title: Särskild rapport nr 16/98 om genomförande av anslag för strukturåtgärder under programperioden 1994-1999 åtföljd av kommissionens svar (Framlagd i enlighet med artikel 188c.4 andra stycket i EG-fördraget)

eurovoc_concepts:
Structural Funds
budgetary procedure
implementation of the budget
management
project management
structural expenditure

text: C 347/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 SÄRSKILD RAPPORT nr 16/98 om genomförande av anslag för strukturåtgärder under programperioden 1994–1999 åtföljd av kommissionens svar (Framlagd i enlighet med artikel 188c. 4 andra stycket i EG-fördraget) (98/C 347/02) INNEHÅLLSFÖRTECKNING Punkt Sida 1. Inledning. 1. 1 2. Sammanställning av de viktigaste iakttagelserna. 2. 1 — 2. 9 3. Finansiell programplanering och budgetgenomförande av strukturåtgärder. 3. 1 — 3. 12 4. Befintlig information om genomförande av strukturåtgärder. 4. 1 — 4. 7 5. Budgetförfaranden för strukturåtgärder. 5. 1 — 5. 9 6. Förseningar i utnyttjandet av gemenskapsanslag för vissa enskilda åtgärdsfor-. mer 6. 1 — 6. 53 Allmänna iakttagelser. 6. 1 — 6. 13 Programplanering. 6. 14 — 6. 22 Finansieringssystem. 6. 23 — 6. 33 Mobilisering av resurser. 6. 34 — 6. 44 Genomförande. 6. 45 — 6. 53 7. Slutsatser. 7. 1 — 7. 8 TABELL. Kommissionens svar. 49 49 50 51 52 54 54 56 57 58 60 61 63 83 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/49 1. INLEDNING 1. 1. I denna rapport behandlas genomförandet av gemenskapsanslag för strukturåtgärder under programpe- rioden 1994–1999 avseende budgetåren 1994 till 1997. I synnerhet undersöks utnyttjandet av anslag i samband med totalanslaget för åtgärder och strukturfonder för perioden 1994–1999, till följd av Europeiska rådets beslut i Edinburgh den 11–12 december 1992 och bestämmelserna i anslutningsakten för de tre nya med- lemsstaterna. Konsekvenserna av genomförandet av anslag för framtida finansiering analyseras i förhållande till budgetplanen. Orsakerna till att anslag underutnytt- jats och att förseningar skett vid utnyttjandet av finan- siella anslag har analyserats med hjälp av de frågeformu- lär som skickats ut till medlemsstaterna samt genom besök på plats. 2. SAMMANSTÄLLNING AV DE VIKTIGASTE IAKTTA- GELSERNA 2. 1. Den 31 december 1997 nådde genomförandet av strukturåtgärdsprogrammet nästan upp till nivån enligt de ursprungliga prognoserna, trots de förseningar som konstaterades vid periodens början. Emellertid finns det betydande skillnader mellan olika områden och medlems- stater (se punkt 3. 1–3. 4). 2. 2. Ett underutnyttjande av åtagande- och betalningsbe- myndiganden konstaterades 1994 och 1995. Under 1996 och 1997 låg å andra sidan anslagens genomförandegrad för de viktigaste budgetrubrikerna, i synnerhet vad gäller ERUF, ESF och sammanhållningsfonderna, nära 100 %. För gemenskapsinitiativen ligger den dock alltjämt på en låg nivå. Under 1997 har bristen på betalningsbemyndi- ganden lett till att kommissionen inte har kunnat fullfölja betalningskrav på ca 1 500 miljoner ecu (se punkt 3. 5–3. 7). 2. 3. För att ta igen förseningarna vid genomförandet av åtagandebemyndiganden för strukturfonderna (SF) måste de anslag som ursprungligen angavs i budgetplanen utö- kas med 3 171 miljoner ecu för budgeten 1999, dvs. omkring 2 % av totalbeloppet för strukturfondernas anslag. De underutnyttjanden av betalningsbemyndigan- den som konstaterats, i synnerhet i periodens början, har lett till att egna medel skrivits in, vilket inte var nödvän- digt. En del av överskotten från tidigare budgetår kan hänföras hit (se punkt 3. 8–3. 10). kommissionen är att nå upp till de planerade årliga åtagandenivåerna. De tekniker som utvecklats för att nå detta mål kräver stora insatser från kommissionens och medlemsstaternas sida, i synnerhet vad avser ändringar av finansieringsplanerna. Dessa planer har upprättats och ändrats för att kunna utgöra grunden för genomförande av nödvändiga åtaganden (se punkt 3. 11–3. 12). 2. 5. Avsaknaden av aktuell och tillförlitlig såväl fysisk som finansiell information om genomförandet av struk- turåtgärder på samtliga förvaltningsnivåer (gemenskaps- nivå samt nationell och regional nivå) försvårar uppfölj- ningen. Information om åtgärdernas verkliga framsteg tillkännages mycket sent. Vissa budget- och redovisnings- metoder, samt ett komplicerat och dåligt administrerat indexeringssystem gör det ännu svårare att få exakt information om situationen. Försök att upprätta gemen- samma databaser har misslyckats. I sin inkomst- och utgiftsredovisning och balansräkning presenterar därför kommissionen ofullständiga data om åtaganden som lig- ger utanför balansräkningen (se punkt 4. 1–4. 21). 2. 6. Underutnyttjandet av vissa budgetrubriker för strukturåtgärder och bristen på anslag för andra samt mängden anslagsöverföringar inom dessa budgetrubriker visar på en bristande tillförlitlig programplanering av utgifterna och bristfälliga förfaranden för budgetprogno- ser (se punkt 5. 1–5. 10). 2. 7. Man kunde förutse att utnyttjandegraden för ansla- gen vid periodens början skulle vara låg, med hänsyn till de förseningar som hade inträffat vid antagandet av regelverk, gemenskapsstödramar (EGSR), samlade pro- gramplaneringsdokument (SPD), åtgärdsformer och tids- frister för genomförande av åtgärder (se punkt 6. 4–6. 7). 2. 8. Analysen av de åtgärdsformer som uppvisat de lägsta anslagsutnyttjanden visade att förseningar i genom- förandet står särskilt i samband med en eller flera av följande orsaker eller situationer: — Skillnaden mellan gemenskapens och medlemsstater- nas budget- och budgetgenomförandeförfaranden (6. 8, 6. 10). — Primära stödberättigande grunder såsom betydelsen av rättsliga och finansiella åtaganden är oklara (6. 9). 2. 4. Målen för de strukturella utgifterna som fastställts i budgetplanen har omvandlats till årliga åtaganden i gemenskapsbudgeten. Ett av de främsta problemen för — Svårigheter vid tillämpningen av det integrerade tillvä- gagångssättet (6. 11, 6. 12, 6. 15, 6. 16, 6. 19, 6. 20). C 347/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 — Brister i den ekonomiska och fysiska uppföljningen samt bristfull funktion av uppföljningskommitte´erna (6. 13, 6. 29). kriterier, särskilt vad gäller gemenskapsinitiativen, vars förfaranden dessutom har varit långa (1). — Samordningsbrister (6. 17, 6. 18). — Överlappning av programplaneringsperioder (6. 21). — Tidsfrister för framläggning och behandling av betal- ningsansökningar (6. 32, 6. 33). — Finansieringsplanernas optimism, dåliga förhandsbe- dömningar av åtgärderna, särskilt vad gäller privata investeringar, samt längden av administrativa förfa- randen (6. 34–6. 39, 6. 42, 6. 50–6. 52). — Växelkursfluktuationer (6. 43–6. 44). — Vissa mottagare har dålig kunskap om stödberätti- gande villkor (6. 45). — Särskilda omständigheter (6. 46, 6. 53). 2. 9. Med hänsyn till de begränsade möjligheter som kommissionen har tillgång till jämfört med det stora antalet program, konstaterar revisionsrätten att bety- dande insatser gjorts av kommissionen vad gäller pro- gramplanering, förvaltning och utvärdering. Med stöd av en förenkling av de stödberättigande villkoren och en tydlig ansvarsdelning inom ramen för partnerskapet, finns det anledning för kommissionen att ge företräde åt en äkta mål- och programinriktad förvaltning — ett grund- läggande begrepp för reformen — på alla nivåer (pro- gramplanering, utvärdering, organisation, uppföljning, kontroll). Vad gäller medlemsstaterna måste även flera insatser från förvaltarnas sida framhävas. Trots allt måste de nationella systemen fortfarande förstärkas på de nämnda områdena. Även vissa uppföljningskommitte´ers verksamhet bör förbättras. 3. 2. Av totalt 137 634,5 miljoner ecu i aktuella priser avsatta för EGSR i de tolv tidigare medlemsstaterna för hela perioden 1994–1999, har åtaganden gjorts för 83 488,2 miljoner ecu mellan 1994 och 1997, dvs. 60,7 %. I förhållande till prognoserna för de fyra första åren (85 411,4 miljoner ecu) uppgår denna andel till 97,7 %. Volymen av utförda betalningar är 61 995,3 miljoner ecu, dvs. 72,6 % av de planerade åtagandena (se tabell 2). Detta kan anses rimligt med hänsyn till igång- sättningssvårigheterna och med hänsyn till fördelningen av betalningarna. En extra period på två år beviljas normalt för att utföra betalningarna till stödmottagarna och slutrapporterna om genomförande skall läggas fram inom sex månader efter utgången av denna period. 3. 3. Åtaganden har gjorts för ett belopp på 2 285,9 miljoner ecu för EGSR inom de tre nya medlemsstaterna under perioden 1995–1999. Det motsvarar 89,8 % av det planerade beloppet för de tre första åren av denna period. Betalningarna har uppgått till 1 636 miljoner ecu, dvs. 64,3 % av planerade åtaganden (se tabell 3). Dessa låga nivåer förklaras av att staterna har behövt inrätta förfaranden för förvaltning av strukturfonderna. i förhållande till de 3. 4. Programmets utveckling ursprungliga prognoserna skiljer sig från medlemsstat till medlemsstat. Åtagandegraden varierar mellan 112,6 % och 71,2 %. Betalningsgraderna varierar mellan 90,7 % och 47,4 %. Mål 1 uppvisar bäst resultat (101,3 % i anslagsåtagande) vad avser måluppfyllnad medan mål 5a (fiskedelen) (75,4 %) och 5b (75,2 %) inte uppfyller målen. 3. FINANSIELL PROGRAMPLANERING OCH BUDGET- GENOMFÖRANDE AV STRUKTURÅTGÄRDER 3. 1. År 1992 avsatte rådet 141 471 miljoner ecu för strukturfondsåtaganden för perioden 1994–1999. Där- utöver lades 4 747 miljoner ecu till 1995 för de tre nya medlemsstaterna. En årlig fördelning av dessa belopp har även planerats (se tabell 1). Det komplexa förfarandet för fördelning av dessa resurser per mål, medlemsstat och gemenskapsinitiativ har inte alltid baserats på objektiva 3. 5. Av planerade 14 471,1 miljoner ecu för gemen- skapsinitiativ för perioden 1994—1999 och 9 078,6 mil- joner ecu för de fyra första åren, uppgick åtagandena till 7 661,5 miljoner ecu, dvs. 84,4 % av det planerade totalbeloppet för dessa år. Betalningarna uppgick till 4 165,3 miljoner ecu, dvs. 45,9 % (se tabell 4). Förse- ningarna vid antagandet av riktlinjer och svårigheterna med att utarbeta och anta det stora antal program som berörs har lett till låga genomförandegrader, i synnerhet i början av perioden. Revisionsrätten har redan uppmärk- (1) Motsvarande data finns i bilagorna till denna rapport och kan på begäran erhållas från Europeiska revisionsrätten (se tabell 10). 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/51 sammat den bristfälliga förvaltningen av dessa gemen- skapsinitiativ i föregående årsrapporter (2). 3. 6. Genomförandegraden för åtagandebemyndiganden har varierat mellan 91,1 % under 1994 och 98,4 % under 1996. För betalningsbemyndiganden har motsva- rande nivåer ökat från 72,5 % under 1994 och 80,3 % under 1995 till 98,6 % under 1997. Den låga utnyttjan- degraden av betalningsbemyndiganden 1994 och 1995 har lett till att en stor del av dessa drogs in (5 330 miljoner ecu 1994 och 4 425 miljoner ecu 1995) (se tabell 5). Under 1997 har å andra sidan bristen på anslag för vissa budgetrubriker, i synnerhet inom ESF och ERUF, lett till att betalningar på ca 1 500 miljoner ecu inte har kunnat göras. 3. 7. Denna tabell visar skillnaderna mellan genomföran- det av olika strukturåtgärder. Exempelvis uppvisar ERUF och sammanhållningsfonderna ett utnyttjande av åtagan- debemyndiganden på nära 100 %, medan gemenskapsini- tiativen uppvisar medelmåttiga resultat, i synnerhet under 1994 och 1997 (12,9 % respektive 61,4 %). Vad gäller betalningsbemyndiganden för sammanhållningsfonderna ökade utnyttjandegraden från 52,5 % under 1994 till nästan 100 % under åren 1995, 1996 och 1997. ERUF och ESF utnyttjade nästan de totala anslagen under 1996 och 1997 samtidigt som de under 1994 och 1995 tillsam- mans med gemenskapsinitiativen stod för större delen av de bortfallna anslagen. 3. 8. Budgetplanen har justerats i enlighet med genom- förandevillkoren för strukturåtgärder. Dessa anpassningar leder — utan att hänsyn tas till eventuellt underutnytt- jande under 1998 — till att ca 3 171 respektive 188 miljoner ecu i bemyndiganden för åtaganden har över- förts till budgetåret 1999 för strukturfonderna och Sam- manhållningsfonden. För bemyndiganden för betalningar uppgår de globala effekterna till ca 1 405 miljoner ecu för budgetåret 1999 (se tabell 6 och 7). Med hänsyn till de maximibelopp som anges inom ramen för systemet för egna medel och med stöd av den interinstitutionella budgetdisciplinen, kan de nödvändiga anslagen tas upp i budgeten för 1999. 3. 9. För strukturfondsmålen som helhet utgjorde ande- len betalningar i förhållande till åtaganden 74,2 %, medan motsvarande andel för gemenskapsinitiativen endast uppgick till 54,4 %. Denna andel varierar från medlemsstat till medlemsstat. För strukturfonderna som helhet uppgår denna andel till 88,4 % för Irland och 57,4 % för Italien (1). 3. 10. Den jämförande analysen av budgetgenomförandet i förhållande till årsprognoserna visar på en avsaknad av åtaganden och betalningar under 1994 för vissa länder och mål, på grund av att inga åtgärder hade antagits. Detta gäller i synnerhet för mål 2 i Spanien, det enda land som inte hade valt SPD, eller för mål 5b i Belgien. De konstaterade betalningsförseningarna i början av perioden hade kunnat återhämtas under 1996 och 1997. Exempelvis har de sammanlagda betalningarna i förhål- lande till prognoserna ökat från 51,7 % 1994 till 77 % 1997 för mål 1; från 44,7 % till 65,6 % för mål 2; från 34,5 % till 55 % för mål 5b. För Italien och för mål 1 till har denna procentandel ökat 55,5 % (1). från 18,6 % 3. 11. Vad avser mål 2-åtgärderna som helhet under perioden 1994–1996 har den ursprungliga programpla- neringen blivit föremål för en omfördelning i finansie- ringsplanerna, vilket har lett till att de inriktats på det sista året (se tabell 8), samt till överföringar av betydande belopp perioden strukturfonderna från 1997–1999 (1). till 3. 12. Gemenskapens regler för den ekonomiska förvalt- ningen har inte skapats för att upprätta, å ena sidan, ett definierat samband mellan åtaganden och betalningar och, å andra sidan, åtgärdernas framgång vad gäller förvaltarna, de slutliga eller de sista mottagarna (3). Å ena sidan när det beviljade gemenskapsstödet understiger 40 miljoner ecu, kan åtagandet för hela perioden ske så snart beslutet antagits. Å andra sidan blir det en lösare kopp- ling mellan genomförda utgifter och betalda gemenskaps- anslag. Omstruktureringen av finansieringsplanerna leder till att nya betalningar görs, trots att åtgärderna uppvisar små framsteg. För vissa åtgärder kan åtagandena, och t. o. m. betalningarna, tillfälligt överstiga prognoserna. Motsvarande justeringar utfördes nämligen inte förrän vid den första finansiella transaktionen efter ändringen. Slutligen har de alltför stora förseningarna vid överföring av finansiell information minskad betydelse för att fast- ställa hur långt åtgärderna har kommit. Ingen exakt information kunde ges den 31 december 1997 om utförda betalningar till slutliga stödmottagare på natio- nell, regional och lokal nivå på grund av brister och förseningar i systemen för uppföljning av information. 4. BEFINTLIG INFORMATION OM GENOMFÖRANDE AV STRUKTURÅTGÄRDER 4. 1. Analysen av strukturårgärderna förhindras av bris- ter vad gäller uppdatering och tillförlitlighet av den (2) Se Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1995 — Små och medelstora företag, Leader och Adapt; Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1994 — Interreg osv. (3) Det gäller exempelvis projektansvariga för åtgärder som är inriktade på slutliga mottagare eller företag som drar nytta av stödsystem. C 347/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 nödvändiga informationen. Dessa brister som konstate- rats på olika nivåer (gemenskaplig, nationell, regional) gäller särskilt programplaneringens utveckling och genomförande av åtgärder på plats. Det går inte att för en viss period få en helhetsbild av programplaneringen för strukturåtgärderna. 4. 2. På förfrågan av revisionsrätten (4) har kommissio- nen i sin inkomst- och utgiftsredovisning och balansräk- ning för 1996 börjat ge information om fleråriga åtagan- den utanför balansräkningen, vilka är kopplade till struk- turåtgärder. Informationen angiven för budgetåret 1997 är fortfarande ofullständig (5). Kommissionens avdel- ningar utarbetar en tabell som visar åtagandena utanför balansräkningen på grundval av strukturfondsanslagen enligt budgetplanen, samtidigt som de ackumulerade åta- gandena räknas bort. Detta tillvägagångssätt medger inte att man urskiljer de belopp som motsvaras av redan befintliga juridiska skyldigheter till följd av redan fattade beslut, samt belopp som fortfarande inte har fördelats. Information om Sammanhållningsfonden presenterades för första gången 1998. 4. 3. De metoder som kommissionen tillämpar på åta- ganden med årliga delar varierar mellan de olika avdel- ningarna. Särskilt utmärkande för dessa metoder är att åtagandena efter programändringar inte justeras och att betalningar hänförs till de äldsta åtagandena (6). Det försvårar uppföljningen och leder till en konstgjord upp- delning av åtgärderna på årsbasis. Denna tidskoppling beaktas sedan inte vid genomförandet. I sitt yttrande nr 4/97 (7) rekommenderar revisions- 4. 4. rätten att man skall avstå ifrån att dela upp åtaganden för strukturåtgärder på årliga delar, eftersom de ”utgör en anomali och bortser från att när det gäller fleråriga åtgärder som har tilldelats differentierade anslag är det betalningsbemyndigandena som skall säkerställa att utgiftsbeloppen från budgetår till budgetår uppfyller prin- cipen om ettårighet och kravet på korrekthet. ” 4. 5. Åtaganden uppdelade på delar enligt strukturfonds- bestämmelserna är ett undantag som avses i de allmänna bestämmelserna enligt budgetförordningen. Att göra åta- ganden som är uppdelade på delar stödjer den aktuella paradoxen enligt vilken målet för kostnaderna bestäms i enlighet med de årliga åtagandena i gemenskapsbudgeten. Dessa mål uppnås i verkligheten i början av perioden, då programmen antas, vilket bestämmer den totala kostna- den för de juridiska skyldigheter som kommissionen har förbundit sig till. Kostnaden är i sig förhandsbestämd inom ramen för budgetplanen och ramförordningen. De förvaltningsansvariga avdelningarnas roll består i att for- malisera denna situation genom budgetåtaganden, vilket då endast blir en lek med bokföringsposter. Antalet transaktioner, komplexiteten i de beräkningar som krävs för årsuppdelning av transaktioner samt trögheten i änd- ringsförfarandena för budgetplanen för åtaganden leder emellertid till att berörda avdelningar inom kommissio- nen och medlemsstaterna bör avsätta en betydande del av sina resurser till dessa. 