title: Tillägg till kommissionens meddelande av den 27 november 1996 om kriterier för bedömning av nationella program för kostnadsberäkning och finansiering av samhällsomfattande tjänster inom telekommunikation samt riktlinjer för medlemsstaterna för genomförandet av dessa program (KOM(96) 608)

eurovoc_concepts:
EU financing
competition law
costing
telecommunications
transmission network

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 03. 09. 1998 KOM(1998) 494 slutlig Tillägg till kommissionens meddelande av den 27 november 1996 om kriterier för bedömning av nationella program för kostnadsberäkning och finansiering av samhällsomfattande för inom medlemsstaterna för genomförandet av dessa program (KOM(96)608) telekommunikation samt riktlinjer tjänster Tillägg till kommissionens meddelande av den 27 november 1996 om kriterier för bedömning av nationella program för kostnadsberäkning och finansiering av samhällsomfåttan de för inom medlemsstaterna för genomförandet av dessa program (KOM(96)608) telekommunikation samt riktlinjer tjänster Detta meddelande är ett tillägg till kommissionens meddelande (KOM(96)608) av den 27 november 1996 om kostnadsberäkning och finansiering av samhällsomfattande tjänster (novembermeddelandet). Bakgrunden är att Europaparlamentet den 18 september 1997 antog en resolution om novembermeddelandet. ifrågasätter parlamentet meddelandets status. Parlamentet anser att ordalydelsen skulle kunna ge intryck av att man med meddelandet försöker gå utöver vad som avsågs med att informera "medlemsstaterna om vilka kriterier kommissionen ämnar tillämpa vid en gemenskapsrättslig av samhällsomfattande tjänster inom ramen för nationella program för samhällsomfattande tjänster", och att det faktiskt skulle kunna innebära ytterligare rättsliga skyldigheter för medlemsstaterna. I denna resolution kostnadsberäkning finansiering bedömning och av Som svar på detta kan kommissionen bekräfta att avsikten och målet med meddelandet från november 1996 endast är att klargöra och förtydliga befintliga eller föreslagna skyldigheter på telekommunikationsområdet1. gemenskapens bestämmelser ramen inom för 1 Användningen av "måste" eller "skall" i nedanstående stycken är inte avsedd att innebära rättsligt bindande skyldigheter då sådana inte redan finns. Detta gäller för s/h punkt 3. 3, första raden; s. 9, punkt 4, första stycket, tredje raden; s. 11, Riktlinjer 1. 2, tredje stycket, första raden och Fotnot 12; s. 12, Riktlinjer 1. 2. 2 ii, andra stycket, sjätte raden och Riktlinjer 1. 2. 2 iii, tredje stycket, första raden i den svenska texten. z ISSN 1024-4506 KOM(98) 494 slutlig DOKUMENT SV 15 10 09 16 Katalognummer : CB-CO-98-511-SV-C ISBN 92-78-38821-1 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg z


title: 98/535/CE: Décision de la Commission du 3 septembre 1998 portant réglementation technique commune concernant le système terrestre de télécommunications dans les avions (TFTS) [notifiée sous le numéro C(1998) 2378] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
aircraft
harmonisation of standards
technical regulations
telecommunications equipment
transmission network

formats: html pdf print

text: L 251/36 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 11. 9. 98 II (Actes dont la publication n’est pas une condition de leur applicabilit(cid:130)) COMMISSION D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 3 septembre 1998 portant r(cid:130)glementation technique commune concernant le syst(cid:138)me terrestre de t(cid:130)l(cid:130)communications dans les avions (TFTS) [notifi(cid:130)e sous le num(cid:130)ro C(1998) 2378] (Texte pr(cid:130)sentant de l’int(cid:130)r(cid:136)t pour l’EEE) (98/535/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, consid(cid:130)rant que la r(cid:130)glementation technique commune (cid:133) adopter dans la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision est conforme (cid:133) l’avis du comit(cid:130) ACTE, vu la directive 98/13/CE du Parlement europ(cid:130)en et du Conseil du 12 f(cid:130)vrier 1998 concernant les (cid:130)quipements terminaux de t(cid:130)l(cid:130)communications et les (cid:130)quipements de satellite, stations incluant la reconnaissance mutuelle de leur conformit(cid:130) (1), et notamment son article 7, paragraphe 2, deuxi(cid:138)me tiret, communications par terrestres de consid(cid:130)rant que la Commission a adopt(cid:130) la mesure iden- tifiant le type d’(cid:130)quipements terminaux de t(cid:130)l(cid:130)communi- cations pour r(cid:130)glementation technique commune est n(cid:130)cessaire ainsi que la d(cid:130)claration aff(cid:130)rente sur la port(cid:130)e de cette r(cid:130)glementation, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 7, paragraphe 2, premier tiret de la directive 98/13/CE; lequel une consid(cid:130)rant qu’il importe d’adopter les normes harmoni- s(cid:130)es correspondantes, ou une partie de ces normes, mettant en œuvre les exigences essentielles (cid:133) transposer en r(cid:130)glementations techniques communes; consid(cid:130)rant qu’il est n(cid:130)cessaire, pour maintenir l’acc(cid:138)s aux march(cid:130)s pour les fabricants, de permettre des arrange- ments transitoires concernant les (cid:130)quipements agr(cid:130)(cid:130)s conform(cid:130)ment aux r(cid:130)glementations nationales en mati(cid:138)re d’homologation; consid(cid:130)rant que la proposition a (cid:130)t(cid:130) soumise au comit(cid:130) ACTE conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 29, paragraphe 2; (1) JO L 74 du 12. 