cid:132) seuraavista lastauskustannuksista, joihin kuuluvat konttien kontti- terminaalista poisvientikustannukset. Toimittajan on esitett(cid:132)v(cid:132) vastaanottajalle kunkin kontin t(cid:132)ydellinen pakkausluettelo ja ilmoitettava kuhunkin tarjouskilpailuilmoituksessa tarkoitettuun laivausnumeroon liittyvien metallit(cid:148)lkkien lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132). Toimittajan on suljettava jokainen kontti numeroidun lukituslaitteen (ONESEAL, SYSKO, Locktainer 180 tai vastaavat eritt(cid:132)in turvalliset sinetit) avulla ja toimitettava numero tiedoksi edunsaajan edustajalle


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1907/98 της Επιτροπής της 7ης Σεπτεμβρίου 1998 σχετικά με την έναρξη διαγωνισμού για τη μείωση των δασμών κατά την εισαγωγή στην Ισπανία αραβοσίτου προελεύσεως τρίτων χωρών

eurovoc_concepts:
CCT duties
Spain
award of contract
import licence
maize
third country

text: 8. 9. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 248/19 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1907/98 TGS EPITQOPGS tgr 7gr Septelbq(cid:148)ou 1998 swetij(cid:145) le tgm (cid:146)maqng diacymislo(cid:151) cia tg le(cid:148)ysg tym dasl(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) stgm Ispam(cid:148)a aqabos(cid:148)tou pqoeke(cid:151)seyr tq(cid:148)tym wyq(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 12 paq(cid:145)cqavor 1, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, dum(cid:145)lei tym sulvymi(cid:150)m pou sum(cid:147)vhgsam sta pka(cid:148)sia tym pokuleq(cid:150)m diapqaclate(cid:151)seym tou C(cid:151)qou tgr Ouqou- cou(cid:145)gr, g Joim(cid:149)tgta am(cid:146)kabe tgm upowq(cid:146)ysg ma eisac(cid:145)cei stgm Ispam(cid:148)a oqisl(cid:146)mg pos(cid:149)tgta aqabos(cid:148)tou· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1839/95 tgr Epitqop(cid:147)r tgr 26gr Iouk(cid:148)ou 1995 cia tg h(cid:146)spisg tym keptoleqei(cid:150)m evaq- loc(cid:147)r tym daslokocij(cid:150)m posost(cid:150)seym cia tgm eisacyc(cid:147) aqabos(cid:148)tou jai s(cid:149)qcou stgm Ispam(cid:148)a jai aqabos(cid:148)tou stgm Poqtocak(cid:148)a (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1963/95 (4), o opo(cid:148)or peqikalb(cid:145)mei tir jubeqmgti- j(cid:146)r jai dioijgtij(cid:146)r quhl(cid:148)seir tou eidijo(cid:151) auto(cid:151) jahest(cid:150)- tor· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r aut(cid:149)r eidij(cid:146)r sulpkgqylatij(cid:146)r keptol(cid:146)qeier pou e(cid:148)mai amacja(cid:148)er cia tgm evaqloc(cid:147) tou diacymislo(cid:151), id(cid:148)yr eje(cid:148)mer pou avoqo(cid:151)m tg s(cid:151)stasg jai tgm apod(cid:146)sleusg tgr ecc(cid:151)gsgr pou ha sustahe(cid:148) ap(cid:149) tour epiweiqglat(cid:148)er cia ma up(cid:145)qnei diasv(cid:145)- kisg tgr tgq(cid:147)seyr tym upowqe(cid:150)se(cid:150)m tour jai eidij(cid:149)teqa, tgr upowqe(cid:150)seyr letapoi(cid:147)seyr (cid:147) wqgsilopoi(cid:147)seyr stgm Ispamij(cid:147) acoq(cid:145) tou eisac(cid:149)lemou pqo(cid:152)(cid:149)mtor· (cid:146)wei jahoq(cid:148)sei (cid:149)ti, k(cid:149)cy tym pqovam(cid:150)m amacj(cid:150)m tgr acoq(cid:145)r stgm Ispam(cid:148)a ha pq(cid:146)pei ma pqojgquwhe(cid:148) diacymisl(cid:149)r, cia eisacyc(cid:146)r le leiyl(cid:146)mo dasl(cid:149) aqabos(cid:148)tou, l(cid:146)sa sta pka(cid:148)sia tou eidijo(cid:151) auto(cid:151) jahest(cid:150)tor eisacyc(cid:147)r· (cid:149)ti g epitqop(cid:147) diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m dem en(cid:146)dyse cm(cid:150)lg emt(cid:149)r tgr pqohesl(cid:148)ar pou (cid:149)qise o pq(cid:149)edq(cid:149)r tgr, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 1. Dien(cid:145)cetai diacymisl(cid:149)r cia tg le(cid:148)ysg tou daslo(cid:151) pou pqobk(cid:146)petai sto (cid:145)qhqo 10 paq(cid:145)cqavor 2 tou jamomi- slo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 cia tgm eisacyc(cid:147) aqabos(cid:148)tou stgm Ispam(cid:148)a. 2. O diacymisl(cid:149)r diaqje(cid:148) l(cid:146)wqi tir 15 Ojtybq(cid:148)ou 1998. Jat(cid:145) tg di(cid:145)qjei(cid:145) tou pqaclatopoio(cid:151)mtai ebdoladia(cid:148)oi diacymislo(cid:148) cia tour opo(cid:148)our oi pos(cid:149)tgter jai oi gleqolg- m(cid:148)er upobok(cid:147)r tym pqosvoq(cid:150)m jahoq(cid:148)fomtai stgm pqoj(cid:147)- qung tou diacymislo(cid:151). 3. Evaql(cid:149)fomtai oi diat(cid:145)neir tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1839/95 ev(cid:149)som dem up(cid:145)qwoum diat(cid:145)neir tou paq(cid:149)mtor jamo- mislo(cid:151) pou hesp(cid:148)foum to amt(cid:148)heto. (cid:129)qhqo 2 Ta pistopoigtij(cid:145) eisacyc(cid:147)r pou ejd(cid:148)domtai sto pka(cid:148)sio tym paq(cid:149)mtym diacymisl(cid:150)m isw(cid:151)oum ap(cid:149) tgm gleqolgm(cid:148)a tgr pqaclatij(cid:147)r ejd(cid:149)se(cid:150)r tour, jat(cid:145) tgm (cid:146)mmoia tou (cid:145)q- hqou 10 paq(cid:145)cqavor 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1839/95 (cid:146)yr tir 30 Ojtybq(cid:148)ou 1998. (cid:129)qhqo 3 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tgr dglo- s(cid:148)eus(cid:147)r tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 7 Septelbq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 177 tgr 28. 7. 1995, s. 4. (4) EE L 189 tgr 10. 8. 1995, s. 22