4. 6. Dessa transaktioner utförs under hela programmets livslängd, men de får ökad betydelse vid slutet av varje programperiod, då större delen av finansieringsplanerna skall omstruktureras. Detta fenomen, som konstaterades för perioden 1994–1996 för mål 2, kommer att upprepas 1999, endast för att åtaganden skall kunna göras för samtliga anslag. 4. 7. Uppdelningen mellan olika avdelningar inom kom- missionen för förvaltning av strukturåtgärder gör det svårare att få en helhetsbild av dessa åtgärder. Databaser har skapats inom varje avdelning. Det finns dock inga kopplingar mellan dessa som gör det möjligt att dubbel- kontrollera och jämföra information. Det huvudsakliga syftet med dessa är att följa upp genomförandet av budgeten för den del av åtgärderna som förvaltas av varje avdelning. De kan endast i liten utsträckning användas för en helhetsuppföljning. Fördelen med ARINCO-basen är att den är gemensam för alla strukturfonder, men bristen på basinformation, den dåliga kvaliteten på till- gängliga data samt bristen på regelbunden uppdatering gör att detta instrument är oanvändbart. (4) Se revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1994, punkt 5. 7 5. BUDGETFÖRFARANDEN FÖR STRUKTURÅTGÄRDER och 5. 113. (5) Se revisionsrättens årsrapport för 1997, kapitel 8 om revi- sionsförklaring, punkt 8. 58. (6) Se revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1996, kapitel 21, punkt 21. 4. Rapport till stöd av revisionsförklaringen 1995, volym I, punkt 3. 34–3. 35. (7) Europeiska revisionsrättens yttrande nr 4/97 om förslaget till rådets förordning (Euratom, EKSG, EG) om ändring av budgetförordningen av den 21 december 1977 för Europe- iska gemenskapernas allmänna budget, punkt 2. 15 i bila- gan. 5. 1. Genomförandet av budgeten för åtagande- och betalningsbemyndiganden har analyserats i detalj (1). Inte bara överföringarna i egentlig mening utan även ”förflytt- ningar” av anslag inom en budgetpost har beaktats. För gemenskapsinitiativen har en enda budgetpost skapats för 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/53 var och en av dessa eller för de olika områdena. Emeller- tid har stöd beviljats för ERUF, ESF, EUGFJ eller FFU utan att detta anges i budgeten. Vid genomförandet av poster som berör gemenskapsinitiativen görs interna till- delningar av den utanordnaren som är ansvarig för förvaltningen av fonden i fråga. ”Förflyttningarna” utgörs av justeringar mellan olika strukturfonder inom gemenskapsinitiativen. eftersom genomförandegraden vid slutet av budgetåret endast uppgick till 12,9 % för åtagandena och 41,2 % för betalningarna. Behovet av att budgetera dessa belopp, som man redan var medveten om att man inte kunde använda, motiveras av kommissionen som ett nödvändigt steg för att överföra ej genomförda anslag till kommande år. Detta är en tolkning av punkt 10. 2 i det interinstitu- tionella avtalet om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet. 5. 2. Mängden överföringar och ”förflyttningar” av anslag, som utgör flera miljarder ecu varje år i åtaganden och betalningar och som berör nästan alla poster, visar på en brist på precision i budgetprognoserna. Det bety- dande underutnyttjandet av anslag har kompenserats genom ett överutnyttjande av anslag på andra ställen. Vad avser betalningsbemyndiganden för ERUF mål 2 kan en negativ överföring på 584,5 miljoner ecu påvisas under 1996 (33 %) och en positiv överföring på 874,6 miljoner ecu under 1997 (48 %). 5. 3. Det finns flera omständigheter som förklarar denna situation. Prognoserna för åtagandebemyndiganden anger de årliga mål som är uppsatta inom ramen för budgetpla- nen. Fördelningen av dessa anslag på budgetrubriker baseras på finansieringsplanerna för EGSR och SPD. 5. 7. Finansieringsplanerna för åtgärderna, vilka upprät- tas årsvis, sammanför de prognostiserade utgifterna för hela urvalsperioden för åtaganden. Därför kan man tänka sig att de siffror som finns angivna i dessa planer utgör prognoser för åtgärdsåtaganden. Efter det att ändringar har införts omfattar dock de reviderade planerna de verkliga utgifterna under tidigare år, samt nya prognoser för kommande år. De får då en hybridkaraktär och i verkligheten utgörs de varken av åtaganden eller betal- ningar, utan av en sorts blandning av dessa två katego- rier. De sista åren av en stödberättigad period för åtagan- den sväller sålunda upp på ett konstgjort sätt. De omfat- tar nämligen prognoser för betalningar som kan göras i medlemsstaten under ytterligare två år som inte omfattas av finansieringsplanerna. Dessa planer är sålunda av begränsat värde. De utgör dock en nyckelfaktor för upprättandet av det preliminära budgetförslaget. 5. 4. Prognoserna för betalningsbemyndiganden upprät- tas genom tillämpning av procentsatser, vilka beräknas i förhållande till betalningarnas teoretiska och historiska utveckling, på årets åtagandebemyndiganden samt på de belopp som återstår att erlägga. 5. 5. Anslagsprognoserna upprättas av kommissionens avdelningar vid föregående budgetårs början. Anslagen som då tas upp i budgeten och deras fördelning mellan rubriker är approximativa. Man vet från början av bud- getförfarandet att de är orealistiska. Varken rättelsebre- ven eller de preliminära tilläggs- och ändringsbudgetarna (TÄB) har fram till 1998 upprättats för att ta hänsyn till åtgärdernas verkliga utveckling och fortlöpande änd- ringar i finansieringsplanerna. Kommissionen ändrar på situationen genom att utnyttja överföringar. 5. 8. Indexeringsmetoden för strukturfonderna har mju- kats upp för perioden 1994–1999 (8). De extraresurser som skapats med hjälp av indexeringen av varje EGSR, SPD och gemenskapsinitiativ bör beräknas av kommissio- nens avdelningar. Det bör senast ske vid varje års början genom att tillämpa indexeringskvoten för innevarande år på annuiteterna för innevarande och kommande år. Dessa resurser kan användas för att öka gemenskapsbi- dragen till befintliga åtgärder och/eller för att finansiera nya åtgärder. Uppföljningskommitte´erna föreslår dessa tilldelningar som sedan beslutas av kommissionen. 5. 9. Med hänsyn till förseningar under varje fas i detta förfarande har i praktiken inga resurser från indexeringen använts och de förblir virtuella i väntan på ett formellt beslut av kommissionen utan att registreras. Exempelvis har de resurser som överförts från perioden 1994–1996 till 1997–1999 inom ramen för mål 2 inte använts 5. 6. Med hänsyn till kommissionens sena antagande av inriktningarna för gemenskapsinitiativen framgick det 1994 att majoriteten av programmen inte kunde godkän- nas under året. Överföringar har emellertid gjorts från reserven till budgetrubriker för gemenskapsinitiativ (kapi- tel B0–40 i budgeten). De har visat sig vara onödiga (8) Kommisionens förordning (EG) nr 402/94 av den 23 februari 1994 om ändring av förordning (EEG) nr 1866/90 om förfarandet vid användningen av ecu i strukturfondernas budget. C 347/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 förrän vid besluten om beviljande som fattades under 1997 och 1998. Denna situation gör det ännu svårare att få kunskap om programplaneringssituationen. 6. FÖRSENINGAR I UTNYTTJANDET AV GEMENSKAPS- ANSLAG FÖR VISSA ENSKILDA ÅTGÄRDSFORMER Allmänna iakttagelser 6. 1. I denna undersökning har man analyserat de olika orsaker som kan ligga till grund för förseningarna i utnyttjandet av gemenskapsanslagen — härefter indelade i de fyra kategorierna programplanering, finansieringssys- tem, mobilisering av resurser och genomförande. Det har skett på basis av tillgängliga dokument, i synnerhet rapporter om genomförande och utvärdering samt upp- följningskommitte´ernas mötesprotokoll. Undersökning- arna har kompletterats med hjälp av uppdrag i medlems- staterna och ett frågeformulär som skickats till utvalda förvaltare; tabell 9 visar en sammanställning av erhållna svar. För utarbetande av detta frågeformulär upprättades en förteckning över de verkliga orsakerna till underutnyt- tjandet av anslag. Med undantag för orsaker av struktu- rell typ, exempelvis ett stort antal åtgärder eller förse- ningar vid antagandet av gemenskapsinitiativ, har ett fyrtiotal orsaker valts ut. Frågeformuläret som skickades till förvaltare av de 31 åtgärdsformer som samfinansieras av ERUF och som omfattas av mål 1 och 6 och som den 31 december 1996 (i mitten av verkställandeperioden), visade det lägsta anslagsutnyttjandet av samtliga struktur- fonder (9). De måste framhävas att frågeformuläret såle- des är riktat till en särskild undergruppering och att svaren inte kan extrapoleras till samtliga åtgärder. Även om det urval program som undersökts inte är allmännt representativa för åtgärderna, visar de sig dock vara av nytta för att beskriva de problem som uppstår i samband med anslagsutnyttjande. 6. 2. Majoriteten av förvaltarna som svarat på frågefor- muläret ansåg att förseningarna vid antagandet av EGSR och SPD var den huvudsakliga orsaken till det låga utnyttjandet av gemenskapsanslag. Förordningstexterna med avseende på strukturfonderna för programperioden 1994–1999 fastställdes inte förrän i juli 1993 (10), vilket har gjort det svårt att inleda åtgärder från den 1 januari 1994. Det återstod i själva verket endast fem månader för att upprätta ett partnerskap, utarbeta planer avseende olika mål och inge dessa till kommissionen (11), upprätta och fatta beslut om EGSR eller i förekommande fall om SPD, utföra lämpliga förhandsbedömningar, lägga fram bidragsansökningar och godkänna dem. Dessutom kunde inte planerna för mål 2 och 5b utarbetas förrän förteck- ningar över stödberättigade områden upprättats. Kom- missionen gjorde inte detta förrrän den 20 respektive 26 januari 1994 (12). 6. 3. I förordningen om samordning föreskrivs — om inte annat överenskommits med berörd medlemsstat — en tidsfrist på tre månader för ingivande av motsvarande planer efter förordningens ikraftträdande (3 augusti 1993) eller upprättandet av förteckningar över stödberät- tigade områden, samt en frist på sex månader efter det att dessa planer mottagits, innan kommissionen fattar beslut om godkännande av EGSR. Slutligen antogs EGSR och SPD för mål 1 under sommaren 1994. Motsvarande EGSR och SPD för mål 2 antogs i december 1994. Därefter behövde EGSR konkretiseras för antagandet av operativa program, totala anslag och enskilda projekt. Denna process avslutades inte 1994, vilket hade varit önskvärt. 6. 4. Enligt samma förordning om samordning (13) krävs dessutom att kommissionen och medlemsstaterna ser till att de åtgärder, som utgör minst två tredjedelar av bidragen från fonderna för det första EGSR-året, god- känns av kommissionen inom två månader räknat från det att beslutet om EGSR antagits. Så skedde inte, i synnerhet vad avser mål 1 i Italien och mål 2 i Spanien. 6. 5. Den 31 december 1997 hade dessutom stora belopp av det föreskrivna totalanslaget ännu inte delats ut. Därtill kommer resultaten från indexeringen. För perio- den 1997—1999 antogs flera beslut om beviljande av stöd för mål 2 först 1998, vilket inte kan motiveras med förseningar vid förordningarnas antagande. (9) På frågeformuläret erhölls 54 svar. Detta antal överstiger de 31 utvalda åtgärderna eftersom flera partner svarade separat för vissa åtgärder. Mål 1 valdes ut p. g. a. dess betydelse (den utgör mer än två tredjedelar av totalanslaget till strukturfon- derna) och att samtliga fonder deltar. Mål 6 har valts ut på grund av sin likhet med mål 1. Analysen av mål 2 har utförts med stöd av arkivhandlingar. (10) Förordning (EEG) nr 2080/93, (EEG) nr 2081/93, (EEG) nr 2082/93, (EEG) nr 2083/93, (EEG) nr 2084/93, (EEG) nr 2085/93 av den 20 juli 1993 (EGT L 193, 31. 7. 1993). (11) Regionala utvecklingsplaner (mål 1); planer för regional och social omvandling (mål 2) ; planer för utveckling av lands- bygden (mål 5b); planer avseende mål 3 och 4. (12) Kommissionens beslut 94/169/EG och 94/197/EG. (13) Artikel 10. 2 i förordning (EEG) nr 4253/88. 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/55 6. 6. Majoriteten av förvaltarna anser att både trögheten i gemenskapsförfaranden och de nationella förfarandena som upprättats för att säkerställa att gemenskapsreglerna respekteras är en annan viktig orsak till förseningarna i utnyttjandet av gemenskapsanslag. säkerhet i fråga om dagen för åtagande. I andra fall förlängs diskussionerna i medlemsstaterna och med kom- missionen. Detta leder ibland till motstridiga lösningar, som till slut beror mer på de berörda förvaltarna än på klart utformade förfaranden. Vissa anser att en utgift icke är stödberättigande om det föreligger minsta tvivel; andra godkänner alla utgifter och låter senare kontroller avgöra vilka utgifter som är stödberättigande. 6. 7. Integreringen av de nationella förfarandena för bud- getens genomförande med förvaltningen av gemenskaps- anslag som är knutna till genomförandet av fleråriga program, kan ha orsakat ytterligare förseningar. När förvaltningen av utgifter följaktligen är oberoende av medlens ursprung anses inte trögheten i förfarandena för budgetens genomförande i samband med gemenskapens samfinansiering som betydelsefull för förseningarna. När man däremot måste lägga till nya förfaranden eller upp- rätta nya separata dossierer för förvaltning av gemen- skapsanslag och motsvarande nationella anslag, anser dock förvaltarna att denna faktor är viktig eller mycket viktig. Det innebär ofta långa administrativa förfaranden att integrera gemenskapsanslagen med de nationella för- farandena för budgetens genomförande. Det främjar inte en snabb och flexibel utveckling av åtgärderna. När integreringen sker projektvis måste en mängd separata budget- och redovisningstransaktioner utföras vid genom- förandet. 6. 8. Bestämmelserna för finansiellt genomförande av fleråriga strukturfondsåtgärder baseras på gemenskapens förfaranden för budgetgenomförande av differentierade anslag. Det finns två olika perioder, både på gemenskaps- nivå och nationell nivå: den ena för att genomföra åtagandena och den andra för att utföra betalningar. Emellertid finns begreppet fleråriga åtaganden ofta inte med i de budgetförfaranden som tillämpas av offentliga myndigheter och företag i medlemsstaterna. 6. 10. Ett programs stödberättigade period inleds den dag när de första betalningarna kan göras. Men faststäl- landet av en startdag för utgiftsåtaganden skulle göra det möjligt att säkerställa att samfinansieringen avser nya åtgärder och inte pågående, eller fullbordade projekt. För åtagandena har endast slutdagen fastställts, vilket sålunda underlättar ett snabbt utgiftsgenomförande vid slutet av perioden. De finansiella genomförandebestämmelserna bör göras mer lika förfarandena i medlemsstaterna och inte avvika från målen att varje program skall behandlas för sig. 6. 11. Samfinansieringen av strukturåtgärder, vare sig existerande eller nya åtgärder, skiljer sig åt vad avser möjligheten att absorbera gemenskapsanslagen. När strukturfonderna samfinansierar befintliga åtgärder görs snabba framsteg. Det händer även att strukturfonderna ersätter utgifter som redan betalats. När strukturfonderna samfinansierar nya åtgärder går det å andra sidan mycket långsammare. Det beror på att man måste få igång alla förfaranden för genomförande. 6. 9. Begreppet juridiskt och finansiellt åtagande på nationell nivå, samt fastställandet av tidpunkten för när ett sådant åtagande gjorts, är grundläggande faktorer för att fastställa om en utgift är stödberättigande (14). För förvaltarna utgör detta ett betydande problem, som är svårt att lösa i praktiken, vilket leder till osäkerhet. I vissa fall har nya förfaranden införts för att ge mer (14) Begreppet ”åtagande” har förtydligats ännu en gång i regi- stret över stödberättigande (nr 3) i april 1997. De ”obligato- riska juridiska bestämmelserna” och ”åtagande av erforder- liga finansiella medel” har definierats som de beslut som fattats av de slutliga stödmottagarna för genomförande av de stödberättigande transaktionerna och motsvarande anslagna offentliga medel. 6. 12. Svårigheterna att samordna ett stort antal gemen- skapsförvaltare och nationella förvaltare orsakar förse- ningar i genomförandet, i synnerhet i programmen med flera ingående fonder. Det integrerade tillvägagångssättet i fråga om strukturstöden bör ges ökat utrymme, efter- som det grundas på tanken att olika åtgärders inverkan skulle bli betydelsefullare om effekten kombineras än om de genomförs separat. Programmen med flera ingående fonder är ofta ett resultat av en överlappning av delpro- gram som finansieras av en enda fond, vilka förvaltas oberoende av varandra och t. o. m. omfattas av olika genomförandebestämmelser. Det är även fallet i fråga om flera av gemenskapens initiativprogram som finansieras med mycket små belopp av flera fonder. Detta gör att förfarandena blir trögare utan att något verkligt mer- värde tillförs. Några medlemsstater som konstaterat bris- ter i tillvägagångssättet med flera fonder under föregå- ende period, har begränsat sitt framläggande av denna programtyp. C 347/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 6. 13. Uppföljningskommitte´erna borde utgöra ett grund- läggande verktyg inom ramen för partnerskapet för att övervaka åtgärdernas genomförande. Behovet av att för- bättra deras effektivitet har redan konstaterats av revi- sionsrätten (15). Deras bristfälliga funktionssätt beror på att de bildas alltför sent, mötena är alltför få, förfaran- dena för antagande av beslut är alltför långa eller organi- sationen är olämplig (kort tid för att undersöka doku- mentation eller för att möjliggöra åtgärder från ett stort antal deltagare). Dessutom är besluten från uppföljnings- kommitte´erna i regel endast förslag som framlagts till de nationella myndigheterna och kommissionen. De kräver en uttrycklig bekräftelse, vilket i sin tur leder till nya långa förfaranden. Programplanering 6. 14. Förfarandena för antagande av dokument som ingår i programplaneringen är långsamma, både på gemenskapsnivå (där merparten av generaldirektoratet berörs) och på nationell nivå (där ett samförstånd mellan olika partner måste säkerställas). Tidsfristerna kan påver- kas av de institutionella och administrativa strukturerna i medlemsstaterna samt av partnerskapets effektivitet. 6. 