3. 1998, p. 1. A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: Article premier La pr(cid:130)sente d(cid:130)cision s’applique aux (cid:130)quipements 1. terminaux destin(cid:130)s (cid:133) (cid:136)tre connect(cid:130)s (cid:133) un r(cid:130)seau public de t(cid:130)l(cid:130)communications et relevant de la norme harmonis(cid:130)e d(cid:130)finie (cid:133) l’article 2, paragraphe 1. 2. La pr(cid:130)sente d(cid:130)cision (cid:130)tablit une r(cid:130)glementation tech- nique commune couvrant les caract(cid:130)ristiques techniques, les exigences en mati(cid:138)re d’interface (cid:130)lectrique et m(cid:130)ca- nique et le protocole de contr(cid:147)le d’acc(cid:138)s que doivent fournir les (cid:130)quipements terminaux destin(cid:130)s par le fabri- cant ou son mandataire (cid:133) (cid:136)tre utilis(cid:130)s dans le syst(cid:138)me terrestre de t(cid:130)l(cid:130)communications dans les avions (TFTS). Article 2 1. la La r(cid:130)glementation technique commune inclut norme harmonis(cid:130)e qui a (cid:130)t(cid:130) (cid:130)labor(cid:130)e par l’organisme de normalisation comp(cid:130)tent pour mettre en œuvre, dans la mesure du possible, les exigences essentielles vis(cid:130)es (cid:133) l’article 5 de la directive 98/13/CE. La r(cid:130)f(cid:130)rence (cid:133) cette norme figure en annexe. 11. 9. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 251/37 trois mois apr(cid:138)s l’entr(cid:130)e en vigueur de la pr(cid:130)sente d(cid:130)ci- sion. 2. Les (cid:130)quipements terminaux agr(cid:130)(cid:130)s conform(cid:130)ment auxdites r(cid:130)glementations nationales peuvent continuer (cid:133) (cid:136)tre commercialis(cid:130)s sur leur march(cid:130) national respectif et (cid:133) (cid:136)tre mis en service. Article 5 Les (cid:144)tats membres sont destinataires de la pr(cid:130)sente d(cid:130)ci- sion. Fait (cid:133) Bruxelles, le 3 septembre 1998. Par la Commission Martin BANGEMANN Membre de la Commission terminaux qui Les (cid:130)quipements rel(cid:138)vent de la 2. pr(cid:130)sente d(cid:130)cision sont conformes (cid:133) la r(cid:130)glementation technique commune vis(cid:130)e au paragraphe 1, satisfont aux exigences essentielles vis(cid:130)es (cid:133) l’article 5, points a) et b) de la directive 98/13/CE et satisfont aux exigences des autres directives les directives 73/ 23/CEE (1) et 89/336/CEE (2) du Conseil. applicables, notamment Article 3 Les organismes notifi(cid:130)s d(cid:130)sign(cid:130)s pour mener (cid:133) bien les proc(cid:130)dures vis(cid:130)es (cid:133) l’article 10 de la directive 98/13/CE utilisent ou garantissent l’utilisation, en ce qui concerne les (cid:130)quipements terminaux couverts par l’article 1er, para- graphe 1, de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision, de la norme harmonis(cid:130)e vis(cid:130)e en annexe, (cid:133) partir de l’entr(cid:130)e en vigueur de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Article 4 1. Les r(cid:130)glementations nationales en mati(cid:138)re d’homolo- gation couvrant les (cid:130)quipements qui rel(cid:138)vent de la norme harmonis(cid:130)e vis(cid:130)e en annexe cessent d’(cid:136)tre appliqu(cid:130)es (1) JO L 77 du 26. 3. 1973, p. 29. (2) JO L 139 du 23. 5. 1989, p. 19. L 251/38 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 11. 9. 98 ANNEXE R(cid:130)f(cid:130)rence (cid:133) la norme harmonis(cid:130)e applicable La norme harmonis(cid:130)e vis(cid:130)e (cid:133) l’article 2 de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision est la suivante: Electromagnetic compatibility and Radio spectrum Matters (ERM); Terrestrial Flight Telecommunications System (TFTS); Technical requirements for TFTS [Questions relatives (cid:133) la compatibilit(cid:130) (cid:130)lectromagn(cid:130)tique et au spectre radio(cid:130)lectrique (ERM); syst(cid:138)me terrestre de t(cid:130)l(cid:130)communications dans les avions (TFTS); exigences techniques applicables au TFTS] Institut europ(cid:130)en des normes de t(cid:130)l(cid:130)communications ETSI Secr(cid:130)tariat TBR 23: mars 1998 (sauf l’introduction) Renseignements compl(cid:130)mentaires L’Institut europ(cid:130)en des normes de t(cid:130)l(cid:130)communications est reconnu aux termes de la directive 83/189/CEE du Conseil (1). La norme harmonis(cid:130)e vis(cid:130)e ci-dessus a (cid:130)t(cid:130) (cid:130)labor(cid:130)e en vertu d’un mandat d(cid:130)livr(cid:130) conform(cid:130)ment aux proc(cid:130)dures applicables en la mati(cid:138)re de la directive 83/189/CEE. Le texte int(cid:130)gral de la norme harmonis(cid:130)e mentionn(cid:130)e ci-dessus peut (cid:136)tre obtenu aupr(cid:138)s de: Institut europ(cid:130)en des normes de t(cid:130)l(cid:130)communications 650, Route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Commission europ(cid:130)enne DG XIII/A/2 (cid:190) (BU 31, 1/7) Rue de la Loi 200 B-1049 Bruxelles ou aupr(cid:138)s de tout autre organisme responsable de la diffusion des normes ETSI, dont la liste figure (cid:133) l’adresse Internet www. ispo. cec. be. (1) JO L 109 du 26. 4. 1983, p. 8


title: Komisijas Regula (EK) Nr. 1890/98 (1998. gada 3. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1780/97, kas ievieš sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 723/97 par dalībvalstu rīcības programmu īstenošanu ELVGF Garantiju nodaļas izdevumu kontroles jomā

eurovoc_concepts:
Community budget
EAGGF Guarantee Section
EU Member State
action programme
agricultural expenditure
aid to agriculture

text: 414 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/23. sēj. 31998R1890 L 245/28 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 4. 9. 1998. KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 1890/98 (1998. gada 3. septembris), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1780/97, kas ievieš sīki izstrādātus noteikumus par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 723/97 par dalībvalstu rīcības programmu īstenošanu ELVGF Garantiju nodaļas izdevumu kontroles jomā EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 22. aprīļa Regulu (EK) Nr. 723/97 par dalībvalstu rīcības programmu īstenošanu ELVGF Garantiju nodaļas izdevumu kontroles jomā (1), un jo īpaši tās 6. pantu, tā kā 2. un 3. pants Komisijas Regulā (EK) Nr. 1780/97 (2), kas ievieš sīki izstrādātus noteikumus tam, kā piemērot Regulu (EK) Nr. 723/97, cita starpā nosaka maksājuma metodi un termiņus attiecībā uz Kopienas finanšu iemaksu dalībvalstīm; tā kā ir pierādījies, ka izmantoto metodi, kas paredz vienreizēju gada maksājumu, kas aptver visas iepriekšējā gadā neizmantotās summas un nākošā gada avansu, ir grūti piemērot praksē un turklāt tā neņem vērā asignējumus, ko budžeta iestāde apstip- rinājusi nākošajam gadam; tā kā, lai uzlabotu attiecīgo pasākumu pārvaldi, avansus, kas dalībvalstīm izmaksājami saskaņā ar 7. pantu Komisijas Regulā (EK) Nr. 296/96 (3), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1391/97 (4), var atskaitīt nevis no summām, kas nav izmantotas iepriekšējā gadā, bet gan no summām, kas nav izmantotas gadā pirms iepriekšējā gada, un tā kā Kopienas finanšu iemaksas maksimuma summu nevar noteikt, pirms budžeta iestāde apstiprinājusi asignējumus; tā kā šajā regulā paredzētie pasākumi atbilst ELVGF komitejas atzinumam, spēkā stāšanās dienas. Kopienas līdzfinansējuma saņemšanai janvāra. Turp- piemēroti tikai izdevumi pēc 1997. gada 1. māko gadu rīcības programmas ar saskaņā procedūru, kas noteikta iepriekšminētās regulas 2. panta 1. un 2. punktā. iesniedz Tāmes sastāda saskaņā ar tabulu pielikumā. 2. Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informā- ciju, Kopienas finanšu iemaksas maksimālo summu katras dalībvalsts valūtā nosaka katras dalībvalsts valūtā nākamajā mēnesī pēc mēneša, kad pieņemts attiecīgā finanšu gada Eiropas Kopienu vispārējais budžets. Komisija informē attiecīgās dalībvalstis par visiem izdevu- miem, kuru Kopienas finansējums atteikts, un par attiecīga- jiem iemesliem. 3. Katru gadu ne vēlāk par 31. maiju dalībvalstis nosūta Komisijai pārskatu par summām, kas samaksātas iepriekšējā kalendāra gadā. Šiem izdevumiem piemēro Kopienas finanšu iemaksas maksimuma summu, kas noteikta saskaņā ar iepriekšminētās regulas 4. panta 2. punktu; tā nepārsniedz rīcības programmās norādītās summas, ko Komisija uzskata par piemērotām. Tomēr attiecībā uz 1997. gadu izdevumu izdarīšanas termiņš ir 1998. gada 31. augusts, un pārskatu par izdotajām summām nosūta tā, lai Komisija to saņemtu līdz 1998. gada 31. oktobrim. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. Šo pārskatu sastāda saskaņā ar tabulu pielikumā. ” 1. pants 2. Regulas 3. pantu aizstāj ar šādu: Regulu (EK) Nr. 1780/97 groza šādi: 1. Regulas 2. panta 1. , 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu: “3. pants Dalībvalstis programmas “1. Regulas (EK) Nr. 723/97 piemērošanas pirmajam un otrajam gadam līdz otrā mēneša beigām pēc šīs regulas iesniedz rīcības savas (1) OV L 108, 25. 4. 1997. , 6. (2) OV L 252, 16. 9. 1997. , 20. (3) OV L 39, 17. 2. 1996. , 5. (4) OV L 190, 19. 7. 1997. , 20. lpp. lpp. lpp. lpp. Maksimuma summu, kas noteikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 723/97 4. panta 2. punktu, no kuras atņemta neiz- mantotā summa, kas izmaksāta par gadu pirms iepriekšējā gada, uzskata par izdevumiem, kas minēti Komisijas Regulas (EK) Nr. 296/96 7. pantā, attiecībā uz to mēnesi, kurā Komisija tos noteikusi. ” 03/23. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 415 3. Pievieno šādu 3. a pantu: “3. a pants 4. Vārdu “iesaistīti” šīs regulas pielikuma 5. punktā aizstāj ar vārdu “samaksāti”. Attiecībā uz pēdējiem diviem šīs regulas piemērošanas gadiem neizmantoto summu ieskaita ELVGF budžeta jūnija izdevumu attiecīgajā postenī tajā finanšu gadā, kas seko attiecīgajam izpildes gadam. ” 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī. Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, 1998. gada 3. septembrī Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Franz FISCHLER