15. Förseningarna i Italien kan förklaras med svårighe- ter med anpassningen till strukturfondsreformen av de nationella och regionala förvaltningstrukturerna, vilka var mer anpassade till förvaltning per projekt än per program. Dessa strukturer och därtill knutna befogenhe- ter har förändrats mycket, vilket knappast har gjort det enklare att upprätta ett effektivt partnerskap som snabbt kan lösa svårigheterna i de olika programplaneringsfa- serna. Gemenskapsförfarandena har utformats för pro- gramförvaltning och är inte lämpade för att snabbt lösa problem i de enskilda projekten. 6. 16. Svagheter i vissa program som lagts fram för kommissionen samt kommissionens ansträngningar för att förbättra kvalitet på dessa har lett till förseningar vid antagandet av dessa program. I flera fall står dessa förseningar dock inte i proportion till de förbättringar som tillförts. De beror snarare på kommissionens svårig- heter att hantera det stora antal åtgärdsformer som föreslagits, att samordna sina avdelningar samt att utveckla en effektiv partnerskapskultur med medlemssta- terna. I vissa fall har det tagit flera månader, t. o. m. flera år, innan metoderna för genomförande av de enskilda åtgärderna har preciserats. Det beror på att man har fört (15) Nyligen i årsrapporten för budgetåret 1996, punkt 7. 15–7. 19 och 7. 59. fruktlösa brevväxlingar och diskussioner. I exemplet med Italien hade, den 31 december 1994, endast bidrag på 5 130,3 miljoner ecu godkänts av ett totalbelopp på 14 860 miljoner ecu, och de program som lades fram 1994 antogs inte förrän 1997. 6. 17. Det totala bidraget till Andalusien, vilket lades fram i april 1994, godkändes i september 1995 och den överenskommelse som rör detta bidrag skrevs under i januari 1996. Dessutom borttogs inte det förbehåll om riskkapitalåtgärder, som är inskrivet i beslutet, förrän i november 1997. 6. 18. Ofta hade dessa förbehåll kunnat undvikas eller avlägsnats tidigare genom en bättre samordning inom kommissionen och medlemsstaterna. Det händer även att förbehåll införs till följd av rent formella problem, exem- pelvis bristen på närmare identifiering av ett stödsystem som i verkligheten redan godkänts av kommissionen. Dossierer om dessa klausuler har länge legat oavgjorda (ibland flera år) i brist på framsteg, i synnerhet vad avser de mest nyskapande åtgärderna. Ofta har de försenade besluten, i synnerhet inom ramen för mål 2-åtgärderna 1994–1996, lett till att nyskapande åtgärder ersatts av mer traditionella åtgärder. 6. 19. Upprättandet inom SPD och de operativa pro- grammen av orealistiska årliga finansieringsplaner har även lett till ett lågt anslagsutnyttjande. Vanligtvis har dessa planer upprättats i takt med de årliga åtagandena enligt budgetplanen, utan att hänsyn tagits till genomför- barheten på plats. När planerna upprättades var pro- gramförvaltarna redan medvetna om att det var omöjligt att hålla sig till den årliga fördelningen enligt finansie- ringsplanerna. Detta bekräftas av de ändringar som gjorts i dessa planer och av ändringarnas storlek. 6. 20. Dessutom har två aspekter, vilka inverkar mycket på åtgärderna vid periodens början, inte beaktats vid programplaneringen. Den första är förseningarna vid antagande av åtgärderna. Det är klart att utgifterna var stödberättigande redan från den 1 januari 1994 för de ansökningar, som lämnades in till kommissionen före slutet av april 1994. Emellertid kunde urvalsförfarandet för de enskilda åtgärderna i regel inte sättas igång på riktigt förrän programmen hade antagits. Endast när 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/57 förfinansieringen av åtgärderna har gjorts möjlig har åtgärderna kunnat sättas igång i tid. Enligt systemet med förskottsutbetalningar från strukturfonderna och pro- gramkonceptet är det dock normalt att förfinansiering sker via strukturfonderna. 6. 21. Den andra aspekten står i samband med slutföran- det av åtgärder från föregående perioder och överlapp- ningar i åtagande- och betalningsperioder på nationell nivå. Under de första åren i den nya generationen har sålunda utgifter, som skulle ha varit stödberättigande för de två perioderna, tagits upp under perioden 1989–1993 för att kunna förbruka de outnyttjade bidragen. Detta har lett till att de potentiella utgifterna har minskat för generationen 1994–1999. Denna aspekt har fått stor betydelse i medlemsstaterna och i regionerna med de största förseningarna vid slutförandet av föregående åtgärder. 6. 22. Syftet med ändringsförfarandena för SPD och för åtgärderna inom den nya generationen är att genomföra förenklingar genom att öka uppföljningskommitte´ernas befogenheter. I praktiken har emellertid förfarandet varit att kommissionen formellt antagit de nya besluten. Förfa- randet är trögt och kräver ett organiserat samråd mellan de olika avdelningarna och uppvisar samma svårigheter som de förfaranden som var knutna till antagandet av EGSR, SPD och operativa program. På grund av förse- ningarna har ändringsförslagen ibland visat sig vara för- åldrade innan de ens blivit föremål för beslut. Finansieringssystem 6. 23. Finansieringssystemets komplexitet på alla nivåer (gemenskapsnivå, nationell nivå, banknivå), de nödvän- diga tidsfristerna inom varje utordningsförfarande och det stora antalet instanser gör att det tar mycket lång tid för gemenskapsmedlen att nå fram till de slutliga stöd- mottagarna. Komplexiteten gör det även svårt att följa medlens väg. Revisionsrätten har flera gånger hänvisat till de svårigheter som är knutna till finansieringssystemets mångfald och fördröjningar (16). 6. 24. I förordningen om samordning föreskrivs att stöd- mottagarna skall erhålla förskottsbelopp och betalningar så snart som möjligt, normalt maximalt tre månader efter det att medlemsstaten har erhållit anslagen, under förut- sättning att stödmottagarna uppfyller de nödvändiga vill- koren för att betalning skall ske (17). Eftersom dessa villkor inte är tillräckligt definierade, och med hänsyn till befintliga förfaranden, är tidpunkterna för återbetalning till stödmottagarna mycket osäkra. I allmänhet är det de nationella myndigheterna som utför utbetalningarna till stödmottagarna i takt med att utbetalningarna erhålls från gemenskapen, men kriterierna och tidpunkten för utbetalningar är beroende av förhållanden som stödmot- tagarna inte kan kontrollera. Exempelvis krävs att utgif- terna överstiger ett tröskelvärde för att betalning skall ske från gemenskapen. I varje fall utgör inte åtgärdens utveckling det huvudsakliga kriteriet. Under dessa förhål- landen blir det svårt för stödmottagarna att utarbeta likviditetsprognoser. 6. 25. Två fenomen uppkommer samtidigt i fall av förse- ningar i samband med åtgärdens genomförande. För åtgärder som fortskrider på ett normalt sätt drabbas stödmottagarna av förseningar i andra åtgärder och måste förfinansiera dem, om de vill fullfölja dessa. För de åtgärder som fortskrider mycket långsamt eller inte alls får stödmottagarna ett förskott, vilket det ännu inte är säkert att de behöver. Frågan om hur de räntor skall användas som kan skapas genom dessa medel hos de slutliga stödmottagarna har berörts av kommissionen inom ramen för SEM 2000 (18) och i förslaget till ny förordning för strukturfonderna. Det anges att de räntor som eventuellt genereras genom förskotten skall tilldelas berörd åtgärd, för att garantera att de används i enlighet med gemenskapsåtgärdens mål. 6. 26. I fallet med stödsystemen, där det organ som beviljar stöden anses vara den slutliga stödmottagaren, innebär det enligt de gällande förfarandena, i synnerhet i vissa länder (exempelvis i Sverige eller Finland), att det är möjligt att betala ut förskott till de slutliga stödmotta- garna endast om vissa villkor är uppfyllda. Därför behål- ler det förvaltande organet förskotten från gemenskapen i väntan på att arbetena eller investeringarna slutförs. I det fall stödsystemen utgör en betydande del av åtgärderna och då orealistiska årliga finansieringsplaner har upprät- tats, kan dessa åtgärder fortlöpa i enlighet med förvaltar- nas prognoser i fråga om beslut om beviljande av bidrag till företag. Emellertid kommer förbrukningen av gemen- skapsanslag att förbli låg till dess investeringarna och betalningarna av beviljade bidrag slutförts. 6. 27. Analysen av situationen per den 31 december 1996 för det operativa programmet för Sachsen-Anhalt visar att offentliga utgifter har utvecklats från ca 10 % under 1994 till 82 % under 1996 i förhållande till de (16) Exempelvis revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1993, punkt 6. 5. (17) Artikel 21. 5 i förordning (EEG) nr 4253/88. (18) Se register över stödberättigande nr 8 (SEM 2000). C 347/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 ursprungliga planerna. Detta utgör ca 47 % av totalbe- loppet för åren 1994–1996 och 21 % av det totala beloppet för programmet (19). Om man emellertid beaktar besluten om beviljande av stöd visar sig programmet i sin helhet vara nästan helt genomfört (84 %). Därav följer att förseningarna vid programmets genomförande inte beror på brist på finansieringsprojekt, utan snarare på att man vid programplaneringen inte har beaktat tidsfris- terna för projektens genomförande och av de samfinan- sierade åtgärdstypernas egenskaper. Det bör nämnas att en betydande ökning av stödandelen under 1995 har möjliggjort en snabbare tilldelning från strukturfon- derna. 6. 28. Koncentrationen av gemenskapens utbetalningar och de nationella utbetalningarna vid budgetårets slut samt antagandet av beslut om åtgärder, ursprungliga eller förändrande, vid årets slut har fått negativa konsekvenser för stödmottagarna. De upprättar årsbudgetar och anser att det har blivit svårt att upprätta prognoser och anmär- ker på att dessa ofta måste ändras. Om medlen betalas in under kommande budgetår krävs ofta långa budgetförfa- randen för att integrera dessa medel i budgetarna. I vissa medlemsstater tillåts budgetering av dessa medel och deras utnyttjande endast om det kan garanteras att medlen betalas in. I andra fall sker ingen automatisk överföring av de anslag som inte utnyttjats. 6. 29. En av de svagaste punkterna i förvaltningen av åtgärderna är den finansiella och fysiska uppföljningen av vidtagna åtgärder. Eftersom dessa är många och stödmot- tagarna är utspridda är det nödvändigt att införa effek- tiva förfaranden som möjliggör en åtgärdsuppföljning och utgifterna för detta per stödmottagare och samfinansierad åtgärd. Dessa förfaranden borde underlätta utarbetandet av utgiftsredovisningar, som å andra sidan måste baseras lämplig redovisning (20). Revisionsrätten har på en konstaterat (21), i synnerhet inom ramen för DAS, att dessa utgiftsredovisningar inte alltid är tillförlitliga på grund av olämpliga förfarandena för att utarbeta och verifiera dessa rapporter (22). (19) Se ”Zwischenberatung des Einsatzes der EU-Strukturfonds i Sachsen-Anhalt für den Zeitraum 1994 bis 1996” — Minis- terium für Wirtschaft, Technologie und Europaangelegenhei- ten — Sachsen-Anhalt. (20) Bestämmelserna om finansiellt verkställande vilka är tillämp- liga på åtgärder inom EGSR och SPD, föreskriver att sepa- rata redovisningssystem skall användas. (21) Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1996, punkt 6. 25. Europeiska revisionsrättens DAS-rapport för budgetåren 1996, 1995 och 1994. (22) Den nya förordningen (EG) nr 2064/97 av den 15 oktober 1997 syftar till en bättre finansiell kontroll från medlemssta- ternas sida av verksamhet som samfinansieras av struktur- fonderna (EGT L 290, 23. 10. 1997, s. 1). 6. 30. Majoriteten av medlemsstaterna anger att svårig- heterna att samla in finansiell information från stödmot- tagarna är en viktig faktor till att förbrukningen av anslagen försenas. Resultatet av dessa svårigheter, för- utom felen i utgiftsredovisningarna, är att utarbetandet av dessa försenas. Följaktligen kommer även mottagandet av medlen att försenas. Samma svårigheter, samt den långa tid som krävs för att överföra information, förhind- rar att förfaranden upprättas som möjliggör utarbetandet av utgiftsredovisningar, så snart tröskelvärdet för utbetal- ningar har uppnåtts. 6. 31. De nationella förvaltarna känner inte alltid till tröskelvärdet för utbetalningar från gemenskapen. Des- sutom uppstår ytterligare förseningar efter insamlingen av information, på grund av att den måste behandlas, bekräftas och överföras. På Sardinien har inte begäran om betalning lämnats in fastän tröskelvärdena för betal- ning vida överskridits. De utgifter som ersatts fram till och med den 31 mars 1997 hade nått en nivå som skulle gjort det möjligt att betala saldot för 1994 och de första förskotten för 1995, dvs. 68,8 miljoner ecu. Emellertid skickades inte någon ytterligare utgiftsredovisning in till kommissionen förrän i oktober 1997. 6. 32. Antalet fall där man på basis av en och samma utgiftsredovisning ansökt om flera utbetalningar bekräf- tar att det är nödvändigt med en bättre kontroll av att medlemsstaterna lägger fram sina ansökningar enligt ett program som är fördelat över hela året, i enlighet med artikel 19. 3 i samordningsförordningen. Dessutom bör inte tiden för undersökning av förklaringar och utanord- ning av betalningarna från kommissionen överstiga två månader räknat från mottagandet av ansökan. Denna tidsfrist respekteras dock inte alltid, i synnerhet vad avser betalning av saldon (23). 6. 33. Tiden för överföring och behandling av informa- tion försenar utbetalningen av gemenskapsanslagen. Utnyttjandegraden är inte representativ för åtgärdernas verkliga utveckling, vilken endast är delvis känd under utarbetandet av årsrapporterna eller under uppföljnings- kommitte´ns möten. Mobilisering av resurser 6. 34. Det uppstår svårigheter att mobilisera nationella, regionala och privata motpartsmedel enligt tidsplan, i synnerhet när förhandsbedömningar av åtgärderna är bristfälliga, eller när det inte har gjorts några undersök- ningar av genomförbarheten, i vilka hänsyn tas till tids- (23) Se specialrapport om slutförande av åtgärdsformer inom ERUF. 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/59 fristerna i förfarandena. Finansieringsplanerna blir opti- mistiska under den konkreta förberedandefasen för genomförande av vissa åtgärder och när mobiliseringen av motpartsmedel inleds. 6. 35. Uppbådandet av offentliga resurser kräver ofta mer tid än planerat. Det är sålunda nästan oundvikligt att förseningar eller blockeringar inträffar, i synnerhet i dos- sierer för stora projekt eller nyskapande åtgärder, vilka vanligtvis är komplexa. När de regionala och lokala administrationer som tar emot stöd inte är tillräckligt finansiellt självständiga påverkas genomförandet av åtgär- derna av betalningsförseningar i fråga om de nationella motpartsmedlen, vilket redan har konstaterats av revi- sionsrätten (24). 6. 39. Det är även fallet med de operativa programmen i de nya tyska delstaterna vilka är inriktade på privata investeringar. En analys av samfinansierade projekt, som utfördes under utvärderingsprocessen av det operativa programmet för Sachsen-Anhalt, visade att 30 % av pro- jekten var försenade ca två år. Stora förändringar av investeringsbeloppet har skett i 41 % av projekten (27 % för att öka och 14 % för att minska investeringarna). Storleken på dessa förändringar och förseningarna visar även på brister vid förhandsbedömningarna av projekten. Bland de huvudorsaker som angavs av stödmottagarna för att förklara de viktigaste förseningarna i investering- arna eller minskningar under genomförandet, nämns — förutom längden på de förfaranden som krävs för att kunna sätta igång arbetena — den ekonomiska konjunk- turen i deras sektor, utvecklingen av deras verksamhet, finansierings- och likviditetsproblem samt förseningar på grund av leverantörer och stödgivare. 6. 36. SPD Korsika baserades på stora offentliga infra- strukturer och i synnerhet på vägen mellan Ajaccio- Bastia, sanering av spillvatten, avfallshantering samt vat- tenarbeten. Det förefaller att man ännu inte kommit överens om viktiga projekt vad gäller deras genomfö- rande (vägprojektet) eller att det finns svårigheter att finna motpartsmedel (offentlig byggnad). Detta ledde till att slutförandet av finansieringsplanerna försenades, och även till att ett av de ursprungligt planerade projekten övergavs. 6. 40. De myndigheter som svarat på frågeformuläret anser inte att budgetrestriktionerna, i synnerhet de som är kopplade till saneringen av de offentliga finanserna för att upprätta den ekonomiska och monetära unionen, är en av de viktigaste faktorerna för ett lågt anslagsutnytt- jande. Ingen koppling mellan dessa restriktioner och utnyttjandegraden av gemenskapsanslag, vilken ökar sedan 1994, har konstaterats. Enligt en undersökning i frågan som genomförts för Europaparlamentets räkning har man inte kunnat fastställa någon direkt inverkan av denna utveckling på genomförande av anslag vad gäller de olika fall som författarna har analyserat (25). 6. 37. Samma gäller för åtgärderna avseende avfallshan- tering i denna SPD har man — i brist på tillräckliga offentliga motpartsmedel för finansiering av två förbrän- ningsugnar — försökt uppbåda privata resurser via ”dele- gering av offentliga tjänster”. Den privata sektorn genomför och förräntar därmed ett projekt för offentliga ändamål via koncession. Förhandlingstiden med kommis- sionen för att omdefiniera begreppet stödberättigande utgift (mer än 15 månader) samt juridiska svårigheter har förhindrat att genomförandet av dessa åtgärder kunde planeras inom ramen för denna SPD. 6. 41. Flera orsaker kan nämnas för att förklara denna situation. Å ena sidan fortsätter medlemsstaterna sina budgetinsatser i de samfinansierade åtgärderna för att undvika att utbetalningen av gemenskapsmedel försenas. Å andra sidan gör programändringarna det möjligt att via åtgärdsbyten välja ut projekt för vilka nationella mot- partsmedel är tillgängliga. 6. 38. Uppbådandet av privata motpartsmedel är svår- hanterligt eftersom det är beroende av flera faktorer. För att mobiliseringen skall kunna ske bör dossiererna vara tillräckligt väl förberedda och lönsamheten väl definierad. Inom ramen för åtgärder med betydande privat delta- gande påverkas investeringarna av den ekonomiska kon- junkturen och utvecklingen blir inte lika förutsägbar. Så är fallet med mål 2-programmen som berör regioner med industriell tillbakagång. 6. 