title: Halvtidsrapport om gemenskapens program för att förbättra säkerhet, hygien och hälsa i arbetet (1996-2000)

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
health policy
occupational health
occupational safety

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 03. 09. 1998 KOM(1998) 511 slutlig HALVTIDSRAPPORT OM GEMENSKAPENS PROGRAM FÖR ATT FÖRBÄTTRA SÄKERHET, HYGIEN OCH HÄLSA I ARBETET (1996-2000) (framlagt av kommissionen) HALVTIDSRAPPORT OM GEMENSKAPENS PROGRAM FÖR ATT FÖRBÄTTRA SÄKERHET, HYGIEN OCH HÄLSA I ARBETET (1996-2000) Kommissionen åtog sig att utarbeta en rapport om den verksamhet som bedrivits inom ramen för gemenskapens program för att förbättra säkerhet, hygien och hälsa i arbetet 1996-2000. 1 Programmet presenterades efter att en ansenlig mängd rättsakter antagits av gemenskapen i enlighet med artikel 118a. Programmet var avsett att stödja genomförandet och tillämpningen av den befintliga lagstiftningen och också att i högre grad fästa större vikt vid åtgärder som inte är av lagstiftningskaraktär. ÅREN 1996-1998 Av de åtgärder som planerades för åren 1996-1998 förtjänar främst följande ett omnämnande: • Inrättandet av Europeiska arbetsmiljöbyrån i Bilbao Arbetsmiljöbyråns verksamhet har nu kommit igång. Dess uppgift är att tillhandahålla relevant information om arbetsförhållanden och hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och den skall därför bedriva nära samarbete med Europeiska stiftelsen för förbättring av arbets- och levnadsvillkor i Dublin som har fastställt ett kompletterande arbetsprogram för 1998-2000 på detta område. Arbetsmiljöbyrån i Bilbao kommer att bistå de berörda parterna med vetenskapliga, tekniska och ekonomiska upplysningar. • Programmet Safe Kommissionen lämnade 1995 ett förslag till rådets beslut om antagande av ett program med icke-lagstiftande åtgärder för att förbättra hälsa och säkerhet i arbetet (Safe)2. I förslaget om Safe förutses särskilt finansiering av rådgivning och information för att uppmuntra korrekt tillämpning av gällande lagstiftning, särskilt för att förbättra hälsan och säkerheten i små och medelstora företag. Förslaget omarbetades 1997 efter samråd med Europaparlamentet3 och har diskuterats flera gånger i rådets arbetsgrupp för sociala frågor, utan att man enats om det. Flera förberedande projekt och pilotprojekt har delfinansierats i syfte att tillgodose de särskilda behov som finns i små och medelstora företag, främja goda lösningar som en norm för utveckling en säker, produktiv och konkurrenskraftiga arbetsmiljö och nå 1 KOM(95) 282 slutlig. - EGT C 262, 07. 10. 1995, s. 18 2 KOM(95) 282 slutlig. - EGTC 262, 07. 10. 1995, s. 18 3 KOM(96) 652 slutlig. - EGT C 92, 21. 03. 1997, s. 3 framsteg när det gäller korrekt och effektiv tillämpning av gemenskapens lagstiftning om hälsa och säkerhet. Kommissionen är orolig för att programmet inte kommer att antas. Det förslag som presenterades fick ett betydande stöd från arbetsmarknadens parter, regeringarna och Europaparlamentet och sågs som ett medel att främja hälsa och säkerhet som en avgörande del av god ledning och som en nyckelåtgärd i gemenskapens strävan att förbättra tillämpningen av befintlig lagstiftning. Kommissionen kommer att diskutera detta samt andra obehandlade förslag på området för hälsa och säkerhet med parlamentet och rådet i syfte att driva fram framsteg. I detta sammanhang kan det vara värt att överväga arbetsmiljöbyråns eller Dublin stiftelsens möjligheter att överta en del av de viktigaste delarna av programmet Safe. Detta vore möjligt endast om de gavs tillräckligt med resurser. För att förverkliga detta i berörda vore den budgetansvariga myndigheten budgetbestämmelser. tvungen att göra justeringar • Införlivande och modernisering av befintliga lagstiftningsåtgärder Införlivande År 1996 införlivade medlemsstaterna (cirka) 74 % av de direktiv som antagits i enlighet med artikel 118a. Denna siffra har nu stigit till 95 %. Under perioden ifråga har ungefar 30 motiverade yttranden, sex beslut att väcka talan inför domstolen och ett utslag mot en medlemsstat lett till att införlivandenivån stigit betydligt. För närvarande är endast nio fall obehandlade. Modernisering Direktivet om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet mot risker som har samband med kemiska agenser i arbetet antogs den 7 april 19984. Direktivet är resultatet av långa diskussioner i Europaparlamentet och i rådet och är ett exempel på förenklad och rationaliserad lagstiftning genom att det konsoliderar flera direktiv på området. Likaså har rådets antagande av en ändring av direktiv 89/655/EEG om minimikrav för hälsa och säkerhet vid arbetstagares användning av arbetsutrustning i arbetet5 medfört att de krav som gäller hälsa och säkerhet utvidgats till att omfatta rörlig arbetsutrustning och utrustning som avänds för lyft av last. Bestämmelserna om byggställningar antogs inte av rådet viH detta tillfälle. Kommissionen överväger att lägga fram ett särskilt förslag för att uppfylla behoven i detta hänseende. 4 Rådets direktiv 98/24/EG af den 7. 4. 1998-EGTL 131,5. 5. 1998, s. 11 5 Rådets direktiv 95/63/EG af den 5. 12. 1995 - EGT L 335, 30. 12. 