42. Nya projekt, som fortfarande befinner sig i en utvecklingsfas, har införts i det operativa programmet för Sardinien. Förutom denna politik, som för övrigt överens- stämmer med förordningens andemening, bör finansie- ringsplaner upprättas som tar hänsyn till förfarandenas längd. De leder ofta till att projekten startar först flera år efter det att de har antagits. Det måste nämnas att det inte är bristen på offentliga nationella anslag för regional (24) Se t. ex. årsrapporten för budgetåret 1996, punkt 7. 52–7. 57. (25) Facteurs influençant l’utilisation des cre´dits des Fonds struc- turels (faktorer som påverkar utnyttjandet av anslag från strukturfonder), Europaparlamentet, Allmänna avdelningen för undersökningar, juni 1997. C 347/60 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 utveckling på Sardinien som är orsaken till svårigheterna att ta i anspråk gemenskapsanslag. För 1997 anges i den regionala budgeten en utgiftsvolym som skulle kunna berättiga till samfinansiering som kan jämföras med voly- men för offentliga kostnader enligt programmet för hela perioden 1994–1999. 6. 43. Växelkursvariationer mellan nationell valuta och ecu får negativa effekter på utnyttjandet av gemenskaps- anslag. Dessa effekter beror på att åtgärderna genomförs i nationell valuta och redovisningen av åtgärderna och finanseringsplanen upprättas i ecu. Vid en värdeminsk- ning är det nödvändigt att öka utgifterna i nationell valuta för att nå upp till de föreskrivna beloppen i ecu. En uppvärdering leder till en relativ minskning av det gemenskapsstöd, som skall täckas genom nationella utgif- ter. 6. 44. I båda fallen ändras programplaneringen och utan snabba ingrepp kan effekterna bli stora, i synnerhet om ändringarna i växelkursen sker vid slutet av perioden. I Italien var ingreppen inte tillräckligt effektiva, vilket fick negativa konsekvenser för slutförandet av föregående period. I andra medlemsstater hade åtgärder planerats för att minska följderna av detta fenomen, exempelvis utgiftsredovisningen i ecu, utgiftsredovisningar i nationell valuta i en snabbare takt, eller upprättande av lager av projekt (overbooking). Genomförande 6. 45. Trots den tid som gått sedan strukturfondsrefor- men 1988 har stödmottagarna fortfarande otillräcklig kunskap om gemenskapens regler och förfaranden. De problem som uppstod på Sardinien avseende väsentliga delar av åtgärder, exempelvis begreppen åtagande, slutlig stödmottagare och utgifternas stödberättigande skulle kunna ha begränsats om de hade klargjorts inom ramen för partnerskapet. Missförstånd avseende fastställande av en stödberättigande utgift, vilket har lett till att man har tagit hänsyn till de totala kostnaderna i stället för de offentliga utgifterna, har föranlett förseningar vid genom- förandet av gemenskapsanslag uppgående till 38,3 miljo- ner ecu. ha beaktats vid programplaneringen. Exempelvis har de nya medlemsstaterna varit tvungna att införa betydande förändringar i sina förfaranden och organ för att anpassa sig till gemenskapens mekanismer för programplanering. Detta har lett till betydande förseningar i förhållande till en programplanering där förvaltarna och förfarandena ansetts vara operativa från periodens början. I Grekland har genomförandet av det operativa programmet Industri krävt 21 nya lag- och eller förordningstexter. 6. 47. Även om artikel 24 i förordning (EEG) nr 4253/88 om minskning, uppskjutande och avskaffande av gemen- skapsstöd tillämpas sällan kan den påverka programmens fortskridande, även indirekt. Exempelvis har ett av de spanska programmen (Kantabrien), vilket uppvisar förse- ningar, påverkats av återbetalningen av icke utnyttjade belopp för genomförandet av ett stort projekt under perioden 1989–1991 (26). Förseningar i detta program har även uppkommit på grund av att den regionala budgeten för 1994 inte antogs förrän i mars 1995. Betalningen för 1994 drogs in och betalningen för 1995 minskades betydligt. Dessutom händer det att kommissio- nen de facto skjuter upp betalningarna under flera måna- der, t. o. m. flera år, i väntan på en lösning av tvisten med berörd medlemsstat (27). 6. 48. Flera förvaltare pekar på förseningar kopplade till brist på en lämplig samordning inom kommissionen. Avdelningarnas olika tolkningar påverkar förvaltningen av åtgärderna på ett negativt sätt, utan att medlemssta- terna alltid förstår orsaken till dessa förseningar. Ett av de största problemen för förvaltarna av programmet SPD Hainaut, som berör flera fonder, berodde dels på att tre projekt tillskrevs ESF i stället för ERUF, vilket sålunda krävde en överföring av därtill kopplade fondmedel, dels på fondernas olika finansförvaltningssystem (flerårig för ERUF och EUGFJ, årlig för ESF). Enligt berörda förval- tare ledde detta till att betalningarna från ESF försenades flera månader. 6. 49. Betalningen av saldot för varje åtagande förutsät- ter att en årsrapport utarbetas och lämnas in till kommis- sionen och att denna godkänns av kommissionen. Dessa faser medför fortfarande förseningar. Ibland kunde inte I flera fall beror förseningarna på extraordinära 6. 46. omständigheter, exempelvis omorganisation av avdel- ningar, politiska förändringar, naturkatastrofer eller för- ändringar i den administrativa omgivningen. Även om vissa omständigheter är oförutsägbara i sig, borde andra (26) Se Europeiska revisionsrättens årsrapport för budgetåret 1994, punkt 4. 74. (27) Se revisionsrättens årsrapporter för budgetåren 1994 och 1995, punkt 5. 42–5. 44 och punkt 6. 16–6. 19. 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/61 betalningen av saldot ske eftersom erforderlig årsrapport inte hade lagts fram av myndigheterna eller därför att rapporten i fråga inte var av tillräckligt bra kvalitet. behövde ersättas efter en kontroll som utförts av revi- sionsrätten. 6. 50. Ofta utgör förseningarna eller misslyckandena med en åtgärd eller ett projekt en betydande del av de operativa programmens finansiering, vilket äventyrar hela åtgärden. Åtgärdens finansiella utveckling stannar av i väntan på att ändringsförfarandet slutförs. Två projekt på Sardinien, vilka utgör 28 % och 35 % av totalkostna- den, hade efter halva perioden ännu inte påbörjats. Programmet ändrades inte förrän i december 1997. Redan när genomförandet av programmet inleddes konstaterade olika partner att det behövde ändras. 6. 51. De enskilda åtgärderna och projekten stöter på svårigheter som leder till att de kommer igång sent i förhållande till stödmottagarnas prognoser. Denna opti- mism främjas av att det inte finns några genomförbar- hetsstudier och av att stödmottagarna godkänner progno- serna utan att kontrollera att de är rimliga. Vid expro- priering, anbudsinfordran eller utvärdering av miljöpåver- kan uppkommer det oftast förseningar. 6. 52. Den detaljerade analysen av de operativa program- men för Sardinien och Korsika gör det möjligt att konsta- tera att förseningarna i genomförandet berodde på att själva förfarandena var försenade och att det var nödvän- digt att träffa avtal med olika partner. För den mest betydande åtgärden i det operativa programmet för Sardi- nien, ”Gasanläggningen”, hade de tekniska svårigheterna för projektets genomförande, och svårigheterna att slut- föra finansieringsplanen med bankpartnerna ännu inte gjort det möjligt att slutföra projektet. Åtgärden togs till slut bort vid ändringen av programmet i december 1997. 6. 53. Dessutom ger andra omständigheter upphov till förseningar och kostnadsökningar förekommer ofta. Exempelvis kan oförutsedda tekniska svårigheter upp- komma, entreprenörer kan gå i konkurs, kompletterande arbeten kan behöva utföras osv. Trögheten i ändringsför- farandena för berörda åtgärder — på grund av dessa omständigheter eller av att prioriteringarna ändras — leder till ökade förseningar. De ej godtagbara utgifter som konstaterats vid kontroller kan även leda till förse- ningar. Utgifterna måste nämligen dras bort från utgifts- redovisningarna och ersättas med utgifter för alternativa projekt. Så skedde i fallet Sachsen-Anhalt, där ett stort investeringsprojekt uppgående till ca 12 miljoner ecu 7. SLUTSATSER 7. 1. En förbättring av upprättandet av budgetprognoser är nödvändig för att undvika underutnyttjande av anslag och för att minska överföringsomfattningen. 7. 2. Bestämmelserna för genomförandet av budgeten för strukturåtgärder, i synnerhet de bestämmelser som berör de årliga åtagandena, bör ses över för att säkerställa en överensstämmelse med budgetförordningen och samtliga budgetbestämmelser. 7. 3. Översynen av bestämmelserna för genomförandet av budgeten för strukturåtgärder bör leda till en förenk- ling av dessa bestämmelser samt till att göra dem mer genomblickbara och mindre ohanterliga. Förslagen till nya förordningar för strukturfonderna, vilka lades fram av kommissionen den 18 mars 1998, omfattar en förenk- ling inom detta område, i synnerhet genom att införa nya metoder för åtaganden per tidsperiod eller indexering. 7. 4. Hitintills utförs den finansiella programplaneringen av EGSR och olika strukturåtgärdsformer enligt ett schema över årliga utgifter, vilket presenteras i budgetpla- tillvägagångssätt beaktar mycket sällan nen. Detta genomförbarheten på plats och ger en otydlig bild av åtgärdernas genomförande. Finansieringsplanerna är till liten praktisk nytta och de ändras många gånger, utan att ge en bättre bild av de verkliga prognoserna för genom- förandet av åtgärder. Koncentrationen av årsbeloppen till de sista åren av programperioden kan medföra att det blir svårt att slutföra åtgärderna för perioden 1994–1999 genom att den situation som konstaterades vid slutföran- det av föregående perioder kan upprepas (28). Inför den nya perioden 2000–2006 bör stora ansträngningar göras för att garantera att programplaneringen är meningsfull och sker efter en realistisk tidsplan. 7. 5. En förbättring av informationssystemen vid kom- missionen och i medlemsstaterna bör ge löpande tillgång till tillförlitlig och aktuell information om situationen för samtliga partner och för de insatser och åtgärder som (28) Specialrapporter om slutförande av åtgärder inom ERUF och mål 5b. C 347/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 samfinansieras av gemenskapen (29). Kravet på att utar- beta genomföranderapporter per kalenderår och inte längre per tidsperiod, vilket anges i de nya förslagen till strukturfondsförordning, är ett positivt inslag. Det krävs dock mer om informationen i dessa rapporter inte analy- seras och används på ett bättre sätt. Det borde vara ett prioriterat mål att öka insynen i finansieringen av struk- turfonderna. Informationstekniken borde därför utnyttjas på ett bättre sätt. 7. 6. För att ge mer insyn i metoderna för överföring av medel till stödmottagarna bör kommissionen planera åtgärder tillsammans med medlemsstaterna för att för- bättra finansieringssystemen och minska betalningstiden på alla nivåer. Styrekonomen har redan rekommenderat detta i sin rapport, vilken upprättades 1992 (30). En ökad användning av det konto som öppnats vid de nationella statskassorna för kommissionens räkning för tillhanda- hållande av egna medel (31), skulle medföra en minskning av transaktioner och mellanhänder vid överföringar mel- lan kommissionen och medlemsstaterna. 7. 7. Orsakerna till de förseningar som konstaterats vid utnyttjandet av gemenskapsanslag visar att systemen för förvaltningen av strukturfonderna kan förbättras. Pro- gramplaneringen samt förhandsutvärderingen och genom- förbarhetsanalysen för åtgärdsprogrammen och dess åtgärder och projekt är fortfarande bristfällig. Behand- lingen av den finansiella informationen på alla förvalt- ningsnivåer är fortfarande lång. Vid utformningen av åtgärder underskattas ofta tiden för genomförandet av nödvändiga förfaranden. Gemenskapens förvaltningsför- faranden är vanligtvis tröga och långsamma och är svåra att förena med de nationella förfarandena, i synnerhet på budgetnivå. Med hänsyn till de brister som konstaterats bör partnerskapet förstärkas och uppföljningskommitte´- ernas roll och funktionssätt bör ses över. 7. 8. Trots alla brister som konstaterats i denna rapport måste de insatser som gjorts av kommissionen och flera nationella förvaltare framhävas. Dessa insatser borde förstärkas, särskilt inom partnerskapsramen, i syfte att förbättra strukturåtgärdernas förvaltning. Denna rapport har antagits av revisionsrätten i Luxemburg vid dess sammanträde den 23 september 1998. På revisionsrättens vägnar Bernhard FRIEDMANN Ordförande (29) Särskilt avseende en detaljrikare och lättillgänglig informa- tion om de finansierade projekten (Revisionsrättens årsrap- port för budgetåret 1997, kapitel 8 om revisionsförklaring, punkt 8. 66). (30) SEK(92)1912 slutlig, 5. 11. 1992, slutrapport om finansie- ringssystemen för överföringar av bidrag från strukturfon- derna till medlemsstaterna. (31) Förordning (EEG, Euratom) nr 1552/89, artikel 9. 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/63 Årlig fördelning av disponibla medel för åtaganden inom ramen för strukturfonderna och FFU för perioden 1994–1999 Tilldelning från strukturfonderna till de tidigare medlemsstaterna (till 1992 års priser och i miljoner ecu) Tabell 1 Mål 1 Mål 2–5b Totalt 1994 1995 1996 1997 1998 1999 1994–1999 13 220 14 300 15 330 16 396 17 820 19 280 96 346 6 915 7 180 7 410 7 630 7 870 8 120 45 125 20 135 21 480 22 740 24 026 25 690 27 400 141 471 Globalt (i procent) 14,23 % 15,18 % 16,07 % 16,98 % 18,16 % 19,37 % 100,00 % Mål 1 (i procent) 13,72 % 14,84 % 15,91 % 17,02 % 18,50 % 20,01 % 100,00 % Mål 2–5b (i procent) 15,32 % 15,91 % 16,42 % 16,91 % 17,44 % 17,99 % 100,00 % Källa: Ordförandeskapets slutsatser. Europeiska rådet i Edinburgh den 11–12 december 1992. Tilldelning från strukturfonderna till de nya medlemsstaterna (till 1995 års priser och i miljoner ecu) Mål 1 Mål 2–5b Mål 6 Totalt 1995 1996 1997 1998 1999 1995–1999 32 728 131 891 34 749 138 921 37 765 147 949 39 782 159 980 42 798 166 184 3 822 741 1 006 4 747 Globalt (i procent) 18,77 % 19,40 % 19,99 % 20,64 % 21,19 % 100,00 % Mål 1 (i procent) 17,39 % 18,48 % 20,11 % 21,20 % 22,83 % 100,00 % Mål 2–5b (i procent) 19,05 % 19,60 % 20,02 % 20,46 % 20,88 % 100,00 % Mål 6 (i procent) 17,68 % 18,62 % 19,84 % 21,46 % 22,40 % 100,00 % Källa: Rådets beslut av den 1 januari 1995 om anpassning av de dokument som har avseende på nya medlemsstaters anslutning till Europeiska unionen (EGT L 1, 1. 1. 1995, s. 1). Jämförelse mellan disponibla medel inom ramen för EGSR, för hela perioden 1994–1999, och genomförande per mål och per medlemsstat (EU-12) Tabell 2 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg (i miljoner ecu) Neder- länderna Portugal Förenade kungariket Totalt Mål 1 1994–1999 Mål 1 1994–1997 Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 Åtaganden 1994–1997/Prognoser 1994–1999 Betalningar 1994–1997/Prognoser 1994–1999 Åtaganden 1994–1997/Prognoser 1994–1997 Betalningar 1994–1997/Prognoser 1994–1997 Mål 2 1994–1999 Mål 2 1994–1997 Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 Åtaganden 1994–1997/Prognoser 1994–1999 Betalningar 1994–1997/Prognoser 1994–1999 Åtaganden 1994–1997/Prognoser 1994–1997 Betalningar 1994–1997/Prognoser 1994–1997 Mål 3 och 4 1994–1999 Mål 3 och 4 1994–1997 Åtaganden 1994–1997 mål 3 och 4 Betalningar 1994–1997 mål 3 och 4 Åtaganden 1994–1997/Prognoser 1994–1999 748,5 457,8 349,7 267,6 46,7 % 35,7 % 76,4 % 58,4 % 349,4 222,2 226,0 152,4 64,7 % 13 985,3 14 333,9 26 965,8 2 245,4 5 762,3 15 236,2 153,8 14 333,9 2 419,7 96 184,9 8 554,0 8 767,2 16 493,4 1 373,4 3 524,4 9 319,1 8 447,3 8 530,0 17 634,6 6 754,6 6 129,8 13 553,2 967,9 821,3 3 612,6 8 608,2 3 192,3 5 072,9 94,1 57,7 51,1 8 767,2 1 480,0 58 830,5 9 870,6 1 490,9 59 569,5 7 952,4 1 117,2 44 912,5 60,4 % 59,5 % 65,4 % 43,1 % 62,7 % 56,5 % 37,5 % 68,9 % 61,6 % 61,9 % 48,3 % 42,8 % 50,3 % 36,6 % 55,4 % 33,3 % 33,3 % 55,5 % 46,2 % 46,7 % 98,8 % 97,3 % 106,9 % 70,5 % 102,5 % 92,4 % 61,3 % 112,6 % 100,7 % 101,3 % 79,0 % 69,9 % 82,2 % 59,8 % 90,6 % 54,4 % 54,4 % 90,7 % 75,5 % 76,3 % 123,0 1 604,8 2 474,8 3 866,4 1 498,2 15,4 666,2 4 693,4 15 291,6 78,0 86,1 63,4 70,0 % 1 019,2 1 056,9 720,2 65,9 % 1 571,5 1 263,5 842,0 51,1 % 2 454,9 2 320,3 1 685,3 60,0 % 951,3 936,3 524,8 9,7 15,7 9,2 62,5 % 101,9 % 420,2 361,6 238,0 54,3 % 2 979,7 2 704,4 2 011,7 57,6 % 9 706,7 8 970,8 6 246,8 58,7 % 43,6 % 51,6 % 44,9 % 34,0 % 43,6 % 35,0 % 59,8 % 35,7 % 42,9 % 40,9 % 101,7 % 110,4 % 103,7 % 80,4 % 94,5 % 98,4 % 160,6 % 86,1 % 90,8 % 92,4 % 68,6 % 81,3 % 70,7 % 53,6 % 68,7 % 55,2 % 94,3 % 56,6 % 67,5 % 64,4 % 476,5 303,1 297,8 235,7 308,4 196,2 189,7 170,5 1 990,0 1 265,7 1 038,9 874,1 1 888,6 1 201,2 1 135,9 882,1 3 282,2 2 087,6 1 706,1 1 361,8 1 757,4 1 117,8 1 085,8 498,8 23,6 15,0 14,1 13,3 1 105,7 703,3 680,9 583,1 62,5 % 61,5 % 52,2 % 60,1 % 52,0 % 61,8 % 59,7 % 61,6 % 3 460,5 2 201,0 2 603,1 1 688,8 14 292,9 9 090,9 8 752,2 6 308,2 75,2 % 61,2 % C 3 4 7 / 6 4 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g. 1 6 1 1. 9 8 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg (i miljoner ecu) Neder- länderna Portugal Förenade kungariket Totalt 49,5 % 55,3 % 43,9 % 46,7 % 41,5 % 28,4 % 56,3 % 52,7 % 48,8 % 44,1 % 98,3 % 96,7 % 82,1 % 94,6 % 81,7 % 97,1 % 93,9 % 96,8 % 118,3 % 96,3 % 77,8 % 86,9 % 69,1 % 73,4 % 65,2 % 44,6 % 88,5 % 82,9 % 76,7 % 69,4 % 174,0 116,1 105,4 80,0 130,0 1. 093,3 86,6 77,8 61,8 726,2 683,9 533,2 333,7 1 783,2 221,0 1 184,6 165,2 1 123,6 142,6 817,1 696,1 462,4 372,1 239,5 39,9 26,5 16,5 15,2 120,8 79,5 39,3 21,0 369,6 4 740,6 245,5 3 148,3 126,6 2 710,4 97,2 2 007,6 60,6 % 59,8 % 62,6 % 49,5 % 63,0 % 53,5 % 41,4 % 32,6 % 34,2 % 57,2 % 46,0 % 47,6 % 48,8 % 42,7 % 45,8 % 34,4 % 38,0 % 17,4 % 26,3 % 42,3 % 90,8 % 89,8 % 94,2 % 74,8 % 94,8 % 80,5 % 62,3 % 49,5 % 51,6 % 86,1 % 68,9 % 71,4 % 73,4 % 64,5 % 69,0 % 51,8 % 57,3 % 26,4 % 39,6 % 63,8 % 25,1 16,6 24,7 19,6 143,2 95,1 69,9 58,2 76,3 50,5 37,8 28,9 122,5 81,1 82,3 65,9 194,4 128,9 94,9 66,4 137,6 91,3 47,6 25,6 1,1 0,9 1,1 0,3 47,7 31,6 15,6 12,7 90,8 60,1 45,4 40,9 838,8 556,1 419,2 318,5 98,6 % 48,8 % 49,5 % 67,2 % 48,8 % 34,6 % 98,0 % 32,6 % 50,0 % 50,0 % 78,2 % 40,7 % 37,8 % 53,8 % 34,2 % 18,6 % 29,4 % 26,5 % 45,0 % 38,0 % 149,0 % 73,5 % 74,7 % 101,5 % 73,6 % 52,2 % 120,1 % 49,3 % 75,5 % 75,4 % 118,3 % 61,2 % 57,1 % 81,2 % 51,5 % 28,0 % 36,0 % 40,1 % 68,0 % 57,3 % Betalningar 1994–1997/Prognoser 1994–1999 Åtaganden 1994–1997/Prognoser 1994–1997 Betalningar 1994–1997/Prognoser 1994–1997 Mål 5a (jordbruk) 1994–1999 Mål 5a (jordbruk) 1994–1997 Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 Åtaganden 1994–1997/Prognoser 1994–1999 Betalningar 1994–1997/Prognoser 1994–1999 Åtaganden 1994–1997/Prognoser 1994–1997 Betalningar 1994–1997/Prognoser 1994–1997 Mål 5a (fiske) 1994–1999 Mål 5a (fiske) 1994–1997 Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 Åtaganden 1994–1997/Prognoser 1994–1999 Betalningar 1994–1997/Prognoser 1994–1999 Åtaganden 1994–1997/Prognoser 1994–1997 Betalningar 1994–1997/Prognoser 1994–1997. 