1995, s. 28 3 Kommissionen har föreslagit en modernisering av direktiven om hälsa och säkerhet mot bakgrund av de framsteg som gjorts inom forskning och teknik och av andra relevanta faktorer. När det gäller indikativa gränsvärden har kommissionen antagit direktiv 96/94/EG om upprättande av en andra förteckning över indikativa gränsvärden6. i arbetet anpassades Rådets direktiv 90/679/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för biologiska agenser tekniska utvecklingen genom kommissionens direktiv 97/59/EG7 och 97/65/EG8. Så fort de de nya forskningsresultaten var tillgängliga om att smittämnet BSE kan överföras till människor tog kommissionen detta i beaktande. Genom direktiv 97/65/EG förstärks skyddet för arbetstagare mot risker vid exponering för smittämnena BSE och TSE i arbetet. till den Rådets direktiv 97/42/EG om en första ändring av direktiv 90/394/EEG om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener i arbetet antogs av rådet i juni 1997, efter ett förslag från kommissionen i september 1995. Direktivet är ett viktigt framsteg eftersom det utvidgar räckvidden av det tidigare direktivet till att gälla hantering av ämnen och beredningar (som ger upphov till en större risk för cancer) som inte tidigare omfattades. Dessutom innehåller direktivet ett indikativt gränsvärde för ett känt carcinogent ämne. ÅREN 1998-2000 Gemenskapsprogrammets andra period utspelar sig i en annan miljö till följd av de politiska överenskommelserna under toppmötena i Amsterdam och Luxemburg och av att förhandlingarna om utvidningen inletts. Allmänt sett håller den arbetsföra befolkningen och arbetsformerna på att förändras: arbetskraften blir äldre, antalet kvinnliga arbetstagare ökar stadigt, tillfälligt arbete och deltidsarbete blir vanligare liksom egenföretagande inom andra sektorer än jordbruket, samtidigt som arbetstillfällena inom servicesektorn hela tiden ökar. Kommissionens mål är fortfarande att engagera samtliga parter i strävan efter en moderniserad, effektiv och ändamålsenlig arbetsmiljö för Europa, som leder till färre olycksfall och mindre ohälsa och har positiva effekter för anställbarheten och näringslivet. Kommissionen har sett över sina prioriteringsområden från och med nu fram till år 2000 när det gäller hälsa och säkerhet i arbetet. 6 EGT L 338, 28. 12. 1996, s. 86 7 EGT L 282, 15. 10. 1997, s. 33 8 EGT L 335, 6. 12. 1997, s. 17 PRIORITERINGSOMRÅDEN 1998-2000 • Att göra lagstiftningen mer effektiv • Att förbereda utvidgningen • Att stärka sambandet med anställbarhet • Arbetsförhållanden i en tid av förändringar: nya risker i blickpunkten ATT GÖRA LAGSTIFTNINGEN MER EFFEKTIV På området hälsa och säkerhet i arbetet är lagstiftningen i gemenskapen omfattande och aktuell. Medlemsstaterna har i hög grad ansträngt sig för att införliva lagstiftningen, vilket skett till 95 %. Kommissionen utreder för närvarande om den nationella lagstiftningen är förenlig med gemenskapens normer. Korrekt införlivande måste motsvaras av ett riktigt genomförande och praktisk tillämpning. Kommissionen kommer på grundval av rapporter som medlemsstaterna skall lämna att bedöma genomförandet av nationell lagstiftning, graden av efterlevnad på arbetsplatserna och det arbete som gjorts för att verkställa bestämmelserna vid tillämpningen. För att garantera öppenhet har kommissionen för avsikt att sända utvärderingsrapporter till Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Ministerrådet. Kommissionen skall uppmuntra de 9000 yrkesinspektörerna i de femton medlemsstaterna att i högre grad verka för effektivt genomförande av gemenskapslagstiftningen. Yrkesinspektörskommittén avger yttranden om problem som gäller medlemsstaternas verkställande av gemenskapens i arbetet. Kommissionen och yrkesinspektörskommittén har ett nära samarbete för att utveckla initiativ som behövs på området och för att säkerställa att yrkesinspektörskommittén aktivt kan medverka vid utvärderingen av genomförandet av gemenskapens lagstiftning. lagstiftning om hälsa och säkerhet Det är också väsentligt att arbetsmarknadens parters synpunkter beaktas vid utvärderingen, eftersom dessa har det främsta ansvaret för att bestämmelserna tillämpas på fältet Detta gäller också Rådgivande kommittén för arbetarskyddsfrågor och Ständiga kommittén för driftssäkerhet och hälsoskydd i stenkolsgruvor och övrig utvinnings industri. Kommissionen skall utreda hur man tillsammans med medlemsstaternas myndigheter kan utveckla en samling EG-indikatorer som skulle kunna ge information om de mest effektiva politiska riktlinjerna. Europeisk statistik över olycksfall i arbetet (ESAW) och över arbetssjukdomar (EODS), en arbetskraftsundersökning som planeras till våren 1999 samt Europeiska kommissionens undersökningar om de socioekonomiska kostnaderna av olycksfall i arbetet och arbetssjukdomar kommer att bilda grunden för fastställandet av dessa indikatorer. Detta borde hjälpa att bedöma om lagstiftningen verkligen är effektiv när det gäller att skapa och upprätthålla de rätta arbetsmiljöförhållandena eller om det behövs förbättringar. Den befintliga lagstiftningen kan också behöva ändras på grund av att arbetssituationen ändras snabbt och nya risker uppstår. Kommissionen skall fortsätta sin politik med att se över befintliga direktiv i avsikt att vid behov modernisera och