1 6 1 1 9 8. S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g C 3 4 7 / 6 5 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg (i miljoner ecu) Neder- länderna Portugal Förenade kungariket Totalt 78,9 51,2 24,9 14,8 31,6 % 55,3 35,9 24,2 20,5 43,7 % 1 257,3 816,0 719,3 531,1 57,2 % 680,4 441,6 425,7 331,2 62,6 % 2 293,3 1 488,3 1 170,2 870,2 51,0 % 923,3 599,2 278,8 136,4 30,2 % 6,1 4,0 2,6 2,0 42,8 % 153,7 99,8 62,3 44,5 40,5 % 837,2 543,3 358,0 250,9 42,8 % 6 285,7 4 079,1 3 065,9 2 201,6 48,8 % 18,7 % 37,1 % 42,2 % 48,7 % 37,9 % 14,8 % 32,6 % 29,0 % 30,0 % 35,0 % 48,6 % 67,4 % 88,1 % 96,4 % 78,6 % 46,5 % 65,9 % 62,4 % 65,9 % 75,2 % 28,8 % 57,1 % 65,1 % 75,0 % 58,5 % 22,8 % 50,3 % 44,6 % 46,2 % 54,0 % 1 852,4 1 167,0 1 028,6 770,0 55,5 % 759,9 491,8 447,6 374,5 58,9 % 20 007,0 12 431,6 11 983,9 9 442,1 59,9 % 14 333,9 8 767,2 8 530,0 6 129,8 59,5 % 32 465,8 20 009,8 20 707,2 15 816,9 63,8 % 13 664,9 8 717,7 7 383,0 5 622,2 54,0 % 5 762,3 3 524,4 3 612,6 3 192,3 62,7 % 20 248,8 12 541,1 11 328,9 6 497,9 55,9 % 86,1 56,1 50,0 40,0 58,1 % 2 247,9 1 428,5 1 217,4 950,4 54,2 % 14 333,9 8 767,2 9 870,6 7 952,4 68,9 % 11 871,2 137 634,5 85 411,6 83 488,2 61 995,3 60,7 % 7 509,6 7 328,4 5 206,7 61,7 % 41,6 % 49,3 % 47,2 % 42,8 % 48,7 % 41,1 % 55,4 % 32,1 % 46,4 % 42,3 % 55,5 % 43,9 % 45,0 % 88,1 % 91,0 % 96,4 % 97,3 % 103,5 % 84,7 % 102,5 % 90,3 % 89,1 % 85,2 % 112,6 % 97,6 % 97,7 % 66,0 % 76,1 % 76,0 % 69,9 % 79,0 % 64,5 % 90,6 % 51,8 % 71,3 % 66,5 % 90,7 % 69,3 % 72,6 % Mål 5b 1994–1999 Mål 5b 1994–1997 Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 Åtaganden 1994–1997/Prognoser 1994–1999 Betalningar 1994–1997/Prognoser 1994–1999 Åtaganden 1994–1997/Prognoser 1994–1997 Betalningar 1994–1997/Prognoser 1994–1997 Totalt prognoser 1994–1999 Totalt prognoser 1994–1997 Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 Åtaganden 1994–1997/Prognoser 1994–1999 Betalningar 1994–1997/Prognoser 1994–1999 Åtaganden 1994–1997/Prognoser 1994–1997 Betalningar 1994–1997/Prognoser 1994–1997 Källa: Upprättad av Europeiska revisionsrätten med stöd av SINCOM–systemet. C 3 4 7 6 6 / S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g 1 6. 1 1. 9 8 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/67 Jämförelse mellan disponibla medel inom ramen för EGSR, för hela perioden samt genomförande per mål och per medlemsstat (EU-3) Tabell 3 Österrike Finland Sverige Totalt (i miljoner ecu) Mål 1 1995–1999 Mål 1 1995–1997 Åtaganden 1995–1997 Betalningar 1995–1997 Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1999 Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1999 Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1997 Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1997 Mål 2 1995–1999 Mål 2 1995–1997 Åtaganden 1995–1997 Betalningar 1995–1997 171,5 93,9 83,76 55,74 48,9 % 32,5 % 89,2 % 59,4 % 104,4 60,9 77,2 57,2 171,5 93,9 83,76 55,74 48,9 % 32,5 % 89,2 % 59,4 % 459,1 266,4 292,2 194,0 165,4 96,2 109,3 73,3 189,3 109,3 105,8 63,6 Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1999 73,9 % 66,1 % 55,9 % 63,6 % Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1999 54,8 % 44,3 % 33,6 % 42,3 % Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1997 126,6 % 113,6 % 96,8 % 109,7 % Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1997 93,9 % 76,2 % 58,2 % 72,8 % Mål 3 och 4 1995–1999 Mål 3 och 4 1995–1997 Åtaganden 1995–1997 mål 3 och 4 Betalningar 1995–1997 mål 3 och 4 408,3 238,8 298,0 219,0 354,1 218,1 212,7 132,3 537,6 312,6 203,1 123,8 1 300,0 769,4 713,8 475,1 Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1999 73,0 % 60,1 % 37,8 % 54,9 % Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1999 53,6 % 37,4 % 23,0 % 36,5 % Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1997 124,8 % 97,6 % 65,0 % 92,8 % Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1997 91,7 % 60,7 % 39,6 % 61,8 % Mål 5a (jordbruk) 1995–1999 Mål 5a (jordbruk) 1995–1997 Åtaganden 1995–1997 Betalningar 1995–1997 399,0 232,8 207,5 189,1 342,3 198,3 181,9 166,7 173,7 101 54,0 48,7 915,0 532,1 443,5 404,5 Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1999 52,0 % 53,1 % 31,1 % 48,5 % Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1999 47,4 % 48,7 % 28,1 % 44,2 % Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1997 89,1 % 91,7 % 53,5 % 83,3 % Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1997 81,2 % 84,0 % 48,2 % 76,0 % C 347/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 Mål 5a (fiske) 1995–1999 Mål 5a (fiske) 1995–1997 Åtaganden 1995–1997 Betalningar 1995–1997 Österrike Finland Sverige Totalt (i miljoner ecu) 2,1 1,2 2,0 1,0 23,8 13,6 23,0 18,4 41,4 24,0 40,2 32,0 67,2 38,9 65,2 51,4 Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1999 96,8 % 96,7 % 97,2 % 97,0 % Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1999 48,4 % 77,3 % 77,4 % 76,5 % Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1997 162,7 % 168,9 % 167,2 % 167,7 % Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1997 81,3 % 135,1 % 133,1 % 132,2 % Mål 5b 1995–1999 Mål 5b 1995–1997 Åtaganden 1995–1997 Betalningar 1995–1997 424,9 247,9 179,6 137,2 201 104,5 85,9 54,3 142,7 83,0 69,5 40,0 768,5 435,4 335,1 231,5 Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1999 42,3 % 42,8 % 48,7 % 43,6 % Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1999 32,3 % 27,0 % 28,0 % 30,1 % Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1997 72,5 % 82,3 % 83,8 % 77,0 % Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1997 55,3 % 52,0 % 48,2 % 53,2 % Mål 6 1995–1999 Mål 6 1995–1997 Åtaganden 1995–1997 Betalningar 1995–1997 Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1999 Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1999 475,9 263,9 272,3 163,7 260,7 146,0 80,1 60,0 736,6 410,0 352,4 223,8 57,2 % 30,7 % 47,8 % 34,4 % 23,0 % 30,4 % Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1997 103,2 % 54,8 % 86,0 % Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1997 62,0 % 41,1 % 54,6 % Totalt prognoser 1995–1999 Totalt prognoser 1995–1997 Åtaganden 1995–1997 Betalningar 1995–1997 1 510,2 1 562,5 1 345,4 4 417,9 875,5 848,1 659,2 894,6 885,1 608,6 775,9 552,7 368,1 2 546,1 2 285,9 1 636,0 Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1999 56,2 % 56,6 % 41,1 % 51,7 % Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1999 43,7 % 39,0 % 27,4 % 37,0 % Åtaganden 1995–1997/Prognoser 1995–1997 96,9 % 98,9 % 71,2 % 89,8 % Betalningar 1995–1997/Prognoser 1995–1997 75,3 % 68,0 % 47,4 % 64,3 % Källa: Upprättad av Europeiska revisionsrätten med stöd av SINCOM-systemet. 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/69 Tabell 4 Jämförelse mellan disponibla medel inom ramen för gemenskapsinitiativ, för hela perioden 1994–1999, samt genomförande av budgeten per initiativ och per år Åtagandeår (i miljoner ecu) 1994 1995 1996 1997 1994–1997 1998 1999 Totalsumma Interreg II Prognoser Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 438,9 0,0 0,0 508,0 557,9 227,7 523,0 752,0 423,5 551,8 458,6 357,6 Åtaganden/prognoser 0,0 % 58,9 % 89,1 % 87,5 % Betalningar/prognoser 0,0 % 24,1 % 44,3 % 49,9 % Leader II Prognoser Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 217,0 0,3 0,0 244,9 468,5 132,7 257,9 251,7 133,6 273,9 157,8 104,1 Åtaganden/prognoser 0,1 % 101,5 % 100,1 % 88,4 % Betalningar/prognoser 0,0 % 28,7 % 37,0 % 37,3 % ADAPT Prognoser Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 207,9 0,0 0,0 231,7 307,7 152,6 244,9 222,4 87,0 260,9 125,4 147,9 Åtaganden/prognoser 0,0 % 70,0 % 77,5 % 69,3 % Betalningar/prognoser 0,0 % 34,7 % 35,0 % 41,0 % PME Prognoser Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 147,0 0,0 0,0 158,8 203,5 67,7 176,9 181,9 88,7 190,0 133,3 123,6 Åtaganden/prognoser 0,0 % 66,6 % 79,9 % 77,1 % Betalningar/prognoser 0,0 % 22,1 % 32,4 % 41,6 % 2 021,6 1 768,5 1 008,8 87,5 % 49,9 % 993,8 878,3 370,4 88,4 % 37,3 % 945,3 655,5 387,5 69,3 % 41,0 % 672,7 518,8 280,1 77,1 % 41,6 % 747,4 793,3 3 562,3 1 768,5 1 008,8 49,6 % 28,3 % 379,2 404,2 1 777,2 878,3 370,4 49,4 % 20,8 % 339,8 361,4 1 646,4 655,5 387,5 39,8 % 23,5 % 203,5 216,2 1 092,5 URBAN Prognoser Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 107,1 0,0 0,0 121,7 157,4 58,1 124,2 215,0 108,1 129,5 118,1 75,6 482,6 490,5 241,9 199,5 212,5 Åtaganden/prognoser 0,0 % 68,8 % 105,5 % 101,6 % 101,6 % Betalningar/prognoser 0,0 % 25,4 % 47,1 % 50,1 % 50,1 % PESCA Prognoser Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 38,1 23,7 11,8 42,1 29,4 5,3 44,6 134,6 20,6 47,4 21,5 33,8 172,2 209,1 71,6 62,7 66,6 Åtaganden/prognoser 62,2 % 66,2 % 150,4 % 121,4 % 121,4 % Betalningar/prognoser 31,1 % 21,4 % 30,3 % 41,6 % 41,6 % Rechar II Prognoser Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 95,1 0,0 0,0 102,7 172,5 75,6 108,6 119,9 61,6 116,7 113,3 75,4 Åtaganden/prognoser 0,0 % 87,2 % 95,5 % 95,9 % Betalningar/prognoser 0,0 % 38,2 % 44,8 % 50,3 % 423,1 405,8 212,7 95,9 % 50,3 % 20,3 21,6 518,8 280,1 47,5 % 25,6 % 894,5 490,5 241,9 54,8 % 27,0 % 301,5 209,1 71,6 69,4 % 23,7 % 465,0 405,8 212,7 87,3 % 45,7 % C 347/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 (i miljoner ecu) 1994 1995 1996 1997 1994–1997 1998 1999 Totalsumma Åtagandeår Resider II Prognoser Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 120,9 4,3 1,3 131,5 172,8 77,0 139,1 134,4 79,6 179,6 105,1 62,1 Åtaganden/prognoser 3,5 % 70,2 % 79,6 % 73,0 % Betalningar/prognoser 1,1 % 31,0 % 40,3 % 38,5 % RETEX Prognoser Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 122,7 0,3 0,1 134,5 164,8 75,4 139,9 154,4 67,8 148,2 85,8 56,8 Åtaganden/prognoser 0,2 % 64,2 % 80,5 % 74,3 % Betalningar/prognoser 0,1 % 29,4 % 36,1 % 36,7 % Emploi Prognoser Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 220,7 201,2 100,6 256,9 107,7 53,6 262,5 263,1 170,3 277,6 294,8 246,6 Åtaganden/prognoser 91,2 % 64,7 % 77,3 % 85,2 % Betalningar/prognoser 45,6 % 32,3 % 43,9 % 56,1 % 19,3 20,5 30,9 32,9 571,0 416,6 220,0 73,0 % 38,5 % 545,4 405,3 200,1 74,3 % 36,7 % 610,9 416,6 220,0 68,2 % 36,0 % 609,2 405,3 200,1 66,5 % 32,8 % 1 017,7 407,6 433,1 1 858,5 866,8 571,2 85,2 % 56,1 % Konver Prognoser Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 125,5 0,0 0,0 135,5 238,2 87,3 138,8 133,0 95,1 147,2 191,4 68,7 547,0 562,7 251,1 91,0 96,8 Åtaganden/prognoser 0,0 % 91,3 % 92,9 % 102,9 % 102,9 % Betalningar/prognoser 0,0 % 33,5 % 45,6 % 45,9 % 45,9 % 112,4 119,6 REGIS II Prognoser Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 85,9 0,0 0,0 92,7 58,8 22,0 99,1 158,0 135,6 105,3 90,6 55,8 Åtaganden/prognoser 0,0 % 32,9 % 78,1 % 80,3 % Betalningar/prognoser 0,0 % 12,3 % 56,7 % 55,7 % PEACE Prognoser Åtaganden 1994–1997 Betalningar 1994–1997 Åtaganden/prognoser Betalningar/prognoser 0,0 0,0 0,0 66,0 27,4 13,7 118,0 119,0 95,6 41,7 53,3 81,2 41,5 % 66,8 % 58,1 % 20,7 % 30,1 % 45,0 % 383,0 307,4 213,4 80,3 % 55,7 % 303,1 176,3 136,5 58,1 % 45,0 % Total Prognoser 1 926,8 2 227,0 2 377,5 2 547,2 9 078,6 2 613,6 2 778,8 14 471,1 Åtaganden 1994–1997 229,7 2 666,7 2 816,0 1 949,1 Betalningar 1994–1997 113,9 1048,9 1 513,2 1 489,3 Åtaganden/prognoser 11,9 % 69,7 % 87,5 % 84,4 % Betalningar/prognoser 5,9 % 28,0 % 41,0 % 45,9 % 7 661,5 4 165,3 84,4 % 45,9 % 7 661,5 4 165,3 52,9 % 28,8 % Källa: Underrättad av Europeiska revisionrätten med stöd av SINCOM-systemet. 866,8 571,2 46,6 % 30,7 % 734,9 562,7 251,1 76,6 % 34,2 % 615,0 307,4 213,4 50,0 % 34,7 % 303,1 176,3 136,5 58,1 % 45,0 % 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/71 Budgetgenomförande av strukturåtgärder under budgetåren 1994–1997 (1) Tabell 5 (i miljoner ecu) Slutlig budget efter TÅB och överföringar Genomförande Genomföran- degrad för den slutliga budgeten (i procent) Förfallna anslag vid budgetårets slut Belopp Procent (d)/(a) (a) (b) (c) (d) (e) ÅTAGANDEN 1994 EUGFJ FFU (fiske) ERUF ESF Gemenskapsinitiativ Övergångsåtgärder osv. Förordning (EEG) nr 3575/90 Sammanhållningsfonden Delsumma ”strukturfonderna” Totalt strukturåtgärder ÅTAGANDEN 1995 EUGFJ FFU (fiske) ERUF ESF Gemenskapsinitiativ Övergångsåtgärder osv. Förordning (EEG) nr 3575/90 Sammanhållningsfonden EES-mekanismen Delsumma ”strukturfonderna” Totalt strukturåtgärder ÅTAGANDEN 1996 EUGFJ FFU (fiske) ERUF ESF Gemenskapsinitiativ Övergångsåtgärder osv. Förordning (EEG) nr 3575/90 Sammanhållningsfonden EES-mekanismen Delsumma ”strukturfonderna” Totalt strukturåtgärder ÅTAGANDEN 1997 EUGFJ FFU (fiske) ERUF ESF Gemenskapsinitiativ Övergångsåtgärder osv. Förordning (EEG) nr 3575/90 Sammanhållningsfonden EES-mekanismen Delsumma ”strukturfonderna” Totalt strukturåtgärder 3 301,5 379,9 9 769,4 5 841,2 1 949,1 305,9 3 300,4 379,8 9 727,7 5 564,3 251,9 244,4 21 547,0 1 853,1 23 400,1 19 468,5 1 853,1 21 321,6 3 374,1 451,3 10 684,4 6 710,7 2 915,8 271,8 24 408,1 2 152,0 89,8 26 649,9 3 772,0 450,4 11 883,7 7 150,1 2 988,5 342,0 26 587,4 2 444,0 108,0 29 139,4 4 026,1 490,7 12 989,7 7 639,1 3 173,4 305,7 28 624,7 2 749,0 108,0 31 481,7 3 348,3 451,2 10 566,1 5 125,3 2 666,7 111,9 22 269,5 2 152,0 89,8 24 511,3 3 772,0 337,2 11 862,5 7 150,1 2 819,4 199,4 26 141,2 2 443,9 87,1 28 672,2 4 026,1 369,0 12 983,1 7 639,1 1 949,1 263,9 27 230,3 2 748,9 102,5 30 081,7 99,97 99,97 99,57 95,26 12,92 79,90 90,35 100,00 91,12 99,24 99,99 98,89 76,37 91,46 41,17 91,24 100,00 100,00 91,97 100,00 74,87 99,82 100,00 94,34 58,30 98,32 100,00 80,63 98,40 100,00 75,20 99,95 100,00 61,42 86,33 95,13 100,00 94,92 95,55 1,1 0,1 41,7 272,3 1 383,7 40,5 1 739,4 0,1 1 739,5 25,8 0,0 118,3 1 581,1 228,7 114,0 2 068,0 0,0 0,0 2 068,0 0,0 113,2 21,2 0,0 169,2 142,6 441,5 0,1 20,9 462,5 0,0 121,7 6,6 0,0 1 224,3 41,3 1 393,9 0,1 5,5 1 399,5 0,03 0,03 0,43 4,66 70,99 13,24 8,07 0,00 7,43 0,76 0,01 1,11 23,56 7,84 41,95 8,47 0,00 0,00 7,76 0,00 25,13 0,18 0,00 5,66 41,70 1,66 0,00 19,37 1,59 0,00 24,80 0,05 0,00 38,58 13,51 4,87 0,00 5,08 4,45 (1) Revisionsrätten lägger i sina årsrapporter fram mer detaljerade tabeller över budgetgenomförandet av strukturåtgärder. C 347/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 (i miljoner ecu) BETALNINGAR 1994 EUGFJ EFU (fiske) ERUF ESF Gemenskapsinitiativ Övergångsåtgärder osv. Förordning (EEG) nr 3575/90 Övriga Sammanhållningsfonden Delsumma ”strukturfonderna” Totalt strukturåtgärder BETALNINGAR 1995 EUGFJ EFU (fiske) ERUF ESF Gemenskapsinitiativ Övergångsåtgärder osv. Förordning (EEG) nr 3575/90 Övriga Sammanhållningsfonden EES-mekanismen Delsumma ”strukturfonderna” Totalt strukturåtgärder BETALNINGAR 1996 EUGFJ EFU (fiske) ERUF ESF Gemenskapsinitiativ Övergångsåtgärder osv. Förordning (EEG) nr 3575/90 Övriga Sammanhållningsfonden EES-mekanismen Delsumma ”strukturfonderna” Totalt strukturåtgärder BETALNINGAR 1997 EUGFJ EFU (fiske) ERUF ESF Gemenskapsinitiativ Övergångsåtgärder osv. Förordning (EEG) nr 3575/90 Övriga Sammanhållningsfonden EES-mekanismen Delsumma ”strukturfonderna” Totalt strukturåtgärder Slutlig budget efter TÅB och överföringar Genomförande Genomföran- degrad för den slutliga budgeten (i procent) Förfallna anslag vid budgetårets slut Belopp Procent (d)/(a) (a) (b) (c) (d) (e) 2 778,9 537,0 8 087,4 5 454,1 2 059,4 487,0 416,0 174,1 19 993,9 1 743,4 21 737,3 2 935,2 518,1 9 627,2 5 851,6 2 291,5 386,7 165,1 106,5 21 881,9 1 750,0 89,8 23 721,7 3 859,4 545,1 10 663,1 6 035,9 2 115,2 314,7 148,7 49,2 23 731,3 1 919,3 108,0 25 758,6 3 580,0 486,9 11 522,6 6 143,4 1 858,6 267,3 87,3 49,9 23 996,0 2 326,0 102,5 26 424,5 2 498,9 395,0 6 410,8 4 144,8 849,2 319,7 176,8 55,7 14 850,9 916,0 15 767,0 2 530,6 248,1 8 373,6 4 734,1 1 337,8 193,8 36,3 48,5 17 502,8 1 699,3 89,8 19 292,0 3 360,3 421,6 10 610,3 6 035,9 1 691,4 188,5 119,5 40,0 22 467,5 1 872,2 87,1 24 426,8 3 580,0 486,9 11 521,4 6 143,4 1 677,3 171,4 41,2 10,9 23 632,5 2 323,0 102,5 26 058,0 89,92 73,56 79,27 75,99 41,24 65,65 42,50 32,00 74,28 52,54 72,53 86,21 47,87 86,98 80,90 58,38 50,14 21,99 45,55 79,99 97,11 100,00 81,33 87,07 77,34 99,50 100,00 79,96 59,90 80,36 81,39 94,67 97,55 80,63 94,83 100,00 100,00 99,99 100,00 90,25 64,12 47,19 21,91 98,49 99,87 100,00 98,61 223,1 142,0 1 676,6 1 099,7 1 025,9 157,3 126,1 51,9 4 502,6 827,4 5 330,0 404,6 270,1 1 253,6 1 113,1 953,7 192,8 128,8 58,0 4 374,7 50,7 0,0 4425,4 499,1 123,5 52,8 0,0 423,8 126,2 0,0 2,0 1 227,4 47,1 20,9 1 295,5 0,0 0,0 1,2 0,0 181,3 95,9 46,1 38,9 363,4 3,0 0,0 366,4 8,03 26,44 20,73 20,16 49,82 32,30 30,31 29,83 22,52 47,46 24,52 13,79 52,13 13,02 19,02 41,62 49,86 78,01 54,45 19,99 2,89 0,00 18,66 12,93 22,66 0,50 0,00 20,04 40,10 0,00 4,03 5,17 2,45 19,37 5,03 0,00 0,00 0,01 0,00 9,75 35,88 52,81 78,09 1,51 0,13 0,00 1,39 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/73 Tabell 6 Finansieringsöversikter – Rubrik 2 (tusentals ecu) Strukturfonder 1994 1995 1996 1997 1. Budgetårets budgetanslag 21 323 000 24 069 000 26 579 000 28 620 000 2. Genomförande 19 245 723 21 937 911 26 078 201 27 226 145 3. Ej genomförda anslag (1–2) 2 077 277 2 131 089 4. Överförda anslag till n+1 339 147 70 629 5. Förfallna anslag (3–4) 1 738 130 2 060 460 6. Överförda anslag från n–1 till n 7. Genomförande av överförda anslag 8. Överförda ej genomförda anslag 9. Tillbakadraganden, exklusive anslag som gjorts disponibla på nytt 339 147 331 601 7 546 5 445 500 799 4 648 496 151 70 629 63 038 7 591 41 606 1 393 855 1 393 855 4 648 4 648 0 38 970 10. Totalt outnyttjat (5+8+9) 1 738 130 2 073 451 545 348 1 432 825 Sammanhållningsfonden 1993 1994 1995 1996 1997 1. Budgetårets budgetanslag 1 565 000 1 853 000 2 152 000 2 444 000 2 749 000 2. Genomförande 1 564 645 1 852 963 2 151 972 2 443 933 2 748 925 355 136 219 3. Ej genomförda anslag (1–2) 4. Överförda anslag till n+1 5. Förfallna anslag (3–4) 6. Överförda anslag från n–1 till n 7. Genomförande av överförda anslag 8. Överförda ej genomförda anslag 9. Tillbakadraganden, exklusive anslag som gjorts disponibla på nytt 10. Totalt outnyttjat (5+8+9) 219 37 0 37 136 121 16 5 58 28 0 28 0 0 0 67 0 67 0 0 0 75 0 75 0 0 0 10 489 16 718 100 589 10 517 16 785 100 664 Finansiell EES-mekanism 1. Budgetårets budgetanslag 2. Genomförande 3. Totalt outnyttjat 1995 108 000 90 000 18 000 1996 108 000 87 000 21 000 1997 108 000 102. 