rationalisera dem. Kommissionen kommer att stödja medlemsstaternas initiativ för att skapa clt nödvändigt säkerhctsmedvetandc hos de enskilda personerna; något som bör inledas i så tidig ålder som möjligt. Gemenskapens lagstiftning uppmuntrar arbetsgivare och arbetstagare att delta i denna strävan och arbetsmiljöbyråns och Dublinstiftelsens roll som spridare av information är centrala i denna politik. Kommissionen skall se över möjligheterna att förbättra utbytet av information med medlemsstaterna om förslag till nationell lagstiftning om säkerhet, hygien och hälsa i arbetet. Samråd på ett tidigt stadium, såsom föreskrivs i kommissionens beslut 88/383/EEG, kommer att bidra till att uppnå detta mål. I de små och medelstora företagen är man i allmänhet inte medveten om vikten av hälso- och säkerhetsåtgärder och om deras positiva ekonomiska fördelar, eftersom man ofta endast betraktar dem som utgifter. Kommissionen har tagit initiativet till ett flertal insatser för att höja medvetenheten om hälsa och säkerhet i arbetet bland små och medelstora företag och för att utarbeta sätt att sporra goda lösningar och utbyte av information. Gensvaret på de förberedande projekten inom Safe har visat att små och medelstora företag kan påverkas till att införa goda förhållanden när det gäller hälsa och säkerhet. En undersökning som nyligen utförts bland små och medelstora företag i Europa visar att officiell rådgivning är nyttig och effektiv när det gäller att genomföra rättsliga bestämmelser. Särskilt små och medelstora företag behöver information om nationell lagstiftning och råd om goda lösningar, om sätt att höja standarden på sina arbetsplatser och om behovet att integrera hälsa och säkerhet som en del av ledningen. Aktuell elektronisk information om både europeiska och nationella bestämmelser som gäller hälsa och säkerhet och som är tillgänglig för företag och deras intermediärer är viktig och håller nu på att tas fram. Dessutom håller kommissionen på att utveckla elektronisk tillgång till lagstiftning och till de vägledande dokument som är knutna till lagstiftningen. Till följd av detta kommer arbetsgivare snart att kunna ge sina arbetstagare specifik och målinriktad information av hög kvalitet. Kommissionen avser att i samarbete med medlemsstaterna utföra särskilda under sökningar om vilka verkningar gemenskapens lagstiftning haft på företagsnivå. Syftet är att utvärdera om lagstiftningen har bidragit till att förbättra hälsa och säkerhet. Vidare bidrar också gemenskapens politik bl. a. för transporter och miljö till att förbättra hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Kommissionen tänker se över vilka effekter den övriga gemenskapspolitiken har för hälsan och säkerheten. ATT FORBEREDA UTVIDGNINGEN Kommissionen har stakat ut sin framtida strategi för utvidgning i meddelandet Agenda 2000(). En av huvudprinciperna är att ansökarländerna måste godkänna de rättigheter och skyldigheter som ett medlemsskap för med sig på grundval av den befintliga gemenskapsrätten och att de förväntas tillämpa, genomföra och verkställa denna när de ansluter sig. Kommissionen har fastställt att hälsa och säkerhet i arbetet är en av huvudpunkterna i gemenskapsrätten på det sociala området och har betonat att ansökarländerna kommer att bli tvungna att anstränga sig betydligt för att nå upp till samma skyddsnivå som uppnåtts i unionen. Kommissionen skall med hjälp av partnerskapen för anslutningen bedöma i vilken grad gemenskapsrätten efterlevs i ansökarländerna och samtidigt stödja dessa länder i deras arbete, bl. a. genom Phare och Taiex, inom ramen för den förstärkta strategin inför anslutningen. Bedömningen skall omfatta följande: • Förhållandena på fältet när det gäller hälsa och säkerhet i arbetet i ansökarländerna, inbegripet antalet olycksfall och arbetssjukdomar. • Hur situationen utvecklas i dessa länder (dvs. blir situationen bättre eller sämre?). • Vilka är de största utmaningarna för förbättrade standarder i dessa länder (t. ex. brist på information, brist på resurser, föråldrade och farliga anläggningar och utrustning, farligt inflöde, miljöfaktorer osv. ?). • Hurdan är lagstiftningen i jämförelse med den i Europeiska unionen och vilka förfaranden har man för att verkställa den? • Vilka är de effektivaste åtgärder som kan främjas för att höja standarden när det gäller hälsa och säkerhet i ansökarländerna? Resultatet av denna bedömning kommer att visa hurdan hjälp som behövs för att genomföra förändringar, t. ex. genom att stödja utbildning för specialister på områden som arbetshälsa och yrkeshygien, lagstiftning och tekniska inspektioner. Detta kommer att kräva betydande satsningar på utbildning, information och teknisk kunskap som till stor del kan tillhandahållas av arbetsmiljöbyrån och Dublinstiftelsen, samt expertis från medlemsstaterna och andra vederhäftiga källor. Likaså kommer yrkesinspektörs- kommittén att utgöra ett viktigt forum både för utbyte av teknisk information och för dialog mellan ansökarländerna, som informellt är företrädda i kommittén. KOM (97) 2000 slutlig. ATT STARKA SAMBANDET MED ANSTÄLLBARHET En bra och säker arbetsmiljö är viktig för att individen skall behålla sin hälsa och arbetsförmåga. Samtidigt