500 5 500 Strukturåtgärder 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Finansieringsöversikter 23 176 000 26 329 000 29 131 000 31 477 000 33 461 000 39 025 000 Budgetanslag Nettoutnyttjande Outnyttjat anslag 23 176 000 26 329 000 29 131 000 31 477 000 33 461 000 21 437 812 24 227 032 28 547 867 29 938 011 1 738 188 2 101 968 583 133 1 538 989 Källa: Kommissionen. Justeringar av finansieringsöversikterna. C 347/74 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 Tabell 7 Inverkan av budgetplanens justeringar på förhållandena för genomförande Bemyndiganden för åtaganden Strukturfonder 1995 1996 1997 1998 1999 Justering 1996 Justering 1997 Justering 1998 Justering 1999 TOTALT 869 869 380 1 000 −500 869 1 249 500 693 1 045 1 433 3 171 Sammanhållningsfonder 1995 1996 1997 1998 1999 Justering 1997 Justering 1998 Justering 1999 TOTALT 11 11 17 101 118 Kommissionen har föreslagit en justering på 5 miljoner ecu för den finansiella EES-mekanismen. Bemyndiganden för betalningar Strukturåtgärder 1995 1996 1997 1998 1999 Justering 1996 Justering 1997 Justering 1998 Justering 1999 TOTALT 935 696 186 434 633 −300 173 632 300 300 935 882 767 1 405 Jämförelse mellan de ursprungliga finansieringsplanerna och dem som var i kraft den 31 december 1997 för samtliga mål 2-åtgärder (perioden 1994–1996) Tabell 8 Ursprungliga finansieringsplaner Gällande finansieringsplaner Skillnad mellan finansieringsplanerna (ecu) Förhållandet gällande planer/ ursprungliga planer Totalt SF ERUF ESF Totalt SF ERUF ESF Totalt SF ERUF ESF Totalt SF ERUF ESF Belgien Danmark Tyskland Spanien Frankrike Italien Luxemburg 1994 1995 1996 Totalt 1994 1995 1996 Totalt 1994 1995 1996 Totalt 51 000 250 53 000 250 55 999 500 160 000 000 41 440 500 43 068 500 45 511 500 130 020 500 9 559 750 9 931 750 10 488 000 29 979 500 4 526 261 10 785 161 118 218 058 133 529 480 1 214 500 5 199 971 104 208 719 110 623 190 3 311 761 5 585 190 14 009 339 22 906 290 −46 473 989 −42 215 089 62 218 558 −26 470 520 −40 226 000 −37 868 529 58 697 219 −19 397 310 17 796 000 18 565 000 19 639 000 56 000 000 14 051 000 14 657 000 15 502 000 44 210 000 3 745 000 3 908 000 4 137 000 11 790 000 1 553 000 21 990 000 30 560 000 54 103 000 1 500 000 19 731 000 22 511 000 43 742 000 53 000 2 259 000 8 049 000 10 361 000 −16 243 000 3 425 000 10 921 000 −1 897 000 −12 551 000 5 074 000 7 009 000 −468 000 −6 247 989 −4 346 560 3 521 339 −7 073 210 −3 692 000 −1 649 000 3 912 000 −1 429 000 233 210 000 243 011 000 256 781 000 733 002 000 164 000 000 170 341 000 179 341 000 513 682 000 69 210 000 72 670 000 77 440 000 219 320 000 25 271 004 105 609 000 572 498 000 703 378 004 13 230 004 57 753 000 409 976 000 480 959 004 12 041 000 −207 938 996 −150 769 996 47 856 000 −137 402 000 −112 588 000 230 635 000 315 717 000 −32 722 996 −29 623 996 162 522 000 222 419 000 −57 169 000 −24 814 000 85 082 000 3 099 000 360 000 312 1994 373 999 614 1995 1996 395 999 288 Totalt 1 129 999 214 277 100 000 288 000 000 305 000 000 870 100 000 82 900 312 85 999 614 90 999 288 259 899 214 205 203 512 262 646 028 522 127 158 989 976 699 167 146 973 201 164 999 413 071 672 781 383 644 38 056 539 −154 796 800 −109 953 027 −86 835 001 61 481 029 −111 353 586 108 071 672 109 055 486 126 127 870 −88 716 356 208 593 055 −140 022 515 −44 843 773 −24 518 585 18 056 198 −51 306 159 561 425 401 584 402 499 617 372 097 464 840 201 1994 479 362 500 1995 508 357 299 1996 Totalt 1 763 199 997 1 452 560 000 108 265 494 164 124 497 96 585 200 105 039 999 219 764 876 289 904 263 109 014 798 1 127 558 014 1 011 424 700 310 639 997 1 581 586 774 1 339 455 070 55 859 003 −397 300 904 −356 574 707 70 139 387 −294 498 236 −259 597 624 503 067 401 510 185 917 116 133 314 242 131 704 −181 613 223 −113 104 930 −40 726 197 −34 900 612 7 118 516 −68 508 293 1994 1995 1996 Totalt 1994 1995 1996 Totalt 210 737 000 219 634 000 253 629 000 684 000 000 166 687 000 173 712 000 201 921 000 542 320 000 44 050 000 45 922 000 51 708 000 141 680 000 11 145 391 19 126 607 493 740 620 524 012 618 10 312 790 12 509 621 377 261 230 400 083 641 832 601 −199 591 609 −156 374 210 6 616 986 −200 507 393 −161 202 379 175 340 230 240 111 620 116 479 390 123 928 977 −159 987 382 −142 236 359 −43 217 399 −39 305 014 64 771 390 −17 751 023 2 000 000 2 000 000 3 000 000 7 000 000 1 723 000 1 723 000 2 583 000 6 029 000 277 000 277 000 417 000 971 000 899 532 517 669 3 920 241 5 337 442 714 997 378 496 3 467 149 4 560 642 184 535 139 173 453 092 776 800 −1 100 468 −1 482 331 920 241 −1 662 558 −1 008 003 −1 344 504 884 149 −1 468 358 −92 465 −137 827 36 092 −194 200 8,87 % 20,35 % 34,64 % 2,93 % 56,24 % 12,07 % 211,11 % 228,97 % 133,57 % 76,41 % 85,08 % 83,46 % 8,73 % 1,42 % 10,68 % 118,45 % 134,62 % 57,80 % 155,61 % 145,21 % 194,56 % 87,88 % 98,94 % 96,61 % 10,84 % 43,46 % 17,40 % 8,07 % 65,85 % 33,90 % 222,95 % 228,60 % 209,87 % 93,63 % 101,41 % 95,96 % 57,00 % 70,23 % 45,91 % 60,32 % 71,49 % 69,85 % 131,85 % 135,43 % 119,84 % 80,26 % 89,80 % 87,61 % 29,23 % 49,61 % 57,83 % 23,29 % 66,77 % 45,85 % 182,64 % 198,96 % 106,53 % 77,95 % 92,21 % 89,70 % 6,19 % 7,20 % 5,29 % 8,71 % 1,89 % 14,41 % 194,67 % 186,84 % 225,26 % 87,47 % 73,77 % 76,61 % 44,98 % 25,88 % 66,62 % 41,50 % 50,24 % 21,97 % 130,67 % 134,23 % 108,66 % 80,00 % 75,65 % 76,25 % 1 6. 1 1. 9 8 S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g C 3 4 7 / 7 5 Ursprungliga finansieringsplaner Gällande finansieringsplaner Skillnad mellan finansieringsplanerna (ecu) Förhållandet gällande planer/ ursprungliga planer Totalt SF ERUF ESF Totalt SF ERUF ESF Totalt SF ERUF ESF Totalt SF ERUF ESF Nederländerna 1994 1995 1996 Totalt 95 960 000 99 090 000 104 950 000 300 000 000 66 940 000 67 880 000 71 160 000 205 980 000 29 020 000 31 210 000 33 790 000 94 020 000 11 554 342 26 279 204 186 289 913 224 123 459 672 745 10 398 319 132 900 530 143 971 594 10 881 597 15 880 885 53 389 383 80 151 865 −84 405 658 −72 810 796 81 339 913 −75 876 541 −66 267 255 −57 481 681 61 740 530 −62 008 406 −18 138 403 −15 329 115 19 599 383 −13 868 135 12,04 % 26,52 % 37,50 % 1,00 % 50,88 % 15,32 % 177,50 % 186,76 % 158,00 % 85,25 % 69,90 % 74,71 % Förenade kungariket 1994 681 998 000 511 607 000 170 391 000 144 811 000 28 794 000 116 017 000 −537 187 000 −482 813 000 −54 374 000 21,23 % 5,63 % 68,09 % 710 001 000 750 001 000 532 642 000 1995 1996 562 631 000 Totalt 2 142 000 000 1 606 880 000 130 003 000 237 928 000 177 359 000 187 370 000 1 634 690 000 1 362 960 000 535 120 000 2 017 429 000 1 521 757 000 107 925 000 −472 073 000 −402 639 000 800 329 000 271 730 000 884 689 000 −85 123 000 495 672 000 −124 571 000 −69 434 000 84 360 000 −39 448 000 Källa: Finansieringsplaner för SPD och mål 2-programmen. 33,51 % 60,85 % 24,41 % 217,96 % 242,25 % 145,02 % 92,63 % 94,70 % 94,18 % C 3 4 7 7 6 / S V E u r o p e i s k a g e m e n s k a p e r n a s o f f i c i e l l a t i d n i n g 1 6. 1 1. 9 8 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/77 Analys av orsaker som ligger till grund för ett lågt utnyttjande av gemenskapsanslagen (svar på frågeformulär) Tabell 9 a) Antal svar b) Mycket viktigt c) Viktigt b + c/a d) Föga viktigt e) Försum- bart A. PROGRAMPLANERING 1 2 3 4 5 Svårigheter vid utarbetandet av SPD/EGSR/operativa pro- gram Förseningar vid antagandet av SPD/EGSR/operativa pro- gram Förekomst av förbehåll och förseningar vid borttagandet av dessa Inbegripande av ursprungligen oplanerade åtgärder Prioritering som ges vid slutförandet av interventionsåtgär- der från föregående perioder 6 Ursprunglig finansieringsplan visade sig vara alltför optimis- tisk 7 Texten i SPD/EGSR/operativa program föga flexibel 8 Nödvändigt att utföra betydande ändringar i SPD/EGSR/ operativa program/åtgärder 9 Svårigheter och förseningar vid utförandet av dessa änd- ringar/programändringar 10 Tröghet i administrativa förfaranden — gemenskapsförfaranden — nationella förfaranden B. FINANSIERINGSSYSTEM 1 Förseningar vid erhållandet av gemenskapsmedel: — i medlemsstaten — i regionen — på annan nivå 2 Koncentration av finansiella transaktioner vid budgetårets slut: — för utbetalningar från gemenskapen — för utbetalningar inom medlemsstaten 3 Befintliga förfaranden omöjliggör förskottsutbetalningar till slutliga stödmottagare eller också kan dessa utbetalningar endast ske under speciella förhållanden som kan förlänga förfarandena C. BEHANDLING AV FINANSIELL INFORMATION 50 48 41 45 46 47 47 50 48 49 44 42 36 27 35 36 48 4 11 2 4 4 9 2 8 9 6 13 2 5 1 3 3 7 34,00 % 17 13 22 3 9 2 22 12 18 19 27 15 8 8 4 7 7 68,75 % 12,20 % 28,89 % 13,04 % 65,96 % 29,79 % 52,00 % 58,33 % 67,35 % 63,64 % 23,81 % 36,11 % 18,52 % 28,57 % 27,78 % 14 43,75 % 16 8 28 28 32 6 19 11 10 8 8 18 11 10 15 16 17 7 8 4 8 10 14 13 10 8 8 14 12 12 10 10 10 1 Svårigheter att samla in finansiell information från stödmot- tagarna (ange svårighetens art: t. ex. avsaknad av separat redovisning,. ) 50 10 16 52,00 % 13 11 C 347/78 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 a) Antal svar b) Mycket viktigt c) Viktigt b + c/a d) Föga viktigt e) Försum- bart 2 Förvaltarnas otillräckliga kännedom om gemenskapens trös- kelvärden för utbetalningar av förskott och saldon 3 Tröghet i överföringssystemen för finansiell information 4 Tröghet i överföringsförfarandet för betalningskraven till kommissionen 5 Tröghet i kommissionens analys av den finansiella informa- tionen D. BUDGET 1 Svårigheter att uppbåda resurser: — nationella — regionala/lokala — privata 2 Oförutsedda budgetrestriktioner på olika nivåer: — nationella — regionala/lokala — andra 3 Växelkursvariationer mellan nationell valuta och ecu: — värdeminskning — uppvärdering 4 Tröghet i förfarandena för budgetens genomförande i sam- band med gemenskapens samfinansiering 5 Ingen harmonisering mellan gemenskapens och de enskilda medlemsländernas förfaranden/bestämmelser (t. ex. : begrep- pet ”åtagande”) E. GENOMFÖRANDE AV INTERVENTIONSÅTGÄRDER 1 2 3 4 Svårigheter att sätta igång urvalsförfarandena för åtgärder/ projekt innan kommissionen antagit beslutet om beviljande av bidrag Stödmottagarnas otillräckliga kunskaper om gemenskapens bestämmelser och förfaranden Förändringar i den administrativa omgivningen (t. ex. : omorganisation av avdelningar, förändring i förfaranden,. ) Extraordinära omständigheter (t. ex. : politiska förändringar, privatisering, naturkatastrofer,. ) 5 Tillämpning av artikel 24 i förordning (EEG) nr 4253/88 (minskning, uppskjutande och avskaffande av stöd) 6 Svårigheter att samordna flera gemenskapsförvaltare och nationella förvaltare (i synnerhet i programmen med flera ingående fonder) 45 47 43 44 37 38 33 39 35 19 36 29 48 50 50 52 51 43 38 48 2 3 4 2 7 4 3 5 1 0 1 0 2 13 5 15,56 % 15 9 11 38,30 % 30,23 % 29,55 % 5 7 32,43 % 28,95 % 10 39,39 % 6 6 1 8 4 10 11 28,21 % 20,00 % 5,26 % 25,00 % 13,79 % 25,00 % 48,00 % 19 23 19 21 12 14 10 15 14 6 5 6 19 13 19 6 11 10 13 13 10 13 14 12 22 19 17 13 8 17 50,00 % 12 13 12 13 6 1 14 11 6 1 50,00 % 47,06 % 27,91 % 5,26 % 15 12 56,25 % 19 14 3 12 10 7 13 28 24 11 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/79 a) Antal svar b) Mycket viktigt c) Viktigt b + c/a d) Föga viktigt e) Försum- bart 7 Svårigheter att samordna ett stort antal stödmottagare 8 Uppföljningskommitte´ns bristfälliga funktionssätt: — alltför sen tillsättning och/eller alltför få möten — olämplig organisation i förhållande till behoven (t. ex. : kort tid för att undersöka dokumentation eller för att möjliggöra åtgärder från ett stort antal deltagare. ) — alltför långa förfaranden för antagande av beslut 9 Förseningar i samband med års- och slutrapporter vid — utarbetandet — överföringen — godkännandet av kommissionen 10 Svårigheter som uppstått i samband med en åtgärd/ett förfarande/ett projekt eller en stödmottagare och som med- för att hela interventionsåtgärden försenas F. GENOMFÖRANDE AV ÅTGÄRDER 1 Sent igångsättande av projekt/åtgärder i samband med — förfaranden för offentliga auktioner — förfaranden för utvärdering av miljöpåverkan — resultaten av genomförbarhetsundersökningar — annat (t. ex. : expropriering,. ) 2 Svårigheter under genomförandet: tekniska svårigheter, konkurser, kostnadsökningar,. ) (t. ex. : oförutsedda 3 Tröghet i ändringsförfarandena för åtgärder/förfaranden/pro- jekt till följd av — förseningar i genomförandet — prioritetsändringar 49 38 39 39 38 36 37 39 41 40 41 28 47 40 35 10 14 48,98 % 1 4 7 0 1 2 6 8 4 4 6 1 4 7 4 8 7 6 0 6 7 13,16 % 30,77 % 35,90 % 15,79 % 2,78 % 21,62 % 33,33 % 13 12 9 9 51,22 % 40,00 % 31,71 % 53,57 % 15 34,04 % 11 6 37,50 % 37,14 % 14 10 9 13 15 18 15 8 8 10 14 4 16 14 12 11 23 18 12 17 17 14 18 12 14 14 9 15 11 10 C 347/80 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 Tabell 10 Förteckning över bilagor BILAGA I: Finansieringsöversikterna för 1993–1999 och tilldelning av strukturfondresurser Tabell I. 1 Årlig fördelning av disponibla medel för åtaganden inom ramen för strukturfonderna och FFU för perioden 1994–1999 (till 1992 års priser och i miljoner ecu) Tabell I. 2 Fördelning av resurser per mål (till 1992 års priser och i miljoner ecu) Tabell I. 3 Tabell I. 4 Tabell I. 5 Tabell I. 6 Tabell I. 7 Tabell I. 8 Tabell I. 9 Fördelning av resurser per mål och anslag som avsatts för finansiering av gemenskapsinitiativ (till 1994 års priser och i miljoner ecu) Fördelning av EGSR-resurser per mål och per medlemsstat (till 1994 års priser och i miljoner ecu) Fördelning av strukturfonderna till de nya medlemsstaterna (i miljoner ecu) Fördelning av resurser som avsatts för finansiering av gemenskapsinitiativ (EU-12) Specificerad fördelning av resurser som avsatts för finansiering av gemen- skapsinitiativ (EU-12) Resultat per medlemsstat och per initiativ av fördelningen av resurser som avsatts för finansiering av gemenskapsinitiativ (EU-12) Fördelning av anslag som avsatts för finansiering av gemenskapsinitiativ för de nya medlemsstaterna (i miljoner ecu och till 1995 års priser) BILAGA II: Genomförande av strukturåtgärder 1994–1997 per mål, fond och medlemsstat Tabell II. 1 Genomförande av strukturåtgärder 1994–1997 Tabell II. 2 Genomförande per fond och per medlemsstat Tabell II. 3 Genomförande per fond och per mål Tabell II. 4 Genomförande per mål och per fond Tabell II. 5 Genomförande per medlemsstat och per mål Tabell II. 6 Genomförande per mål, per medlemsstat och per fond BILAGA III: Specificerat genomförande av budgeten för 1994–1997 per fond, mål, medlemsstat och år Tabell III. 1 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 1 ERUF Tabell III. 2 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 1 ESF Tabell III. 3 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 1 EUGFJ Tabell III. 4 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 1 FFU Tabell III. 5 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Totalt mål 1 Tabell III. 6 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 2 ERUF Tabell III. 7 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 2 ESF Tabell III. 8 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Totalt mål 2 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/81 Tabell III. 9 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 3 ESF Tabell III. 10 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 4 ESF Tabell III. 11 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 5A (i 5B-områden) EUGFJ Tabell III. 12 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 5A (utanför 1- och 5B-områden) EUGFJ Tabell III. 13 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Totalt mål 5A EUGFJ Tabell III. 14 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 5A FFU Tabell III. 15 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 5B ERUF Tabell III. 16 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 5B ESF Tabell III. 17 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 5B EUGFJ Tabell III. 18 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Totalt mål 5B Tabell III. 19 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 6 ERUF Tabell III. 20 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 6 ESF Tabell III. 21 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 6 EUGFJ Tabell III. 22 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Mål 6 FFU Tabell III. 23 Genomförande av budgeten per land och per år. Betalningar per utföran- deår och per åtagandeår – Totalt mål 6 Tabell III. 24 Genomförande av budgeten per gemenskapsinitiativ och per år BILAGA IV: Jämförelse mellan prognoserna och genomförandet av budgeten per mål, land och år Tabell IV. 1 Jämförelse mellan prognoserna och genomförandet av budgeten per land och per år – Mål 1 Tabell IV. 2 Jämförelse mellan prognoserna och genomförandet av budgeten per land och per år – Mål 2 Tabell IV. 3 Jämförelse mellan prognoserna och genomförandet av budgeten per land och per år – Mål 3 och 4 Tabell IV. 4 Jämförelse mellan prognoserna och genomförandet av budgeten per land och per år – Mål 5a (jordbruk) Tabell IV. 5 Jämförelse mellan prognoserna och genomförandet av budgeten per land och per år – Mål 5a (fiske) Tabell IV. 6 Jämförelse mellan prognoserna och genomförandet av budgeten per land och per år – Mål 5b Tabell IV. 7 Jämförelse mellan prognoserna och genomförandet av budgeten per land och per år – Mål 6 C 347/82 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 BILAGA V: Jämförelse mellan de ursprungliga finansieringsplanerna och dem som var i kraft den 31 december 1997 för samtliga mål 2-åtgärder under perioden 1994–1996 Tabell V. 1 Jämförelse mellan de ursprungliga finansieringsplanerna och dem som var i kraft den 31 december 1997 för samtliga mål 2-åtgärder – Belgien Tabell V. 2 Jämförelse mellan de ursprungliga finansieringsplanerna och dem som var i kraft den 31 december 1997 för samtliga mål 2-åtgärder – Danmark Tabell V. 3 Jämförelse mellan de ursprungliga finansieringsplanerna och dem som var i kraft den 31 december 1997 för samtliga mål 2-åtgärder – Tyskland Tabell V. 4 Jämförelse mellan de ursprungliga finansieringsplanerna och dem som var i kraft den 31 december 1997 för samtliga mål 2-åtgärder – Spanien Tabell V. 5 Jämförelse mellan de ursprungliga finansieringsplanerna och dem som var i kraft den 31 december 1997 för samtliga mål 2-åtgärder – Frankrike Tabell V. 6 Jämförelse mellan de ursprungliga finansieringsplanerna och dem som var i kraft den 31 december 1997 för samtliga mål 2-åtgärder – Italien Tabell V. 7 Jämförelse mellan de ursprungliga finansieringsplanerna och dem som var i kraft den 31 december 1997 för samtliga mål 2-åtgärder – Luxemburg Tabell V. 8 Jämförelse mellan de ursprungliga