är en bra och säker arbetsmiljö en viktig konkurrensfaktor för företagen. Arbetets kvalitet och organisation påverkar allt mer tillgången till utbildad arbetskraft, personalens motivation och de mänskliga resursernas utveckling i allmänhet. Att bestående höja sysselsättningen och främja anställbarheten är två av de främsta aspekterna av den europeiska sysselsättningsstrategi man enades om på toppmötena i Amsterdam och Luxemburg. Åtgärderna för att förbättra hälsan och säkerheten i arbetet är ett viktigt bidrag till arbetskraftens anställbarhet. Denna politik kan bidra till att behålla och öka anställbarheten på två sätt: • Förebyggande av olycksfall och sjukdomar: Varje år tvingas en stor del av de arbetstagare som drabbas av de fem miljoner arbetsolycksfallen och arbetssjuk domarna att lämna sitt arbete antingen tillfälligt eller för alltid. Hälso- och säkerhets politikens syfte är att förebygga arbetsolycksfall och arbetssjukdomar och lindra deras följder för hälsan. På så sätt kunde hälso- och säkerhetsåtgärder bidra till att öka produktiviteten och förbättra företagens ekonomiska resultat. • Anställning av personer med funktionshinder: Enligt den europeiska hushålls undersökningen som Eurostat utförde 1994 ansåg cirka 17% av personerna i arbetskraften sig vara allvarligt eller i viss mån hämmade i det dagliga livet på grund av kroniska fysiska eller psykiska hälsoproblem, sjukdomar eller funktionshinder. Eurostat uppskattar mot bakgrund av en folkräkning som gjordes 1991-1992 i tio medlemsstater att i de flesta medlemsstater är cirka 10-12 % av befolkningen funktionshindrad. till följd av ett I fall arbetstagaren blir funktionshindrad arbetsolycksfall eller en arbetssjukdom eller av något annat skäl skall man inte anta att personen för alltid skall utestängas från arbetsmarknaden. Man måste underlätta funktionshindrade personers möjligheter att hitta arbete och deras särskilda behov skall beaktas i arbetsmiljön. För att man skall nå framsteg när det gäller sysselsättning för funktionshindrade personer krävs grundläggande förändringar av de insatser som görs för att undanröja långvariga missförhållanden på arbetsmarknaden. Detta inbegriper tillgång till kvalitativ utbildning och utbildningsprogram, undanröjande av diskriminering på arbetsmarknaden och anpassning på arbetsplatserna. På detta område har lagstiftningen om hälsa och säkerhet en viktig uppgift. Av ovannämnda skäl är det avgörande att infrastrukturen förbättras för att underlätta tillträdet till arbetsplatser. Det är viktigt att det görs nödvändiga justeringar på arbetsplatserna så att de bättre tar hänsyn till individuella behov och funktionshindrade personers förmåga. Om arbetsmiljön förbättras kommer funktionshindrade personers anställbarhet att förbättras. Kommissionen har för avsikt att inleda en debatt för att se till att dessa frågor kan ägnas större uppmärksamhet när framtida syssselsättningsriktlinjer utformas. ARBETSFÖRHÅLLANDEN I EN TID AV FÖRÄNDRINGAR: NYA RISKER I BLICKPUNKTEN Arbetsmarknaden förändras hela tiden. En viktig tendens är att ekonomin omvandlas till en serviceekonomi vilket innebär nya utmaningar för hälsan och säkerheten i arbetet. Arbetsolycksfallen är mindre frekventa inom denna sektor än på traditionella högrisk områden som jordbruket, byggbranschen och tillverkningsindustrin. Av arbets olycksfallen sker 45 % inom servicesektorn som anställer 65 % av alla arbetstagare. Andra hälsorelaterade problem, t. ex. stress, förekommer nu allt oftare. En annan aspekt som måste beaktas är att antalet kvinnor som förvärvsarbetar hela tiden ökar. Sysselsättningsgraden bland kvinnor har ökat från 44% år 1975 till över 50% år 1996 och denna ökning förväntas fortsätta. Delta medför en del särskilda krav när det gäller hälsa och säkerhet. En tredje tendens är att arbetskraften blir äldre. Procentandelen arbetstagare som är 40 år eller äldre förväntas öka från 45 % år 1996 till drygt 50 % år 2005 och till över 54 % år 2020. Detta framhäver vikten av att arbetstagare stannar längre på arbetsmarknaden och kan också medföra särskilda krav när det gäller hälsa och säkerhet. En fjärde faktor som påverkar arbetsmiljöförhållandena är att ekonomin omvandlas till en serviceekonomi och att det uppstått nya sätt att organisera arbetet. Detta har gett upphov till förändrade arbetsformer. Deltidsarbetet har ökat från under 11 % år 1985 till över 16% år 1996, vilket är en ökning med 12-13 miljoner, liksom visstidskontrakten som ökat från 9 % till nästan 12%. Det utbredda användandet av ny teknik och av nya sätt att organisera arbetet kan kanske minska de risker som fanns tidigare men kan också leda till nya problem. • Kommissionen kommer att fästa större vikt vid följderna av dessa förändringar och försöka förutse den fortsatta utvecklingen för att säkerställa att dessa frågor ingår i framtida hälso- och säkerhetspolitik. De förändrade arbetsformerna kan också fa viktiga konsekvenser för genomförandet av politiken för hälsa och säkerhet i arbetet. Utbildningen kan t. cx. påverkas, övervakningskedjan kanske inte är tillfredsställande och personalen kan drabbas av brist på kontinuitet, vilket leder till att företagen förlorar information om problem i arbetsmiljön