finansieringsplanerna och dem som var i kraft den 31 december 1997 för samtliga mål 2-åtgärder – Nederländerna Tabell V. 9 Jämförelse mellan de ursprungliga finansieringsplanerna och dem som var i kraft den 31 december 1997 för samtliga mål 2-åtgärder – Förenade kungariket BILAGA VI: Genomförande av åtagande- och betalningsbemyndiganden från strukturfonderna per budgetrubrik – Budgetåren 1994–1997 Tabell VI. 1 Genomförande av åtagandebemyndiganden från strukturfonderna per bud- getrubrik – Budgetåret 1994 Tabell VI. 2 Genomförande av betalningsbemyndiganden från strukturfonderna per budgetrubrik – Budgetåret 1994 Tabell VI. 3 Genomförande av åtagandebemyndiganden från strukturfonderna per bud- getrubrik – Budgetåret 1995 Tabell VI. 4 Genomförande av betalningsbemyndiganden från strukturfonderna per budgetrubrik – Budgetåret 1995 Tabell VI. 5 Genomförande av åtagandebemyndiganden från strukturfonderna per bud- getrubrik – Budgetåret 1996 Tabell VI. 6 Genomförande av betalningsbemyndiganden från strukturfonderna per budgetrubrik – Budgetåret 1996 Tabell VI. 7 Genomförande av åtagandebemyndiganden från strukturfonderna per bud- getrubrik – Budgetåret 1997 Tabell VI. 8 Genomförande av betalningsbemyndiganden från strukturfonderna per budgetrubrik – Budgetåret 1997 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/83 KOMMISSIONENS SVAR 2. SAMMANSTÄLLNING AV DE VIKTIGASTE IAKTTA- GELSERNA jar gemenskapsanslagen – faktorer som är svåra att förutse med någon exakthet inom de tidsramar som står till buds vid EU-budgetförfarandet. Kommissionen anser att sammanfattningen av revisions- rättens iakttagelser kan ge ett oskäligt negativt intryck av strukturfondernas åtgärder. Revisionsrätten koncentrerar sig på fondförvaltningens ofrånkomliga brister och svag- heter. Man bör hålla i minnet att det för varje problem- program finns många andra som fungerar normalt och leder till tydliga och allmänt uppskattade fördelar. För att framgångsrikt kunna använda sig av strukturfon- derna måste man först införa förnuftiga regler och sedan i massiv skala bemöda sig om planering, programformu- lering, programförvaltning och -uppföljning, budget- och finansförvaltning samt utvärdering. Det finns finansiella mål som skall uppfyllas och samtidigt måste man för- säkra sig om att slutresultatet blir av god kvalitet. Ett stort antal människor är inblandade i detta arbete på olika nivåer – programmen räknas i hundratal och pro- jekten i hundratusental. Kommissionen gör för sin del sitt bästa för att handha de pågående programmen och se till att det i medlemssta- terna finns effektiva förvaltnings- och kontrollsystem som fungerar som de skall. Mot bakgrund av sina erfarenheter har kommissionen också för den nya programperiod som startar år 2000 föreslagit stora regeländringar inom sådana nyckelområden som programplanering, partner- skap, finansförvaltning samt kontroll och utvärdering. Många av dessa förändringar syftar till att förenkla, decentralisera och tydliggöra ansvarsfördelningen och har utformats så att strukturfondsåtgärderna skall bli än mer användbara. 2. 2. Den låga utnyttjandegraden av anslagen för 1994 och 1995 berodde på den tröga start som den då nyinledda programperioden fick. Särskilt påverkades bud- getgenomförandet av gemenskapsinitiativen, utan tvivel därför att antalet initiativ och initiativprogram var stort, något som har förbättrats sedan dess. De otillräckliga betalningsbemyndigandena förklaras med att den budget- ansvariga myndigheten skar ner kommissionens förslag om betalningsbemyndigandena och vägrade att göra några överföringar. 2. 3. Den situation som beskrivs av revisionsrätten illu- strerar svårigheterna med att förlika budgetens ”ettårig- het” med den ”flerårighet” som bibehållits i strukturfon- dernas programplanering. Likaledes påminns man om att åtagandebemyndigandena är avhängiga genomförandet ute på fältet samt i vilken grad medlemsstaternas utnytt- 2. 4. Kommissionen har för kommande programperiod föreslagit ett system där de årliga åtagandena till ett program sker med automatik. 2. 5. Information om genomförandet av åtgärderna finns i medlemsstaternas utgiftsredovisningar och årsrapporten för vart och ett av programmen, och erhålls i vissa fall vid åtgärdernas årsavslut. Kommissionen lägger fram dessa uppgifter i sina årsrapporter om genomförandet av strukturfonderna. För nästa programperiod har kommis- sionen föreslagit ett mycket förenklat indexeringssystem och den är i färd med att utveckla ett nytt gemensamt informationssystem. De siffror som lämnas av kommissionen i inkomst- och utgiftsredovisningen samt i balansräkningen som ”åtagan- den utanför balansräkningen” kan ge upphov till tolk- ningsfrågor av marginell natur. För ytterligare kommen- tarer se punkt 4. 2. 2. 6. Exakta budgetprognoser är knappast möjliga med tanke på att åtgärderna är fleråriga och att genomföran- deläget ute på fältet uppvisar stora variationer. Kommis- sionen och medlemsstaterna samarbetar dock inom SEM 2000-initiativet för att förbättra prognostiseringen så långt det låter sig göras på ett realistiskt sätt. 2. 8. Kommissionen önskar understryka att förseningsor- sakerna i denna punkt bygger på en analys av särskilt långsamma program varför dessa problem inte bör antas vara vanliga. Vissa av dem torde redan vara lösta eller undanröjda genom de åtgärder som kommissionen nyli- gen har vidtagit (t. ex. genom att anta precisa regler för vem som är bidragsberättigad) eller genom kommissio- nens förslag till regeländringar för nästa programperiod. Andra problem kan lösas med hjälp av större operationell effektivitet på olika nivåer. Andra åter (t. ex. när pro- gramperioder överlappar varandra, skillnaden mellan gemenskapens och vissa nationella förfaranden och varia- tioner i växlingskurserna) är något de berörda tjänste- männen måste leva med och klara av. 2. 9. Kommissionen kommer i samarbete med medlems- staterna även fortsättningsvis att försöka se till att struk- turfondsprogrammen handläggs på bästa möjliga sätt. C 347/84 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 3. FINANSIELL PROGRAMPLANERING OCH BUDGET- GENOMFÖRANDE AV STRUKTURÅTGÄRDER 3. 1. Fördelningen av strukturfondsanslagen mellan olika mål, gemenskapsinitiativ och medlemsstater är en omfat- tande teknisk och politisk uppgift som kommissionen anser sig utföra effektivt och förordningsenligt samt, med tanke på arbetets storlek, inom rimliga tidsramar. 3. 5. –3. 7. Kommissionen medger att gemenskapens ini- tiativprogram generellt sett har fungerat alltför långsamt, men vill påpeka att dessa program ofta krävde nya förvaltningsstrukturer, t. ex. en ny typ av lokala partner- skap för Urban- och Interreg II-programmen. Försening- arna berodde även på det stora antal program som medlemsstaterna föreslog, ofta i ett sent skede (för vissa länder ett program för varje initiativ och för varje region). En stor del av förslagen nådde dessutom inte upp till minsta erforderliga kvalitetsnivå. Antagandet av större delen av gemenskapens initiativprogram 1995 och 1996 möjliggjorde en förbättring av genomförandegraden för åtagandebemyndiganden under dessa två budgetår. Kommissionen har för nästa programperiod föreslagit att det endast skall finnas tre gemenskapsinitiativ och kom- mer att verka för att antalet enskilda program väsentligen minskar jämfört med i dag. Vad gäller de otillräckliga betalningsbemyndigandena för 1997 bör det noteras att kommissionens förslag om betalningsbemyndiganden skars ner av den budgetansva- riga myndigheten innan det slutligen infördes i gemen- skapsbudgeten. Den budgetansvariga myndigheten väg- rade likaledes att göra någon överföring av betalningsbe- myndiganden i slutet av 1997. 3. 12. Finansförvaltningsreglerna baseras principiellt på att utgifterna ute på fältet för en åtgärd skall vara proportionella med gemenskapens åtaganden och betal- ningar. Helt klart kan dock kommissionens åtaganden och förskottsutbetalningar för samfinansiering av åtgär- der som utvecklas olika snabbt inte exakt återspegla åtgärdernas verkliga genomförandegrad. De kan endast ge en indikation om situationen ute på fältet. Enligt kommissionens lagförslag för nästa programperiod bör, efter en inledande delbetalning, efterföljande kommiss- ionsutbetalningar inte längre ske i förskott utan i stället vara ersättningar för reellt utbetalda summor i medlems- staterna. I sådana fall skulle kommissionens utbetalningar mer direkt återspegla den reella utvecklingen ute på fältet. Kommissionen har även föreslagit att program med gemenskapsbidrag på upp till 40 miljoner ecu inte längre bör vara föremål för ett enda åtagande utan bör, liksom för större program, avgöras genom årliga finansieringsbe- slut. Med hjälp av årsrapporterna kan medlemsstaterna förse kommissionen med uppgifter om genomförandet av insat- serna och om utvecklingen ute på fältet. För att kunna sköta sin uppgift behöver kommissionen inte några utför- liga informationer om hur långt enskilda projekt har kommit. 4. BEFINTLIG INFORMATION OM GENOMFÖRANDET AV STRUKTURÅTGÄRDER 4. 1. Även om förbättringar ännu kan göras, anser kom- missionen att de olika informationssystem som finns på olika nivåer i förvaltningen ger handläggarna den infor- mation de behöver. Med hjälp av tekniskt bistånd upp- muntrar kommissionen medlemsstaterna att förbättra dessa system. 3. 8. Beloppet 3 171 miljoner ecu motsvarar endast c:a 2 % av det totala budgetanslaget för 1994–99. Beloppet 1 405 miljoner ecu för utbetalningar avser de samlade (teoretiska) finansieringsöversikterna och står inte i någon direkt relation till strukturåtgärderna och budgeten för år 1999. Eftersom handläggningen av insatserna decentraliseras ut till medlemsstaterna nästa period föreslår kommissionen att uppföljnings-, informations- och kontrollsystemen skall byggas ut. I enlighet med förordningen genomfördes mål 2 i 3. 11. två etapper (1994–96 och 1997–99). Detta medförde en aningen konstlad koncentration på den första periodens sista tranch. Hade programplaneringen omfattat hela perioden 1994–99 skulle denna koncentration ha undvi- kits genom en fördelning på den andra delen av denna period. För övrigt utgör överföringen till perioden 1997–99 inte mer än sammanlagt 12 % av totalanslaget för mål 2 åren 1994–96. 4. 2. Ämnet ”skyldigheter utanför balansräkningen” gäl- lande strukturåtgärder ger upphov till definitionsfrågor. Enligt kommissionens synsätt härrör de grundläggande skyldigheterna från Edinburgh-anslagen, förordningarna om strukturfonderna och Sammanhållningsfonden samt det interinstitutionella avtalet. Följaktligen kan ”skyldig- heter utanför balansräkningen” definieras som de sam- lade strukturfondsanslagen (inklusive full indexering) minus genomförandet. Detta belopp utgör taket för rele- 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/85 vanta skyldigheter samt det troliga resultatet, med reser- vation för eventuella senare frigörelser. Revisionsrätten vill göra en distinktion beträffande ”juri- diska åtaganden”. Detta skulle medföra en minskning av ovanstående belopp genom a) indexering då medlemssta- terna ännu inte formellt använt sin möjlighet att bestämma indexeringen för specifika program och b) belopp som ännu inte är fördelade på program (t. ex. reserver). Dessa belopp är tämligen marginella i slutet av programperioden, men utgör ändå en skyldighet för strukturåtgärderna. Därtill kommer att det finns en kon- tinuerlig omfördelning av anslag på programnivå, vilket gör det opraktiskt att göra en ”bottom-up”-beräkning av skyldigheterna utanför balansräkningen för ett bestämt datum. Ett ytterligare problem vid beräkning och verifiering av skyldigheter utanför balansräkningen för ett bestämt datum är att endast åtaganden och utbetalningar bokförs som redovisningsuppgifter; programanslagen finns inte bokförda på samma sätt. Detta kan leda till tolkningspro- blem. 4. 3. Kommissionen har förklarat och motiverat sina administrations- och bokföringsrutiner inom detta om- råde i sitt svar på punkt 21. 4 i revisionsrättens årsrapport för 1996 och punkterna 3. 34–3. 35 i 1995 års DAS- rapport. ”Standardklausulerna” tillåter uttryckligen två metoder vid avslut av årliga utbetalningar. Gemenskaps- budgetens ”ettårighetsprincip” medför oundvikligen att strukturfondernas fleråriga program måste behandlas på ett konstlat sätt. 4. 4. Kommissionen förbereder för närvarande ett omfat- tande ändringsförslag avseende budgetförordningen. I denna kommer revisionsrättens yttrande nr 4/97 till fullo att beaktas. 4. 5–4. 6. Hur de exakta totalbeloppen skall anslås i budgeten för strukturåtgärder (strukturfonder och Sam- manhållningsfonden) fastställs i de särskilda ramförord- ningarna för dessa samt i det interinstitutionella avtalet. Genom särskilda budgetförfaranden ser man till att dessa totalanslag verkligen blir tillgängliga. Budgetförvaltning i form av åtagandebemyndiganden gör det möjligt att säkra och kontrollera att medlen blir disponibla. Omläggningen av programmens finansieringsplaner är tänkta att anpassa programplaneringen för insatserna till de verkliga förhållandena under genomförandet. Anpass- ningen av insatsernas finansieringsplaner gör att det i enlighet med tillämpningsföreskrifterna är möjligt att omvandla hela gemenskapsbidraget till åtaganden. Förordningsförslagen för nästa programperiod innebär en verklig förenkling av systemet då åtagandena skulle utfö- ras automatiskt varje år och utbetalningarna endast göras på basis av reella utgifter. Detta system av automatiska åtaganden skulle skaffa undan den nuvarande omlägg- ningen i slutet av varje period. 4. 7. Kommissionen bemödar sig om att ersätta Arinco- basen med ett effektivare system. Varje ansvarig chef har dock under den aktuella programperioden förfogat över nödvändiga uppgifter för att följa upp fondernas åtgärder för de mål som han/hon ansvarat för. De sammanlagda resultaten presenteras i strukturfondernas årsrapporter. 5. BUDGETFÖRFARANDEN FÖR STRUKTURÅTGÄRDER 5. 1. –5. 2. Budgetöverföringar är en integrerad och nor- mal del av strukturfondernas budgetförvaltning. Kommis- sionen anser inte att dessa överföringar procentuellt sett står för någon överdriven andel. De viktigaste rörelserna måste godkännas av den budgetansvariga myndigheten och åtföljas av giltiga verifikationer. Under budgetåren 1994 och 1995 har de framför allt varit motiverade av två skäl: 1) Fördelningen mellan fonderna, och följaktligen mellan budgetkapitlen, var inte känd i förväg. 2) Den takt med vilken besluten om insatser fattades var olika för olika mål. Totalanslaget bestäms då gemenskapsstödet beviljas till programmen och projekten. Liksom vid alla andra åtgär- der som finansieras av gemenskapens budget är denna åtaganderam maximigränsen för de utbetalningar som beviljas för en bestämd åtgärd. Den nyhet som införts med strukturfondernas och sammanhållningsfondens sär- skilda ekonomiska regler är att denna ram gradvis för- ändras allt eftersom åtagandena görs för varje års anslag. Då det preliminära budgetförslaget förbereds måste man i budgetprognoserna beakta omständigheter av olika slag som ofta är svåra att förutse – t. ex. vad slutresultatet blir när en insats skall antas eller hur snabbt en beslutad insats genomförs. Revisionsrättens exempel avseende gemenskapens stödramar/samlade programdokument för mål 2 återspeglar just det att det ofullständiga utnyttjan- det av anslagen för dessa åtgärder år 1996 inte kunde beaktas i budgetprognosen för 1997. C 347/86 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 För åtagandebemyndigandena är totalanslaget i budgeten förutbestämt. Kommissionens prognoser måste i detta fall eftersträva en optimal fördelning av totalanslaget mellan de olika budgetposterna. Som ett led i SEM 2000 har kommissionen etablerat ett ”budgetnätverk” tillsammans med finansdepartementen i medlemsstaterna för att bl. a. förbättra budgetprogno- serna. Dock medför komplexiteten och flexibiliteten i det nuvarande ”leveranssystemet” (tillgängliga alternativ för medlemsstaterna) en viss osäkerhet i budgetprognoserna som måste avhjälpas bl. a. genom överföringar. Kommissionen anser att detta system i praktiken fungerar väl. Men trots att indexeringsmetoden redan har förenk- lats för perioden 1994–99 jämfört med perioden därför- innan, är tillämpningen av den fortfarande alltför kompli- cerad. Detta är anledningen till att kommissionen inför nästa programperiod har föreslagit att gemenskapens stödramar/samlade programdokument och gemenskaps- initiativ i framtiden skall antas i löpande priser. 6. FÖRSENINGAR I UTNYTTJANDET AV GEMENSKAPS- ANSLAG FÖR ENSKILDA ÅTGÄRDSFORMER 5. 3. Det är den aktualiserade finansieringsplanen som tjänar som bas vid upprättandet av ett preliminärt bud- getförslag för strukturfonderna. Sedan 1995 års budget (som förbereddes under våren 1994) har det alltså varit möjligt att beakta redan gjorda ändringar och ibland även sådana som är under införande. Allmänna iakttagelser 5. 4. Kommissionen baserar budgetprognoserna för utbe- talningar på olika ”bottom-up”- och ”top-down”-meto- der som inte bara handlar om att ”tillämpa procentsat- ser”: — En bedömning budgetpost för budgetpost av hur stora betalningsbemyndiganden som behövs för ännu utestående åtaganden (RAL) och nya åtaganden för innevarande kalenderår. — En prognos från medlemsstaterna i ”budgetnätverket” (se punkt 5. 1. och 5. 2). — En extrapolering av tillväxten av åtagandena och därmed relaterade utbetalningar. — En schablonjustering för förmodad överbudgetering då ”bottom-up”-metoden används. — En schablonjustering som återspeglar behovet av en generell budgetåtstramning. 5. 5. Kommissionen understryker ånyo att överföringar är ett legitimt sätt att justera totalanslagen i budgeten då behoven ändras. 5. 7. Programhandläggarna är medvetna om hur finansie- ringsplanerna är tillkomna och ser dem som användbara och nödvändiga planerings- och handläggningsverktyg. 5. 8. –5. 9. Efter indexeringen informerar kommissionen medlemsstaterna om finansiella resurser. tillgängliga Medlemsstaten lägger på eget initiativ fram förslag om hur dessa ytterligare resurser skall fördelas antingen mel- lan redan befintliga insatser eller till nya. 6. 1. Vad gäller revisionsrättens iakttagelse rörande resul- taten från frågeformuläret vill kommissionen särskilt påpeka att detta inte är representativt eftersom formulä- ren sändes till handläggarna för de 31 program som utvecklas långsammast (c:a 3 % av alla program). Detta är en omständighet som man bör ha i åtanke när man läser revisionsrättens rapport. 6. 2. –6. 5. De stora belopp det rör sig om och de många utkasten till programplaneringsdokument av vilka vissa enligt kommissionens mening brast i kvalitet – innebar att extra tid behövdes för att uppfylla förordningarnas kvali- tetskriteria, särskilt de som kräver exakt kvantifiering av målen, förhandsbedömning av förväntade miljöeffekter och efterlevnad av additionalitetsprincipen. 6. 6. –6. 8. Det är tydligt att nationella rutiner för genom- förande av strukturfondsåtgärder kan inverka på i hur stor omfattning tillgängliga medel utnyttjas. Dessa rutiner måste dock ta vederbörlig hänsyn till gemenskapens krav. 6. 9. Det startdatum för stödet som finns fastställt i regelverket gäller bidragsmottagarnas reella utgifter. Det är den dag då kommissionen mottar begäran om stödet från medlemsstaten. Slutdatumet för åtagandena om- nämns uttryckligen i det kommissionsbeslut som godkän- ner insatsen och avser de finansiella och juridiska åtagan- dena. Begreppet ”giltighet för åtaganden på medlemsstatsnivå” har preciserats i ett informationsblad om bidragsberätti- gande utgifter som kommissionen utarbetat tillsammans med medlemsstaterna. Kommissionens förslag till utbetal- ningssystem för nästa programperiod kommer att inne- bära att start- och slutdatum för de nationella åtagan- dena inte längre kommer att inverka operationellt. 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/87 6. 10. Det är riktigt att startdatum för utgiftsåtaganden saknas. I gengäld preciserar kommissionen (punkt 1. 4 på informationsblad 2 om bidragsberättigande utgifter) vill- koren för bidragsberättigande utgifter vad gäller åtagan- den som gjorts före insatsens startdatum (d. v. s. innan kommissionen har mottagit en begäran om detta stöd). 6. 11. Kommissionen kan inte uteslutande finansiera vare sig igångsatta eller nya åtgärder via strukturfonderna utan måste tvärtom på samma gång stödja redan befint- liga åtgärder och utvecklingen av nya åtgärder som korresponderar till gemenskapens prioriteringar. 6. 12. Kommissionen medger att det är svårt att skapa erforderlig samordning för program med flera ingående fonder, men anser att situationen har förbättrats. 6. 13. De uppföljningskommitte´er som bildats och leds av medlemsstaterna är i realiteten alltför mångskiftande för att tillåta några allmännare generaliseringar om deras effektivitet. Dock anser kommissionen att effektiviteten i många fall har ökat. Dessa kommitte´er spelar en viktig roll i förvaltningen av strukturfondsåtgärderna. Som ett led i fondreformen inför nästa programperiod föreslår kommissionen en decentralisering av beslutsfat- tandet rörande insatsernas genomförande. Förfarandena i medlemsstaterna borde förenklas. 6. 18. De avdelningar inom kommissionen som ansvarar för statliga stöd har vidtagit åtgärder för att undvika onödiga förseningar i handläggningen inför ett godkän- nande. Den nyligen godkända rådsförordningen (EG) nr 994/98 om tillämpningen av artikel 92 och 93 i Fördraget skapar dessutom möjligheter för kommissionen att undanta vissa viktiga stödkategorier från anmälningskra- vet i artikel 93. 3. Detta bör ytterligare förenkla och underlätta åtgärderna för näringslivsstöd under struktur- fondernas kommande programperiod. 6. 19. Den årliga fördelning som föreskrivs i finansie- ringsplanen kan inte vara annat än indikativ för de resterande åren. Detta följer dels av att programplaner- ingen omspänner flera år och dels av det nuvarande finansförvaltningssystemet. Vidare fastställer den budget- ansvariga myndigheten finansieringsöversikterna som bas för årsbudgetarna, varför dessa på ett eller annat sätt alltså måste återspeglas i programplaneringen för struk- turfonderna. 6. 21. När utgifterna kan hänföras till endera av två på varandra efterföljande programperioder synes det vara rationellt att hänföra dem till den första perioden ifall anslagen finns tillgängliga. 6. 22. Den decentralisering av beslutsfattandet om genomförandet av insatserna som kommissionen mot bakgrund av sina erfarenheter föreslagit inför nästa pro- gramperiod torde möjliggöra en avgörande förenkling av procedurerna för ändringar av programmen. Programplanering Finansieringssystem 6. 14. –6. 16. De italienska myndigheterna hade avsevärda svårigheter med att anpassa sig till strukturfondernas programmetod och stora förseningar drabbade godkän- nandet av programmen och genomförandet av dem ute på fältet. Därför slöt kommissionen och Italiens centrala och regionala myndigheter ett avtal i juli 1995 om förbättringar av förvaltningen av strukturfonderna i Ita- lien. Förhandlingarna om vissa program blev långdragna, främst p. g. a. svagheter i förslagen. Två GD XVI-ledda program som lades fram 1994 antogs inte förrän 1997 – Interreg II Italien-Österrike och Italien-Slovenien. För- handlingarna om dessa program var svåra men kommis- sionen medger att de borde att avslutats snabbare. 6. 17. Förslag från medlemsstaterna om samfinansiering av totala anslag ger ofta upphov till svåra frågor som det oundvikligen tar lång tid att lösa. 6. 23. Kommissionen bemödar sig om göra sina egna utbetalningar snabbast möjligt. I förordningarna finns ett förskottssystem gällande förfinansiering av de utbetal- ningar som medlemsstaterna måste göra för strukturfon- dernas räkning. Finansieringssystemets komplexitet på de av revisionsrätten nämnda nivåerna är ofrånkomlig då flera nationella, regionala och lokala förvaltningar ofta måste ingripa den ena efter den andra. 6. 24. –6. 26. Samfinansieringen från strukturfonderna ba- seras på förskott till medlemsstaterna som syftar till att underlätta ett smidigt genomförande av åtgärderna. Det är dock klart att de nationella administrativa arrange- mangen för hur åtgärderna genomförs har stor inverkan på utvecklingen av programmen och utnyttjandegraden av tillgängliga medel. Kommissionen kan härvidlag inte ersätta medlemsstaterna. I förordning (EG) nr 2064/97 ingår dock särskilda bestämmelser som förväntas för- bättra situationen: I artikel 2. 2 b föreskrivs att medlems- C 347/88 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 staterna skall verifiera totalanslaget och transfereringarna av tillgängliga gemenskapsmedel och nationella medel. I artikel 4 f föreskrivs att medlemsstaterna skall verifiera att utbetalningen av det finansiella stödet från gemenska- pen sker till de slutliga stödmottagarna oavkortat och utan omotiverade dröjsmål. händer till kommissionen inverkar på hur snabbt gemen- skapen gör sina utbetalningar. Dessa utbetalningar kan endast ge en antydan om den reella utvecklingen ute på fältet och återspeglar den inte med någon precision. 6. 27. De låga offentliga utgifterna för 1994 är en åter- spegling av att detta program antogs i ett sent skede. Den årliga utgiftsfördelningen byggde mera på finansierings- översikterna än på realistiska beräkningar av genomför- andet. De årliga trancherna gällde för övrigt för program- men som helhet och inriktades inte nödvändigtvis mot vart och ett av de 1 256 projekt som samfinansierades i Sachsen-Anhalt under perioden 1994–1996. 6. 28. År 1997 gjordes endast 20 % av utbetalningarna i december, vilket kan jämföras med 48 % för 1994. För åtaganden var de motsvarande siffrorna 32 % respektive 60 %. Kommissionens förslag för nästa programperiod skulle eliminera den nuvarande koncentrationen av åta- ganden och utbetalningar i slutet av ett år. 6. 29. De rutiner som revisionsrätten avser, skulle behöva inrättas i medlemsstaterna. Kommissionen medger att medlemsstaternas utgiftsredovisning inte alltid är tillförlit- lig. En korrekt tillämpning av förordning (EG) nr 2064/ 97 förväntas förbättra situationen. 6. 30. –6. 32. Kommissionen är medveten om att förse- ningar i de finansiella förfarandena kan förorsakas av problem med informationsflödet i medlemsstaterna. Den påminner dock om att dess egna utbetalningar i allmän- het sker i form av förskott för att täcka de av medlems- statens utgifter som ännu inte har redovisats. Bestämmel- serna i artikel 2. 2 a i förordning (EG) nr 2064/97 om verifieringskedjan förväntas förbättra kvaliteten och has- tigheten hos dessa informationsflöden. Tröskelvärdena beräknas på basis av de utgiftsbelopp som anges i finan- sieringsplanerna och de procentsatser som finns fast- ställda i artikel 21 i förordning (EEG) nr 4253/88 och mot denna bakgrund verkar det omotiverat att man på nationell nivå skulle vara okunnig om tröskelvärdena. I kommissionens förslag för nästa programperiod tillåts kommissionen att göra utbetalningar på basis av med- lemsstaternas utgiftsredovisningar som inte längre behö- ver uppnå en särskild miniminivå för att utlösa utbetal- ningen. Förseningar i kommissionens utbetalningar inver- kar generellt endast på den återstående slutbetalningen för ett program. Dessa förseningar beror oftast på bri- stande information från medlemsstaten. Kommissionen kan inte avsluta ett program om den inte får de uppgifter som krävs. 6. 33. Uppenbart är att programmens genomförandegrad och den hastighet med vilken informationen förmedlas från den slutliga bidragsmottagaren genom olika mellan- Mobilisering av resurser 6. 35. Revisionsrättens påpekande bygger på situationen i Italien åren 1994 och 1995. Det är riktigt att samfinan- sieringen från centralmyndigheten i de tre italienska regioner som kontrollerades av revisionsrätten 1996 var mycket försenad. Men i två av de tre regionerna har de regionala myndigheterna förfinansierat centralmyndighe- tens andel och under tiden löstes problemet (se svaret i punkt 7. 57 i årsrapporten om budgetåret 1996). 6. 37. Oberoende av förhandlingarna med kommissionen har Korsika avstått från att finansiera förbränningsugn- arna i Bastia och Ajaccio inom ramen för det samlade programdokumentet för 1994–99, detta eftersom det andra projektet av tekniska skäl ännu inte har förverkli- gats och regionmyndigheterna föredrog att genomföra båda projekten samtidigt. 6. 38. –6. 39. Kontrollen av en begäran om samfinansie- ring av privata investeringar avser överensstämmelsen med gällande stödordning (i det tyska fallet Gemein- schaftsaufgabe) och inte möjliga konjunktureffekter eller andra externa faktorer. 6. 42. Det är ett erkänt faktum att Italiens förvaltnings- mässiga rutiner är alltför långdragna och komplexa. Det är därför lämpligare, liksom sägs i Intesa (avtalet mellan Italiens regering och kommissionen av den 26 juli 1995 som syftar till förbättringar i utnyttjandet av strukturfon- derna i Italien), att strömlinjeforma dessa rutiner än att anpassa strukturfondsprogrammen (inklusive finansie- ringsplanerna) till förseningarna som förorsakas av dessa rutiner. 6. 43. –6. 44. Kommissionen är sedan länge medveten om effekterna av växelkursvariationerna mellan nationella valutor och ecun. Den gör allt som står i dess makt för att mildra negativa effekter. Lagstiftaren har velat att finansieringsplanen och bokföringen gällande insatserna skall upprättas i ecu för att skydda gemenskapsbudgeten från växlingsriskerna och för att göra ”reklam” för den gemensamma valutan. Dessa effekter kommer att för- svinna för medlemsstaterna i eurozonen. Vad gäller Ita- lien inverkade lirans kursvariationer visavi euron menligt vid programavslutet för åren 1989–93. Det är dock inte klart ifall ett ”effektivt ingrepp”, som innebär ökade nationella utgifter för att tillvarata allt tillgängligt gemen- 16. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 347/89 skapsstöd, skulle ha varit ett tillgängligt alternativ i många fall. T. ex. hade många förmedlande organisatio- ner som handlägger totala anslag inga praktiska sätt att öka sina befintliga budgetar eftersom deras beräkningar gjorts i inhemsk valuta och redovisningarna utformats på basis av statsbidragsdelen i lire. om föregående års genomföranderapport, med de uppgif- ter som anges i artikel 36, har översänts till kommissio- nen (artikel 31. 3). Dessutom måste kommissionen utan dröjsmål informera medlemsstaten och aktuell myndighet ifall något av villkoren för underhandsutbetalningarna inte är uppfyllt. Genomförande 6. 45. Klargöranden om begreppen ”åtagande”, ”slutlig stödmottagare” och ”stödberättigande utgifter” har gjorts i informationsbladen om bidragsberättigande utgif- ter som tagits fram av kommissionen i samråd med medlemsstaterna. Generellt fortsätter kommissionen sina i informationsansträngningar. Medlemsstaterna måste enligheten med regelverket likaledes delta i detta arbete. 6. 46. Utbetalningarna från strukturfonderna fordrade i de nya medlemsstaterna oundvikligen nya administrativa system och en anpassning av de nationella systemen för utbetalning och redovisning av EU-pengar. Vissa inle- dande problem uppstod men dessa har nu till stor del lösts. 6. 47. Avräkningen av återkrav från utbetalningarna hos samma nationella genomförandemyndighet är en bokför- ingsrutin som är tänkt som en förenkling och kan inte anses vara ett giltigt skäl för förseningar i genomförandet av ett efterföljande program. Kommissionen betalar med rätta inte ut några pengar förrän medlemsstaten har lämnat in nödvändig information. 6. 48. Regionalfonden och Socialfonden administreras inte på samma sätt, men skillnaderna är väl kända och behärskas av fondernas regionala förvaltare. Vid kommis- sionen innehar det ledningsansvariga generaldirektoratet rollen som samordnare. Samordningen sker genom möten med representanter från olika tjänstegrenar där operatio- nella och finansiella frågor tas upp och löses. Vad gäller fördelningen av projekten inom det samlade planeringsdokumentet för Hainaut mellan Regionalfon- den och Socialfonden förfogar förvaltaren över all nöd- vändig information om vem som är bidragsberättigad till strukturfondspengar, eftersom separationen mellan fon- derna var väl definierad inte bara i de samlade planer- ingsdokumentet utan även under mötena med företrädare för regionen Vallonien. 6. 50. De finansiella profilerna har justerats för alla åtgärder i regionalprogrammet för Sardinien i den revide- rade programplanering som antogs i december 1997. Dessutom har bestämmelserna ändrats för att förbättra flexibiliteten och för att rensa bort projekt som inte kan genomföras på utsatt tid. Processen skall fortsätta i kommande uppföljningskommitte´er beroende på i hur väl det reviderade programmet genomförs. 6. 51. Det är synnerligen viktigt att minimera förseningar som har att göra med att alla projekt måste respektera gemenskapens tillämpliga regelverk. 6. 52. Sardinien: Se kommentarerna i punkt 6. 50. Korsika: Till följd av förseningarna beslöt kommissionen den 30 juli 1996 att revidera det samlade planeringsdo- kumentet. Nya rutiner infördes av behöriga nationella myndigheter i november 1996 och januari 1997 för att förbättra uppföljningen och genomförandet av det sam- lade planeringsdokumentet. 6. 53. Vissa fördröjningar är ofrånkomliga eftersom exakt genomförande av varje projekt omöjligen kan för- utses. Ändringsprocedurerna förenklas förmodligen som en följd av kommissionsförslaget om decentralisering av genomförandet av åtgärder. Oegentligheter måste natur- ligtvis korrigeras även om detta innebär fördröjningar. 7. SLUTSATSER 7. 1. De årliga åtagandebemyndiganden som förs in i budgeten för strukturåtgärder stämmer överens med bud- getplanen. Det är svårt att göra några exakta prognoser över hur stora betalningsåtaganden som behövs eftersom behoven bestäms av den varierande utvecklingstakten hos hundratals program och hundratusentals olika projekt. Kommissionen och medlemsstaterna försöker tillsammans förbättra dessa prognoser. 6. 49. I det nya allmänna regelverk som föreslagits av kommissionen skall innehållet i årsrapporten vara detalje- rat (artikel 36) Vidare föreskrivs att några underhandsbe- talningar av återbetalningssummor inte sker annat än 7. 2. I den pågående genomgripande översynen av bud- getförordningen avser kommissionen att klargöra relatio- nen mellan horisontella och sektoriella finansregler. C 347/90 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 16. 11. 98 7. 4. Kommissionen anser inte att dess tillvägagångssätt vad gäller budgetåtaganden för strukturfondsprogram ger någon förvirrad bild. Helt klart är att det under ett programs levnadstid inte finns någon exakt relation mel- lan åtagandena från gemenskapsbudgeten å ena sidan och hur ett program reellt utvecklas ute på fältet å den andra sidan. Programhandläggarna anser att finansieringsplanerna är användbara. Kommissionens förslag för perioden 2000–2006 är utfor- made för att klargöra ansvarsfördelningen vad gäller programplaneringen och öka decentraliseringen till med- lemsstaterna. 7. 5. Personer som på olika nivåer utarbetar program och/eller sysslar med finansförvaltningen för dem behöver vissa typer av information för att kunna sköta sin uppgift ordentligt. I kommissionens nyligen utfärdade förordning (EG) nr 2064/97 om finanskontroll finns olika krav, t. ex. på verifieringskedjor, som bör förbättra kvaliteten på den finansiella informationen. behöver dock inte ha tillgång till all information. Kom- missionen för sin del anser sig inte behöva detaljerade uppgifter om de enskilda projekten. 7. 6. Huvudkravet är att se till att bidragsmottagarna utan omotiverade dröjsmål får de utbetalningar de har rätt till. Men sedan kommissionen väl har betalat ut ett förskott hänger detta i huvudsak på effektiviteten i med- lemsstatens finansieringssystem och -förfaranden. Kom- missionen har i flertalet medlemsstater varit tvungna att göra sina utbetalningar via affärsbankerna. Utbetalning- arna har gjorts i ecu och endast två medlemsstater har beviljat ecukonto i sina statskassor. Från och med 1999 kommer denna komplikation att försvinna för de medlemsländer som då ingår i eurozo- nen. 7. 7. Kommissionen vill påminna om att revisionsrättens stycke 6 om förseningar främst återspeglar erfarenheterna från de programhandläggare (3 % av det totala antalet) som har de största förseningarna. Större delen av pro- grammen fortgår normalt utan anmärkningsvärda förse- ningar. Kommissionen godtar icke desto mindre att pro- gramhandläggningen skulle kunna förbättras och påskyn- das ur många aspekter och på alla nivåerna. Kommissio- nens reformförslag för nästa programperiod torde inne- bära ett viktigt bidrag i denna förbättring. Kommissionen hoppas inför nästa programperiod ha ett förbättrat horisontellt informationssystem som ersätter Arinco-basen. Alla som är sysslar med strukturfonderna 7. 8. Kommissionen avser att till fullo bidra med sin del i förbättringsansträngningarna