och om hur dessa skall lösas. Kommissionen skall inleda en debatt om förändrade arbetsförhållanden för att höja medvetenheten om följderna för hälsa och säkerhet och stimulera till utformandet av riktlinjer för att förbättra arbetsförhållandena. Övervakningen av följderna av förändringar som dessa kan nu stödjas på de första uppgifterna om arbetsolycksfall och arbetssjukdomar som bygger på en harmoniserad metodik på europeisk nivå. Europeiska gemenskapernas statistikkontor (Eurostat) har samlat in europeisk statistik över olycksfall i arbetet (ESAW) för referensåret 1993. Den europeiska statistiken över arbetssjukdomar (EODS) för 1995 med pilotuppgifter om 31 punkter i den europeiska förteckningen över arbetssjukdomar är nu tillgänglig vid Eurostat och uppgifternas jämförbarhet bedöms för närvarande. Dessa uppgifter samlas numera in årligen av Eurostat för att kommissionen och medlemsstaterna skall få en meningsfull bild av hur medlemsstaterna klarar sig i jämförelse med varandra och för att man på gemenskapsnivå skall kunna fastställa goda lösningar samt kartlägga på vilka områden det krävs ytterligare insatser. Kommissionen (Eurostat) och de berörda organen i medlemsstaterna skall fortsätta att utveckla ett system för harmoniserade uppgifter om olycksfall och arbetssjukdomar. Kommissionen skall också bekanta sig med statistik från andra källor. De tillgängliga uppgifterna skall sammanställas i en rapport om hälsa och säkerhet i EU som skall utges av kommissionen. Denna skall bygga på den detaljerade tekniska rapport som arbetsmiljöbyrån i Bilbao utarbetar och på uppgifter om forskning och teknik från Dublinstiftelsen och andra byråer. • Arbetsförhållanden i Europeiska unionen påverkas också av tekniska innovationer, ekonomiska förändringar och synsättet på hälsa och säkerhet i resten av världen. Liknande förändringar pågår på andra håll i världen och man kommer att försöka uppnå bilatcra avtal. I Europeiska unionens och Förenta staternas gemensamma handlingsplan, till exempel, fastställs att hälsa och säkerhet är ett prioriteringsområde vid upprättandet av den nya transatlantiska marknaden. Kommissionen kommer också att fortsätta bedriva ytterligare initiativ med Japan. Denna förändring i arbets förhållandena märks också internationella organisationernas arbete. Kommissionen kommer även i fortsättningen att samarbeta med internationella organisationer (t. ex. FN, WHO, ILO) som främjar hälsa och säkerhet i arbetet. i de Detta kommer dessutom att underbyggas av inom arbetsmiljöforskningen, vilket planeras i förslaget till rådets beslut om antagande av ett särskilt delprogram om förbättrad livskvalitet och förvaltning av bioresurserna (1998-2002) inom gemenskapens femte ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration. relevant verksamhet 10 ISSN 1024-4506 KOM(98)511 slutlig DOKUMENT SV 04 05 16 17 Katalognummer : CB-C0-98-519-SV-C ISBN 92-78-38909-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Verordnung (EG) Nr. 1894/98 der Kommission vom 3. September 1998 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 3046/92 bezüglich vereinfachter Angaben der Eigenmasse

eurovoc_concepts:
EU statistics
consumer goods
intra-EU trade
trading operation
weights and measures

text: L 245/36 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 4. 9. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 1894/98 DER KOMMISSION vom 3. September 1998 zur (cid:142)nderung der Verordnung (EWG) Nr. 3046/92 bez(cid:129)glich vereinfachter Angaben der Eigenmasse DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3330/91 des Rates vom 7. November 1991 (cid:129)ber die Statistiken des Waren- verkehrs zwischen Mitgliedstaaten (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EWG) Nr. 3046/92 der Kom- mission (2), insbesondere auf Artikel 23 Absatz 3 und Artikel 30, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die Warenmenge stellt ein notwendiges, zuverl(cid:132)ssiges und best(cid:132)ndiges Informations- und Vergleichselement f(cid:129)r den internationalen Handel dar. Die Mengeneinheiten werden zur Kontrolle der Zuverl(cid:132)s- sigkeit der erhobenen Daten und zur Berechnung von Indizes verwendet. Gem(cid:132)ß Verordnung (EWG) Nr. 3046/92 ist bez(cid:129)glich der Mengeneinheiten f(cid:129)r jede Warenart prinzipiell die in Kilogramm ausgedr(cid:129)ckte Eigenmasse als wichtigster Indi- kator anzugeben. Bei bestimmten Produkten ist die Eigenmasse indessen nicht das geeignetste Meßelement. In diesen F(cid:132)llen ist es daher angebracht, den Auskunfts- pflichtigen von der Angabe der Eigenmasse zu befreien. Die Verordnung (EWG) Nr. 3046/92 enth(cid:132)lt in der Fassung der Verordnung (EG) Nr. 2385/96 (3) bereits eine erste Liste von Erzeugnissen, f(cid:129)r die die Auskunftspflich- tigen keine Angabe der Eigenmasse mehr zu liefern haben. Diese Liste soll durch Aufnahme weiterer Erzeug- nisse m(cid:148)glichst vollst(cid:132)ndig werden. Die in dieser Verordnung aufgef(cid:129)hrten Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Ausschusses f(cid:129)r die Statistik des Warenverkehrs zwischen Mitgliedstaaten (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der Anhang zur vorliegenden Verordnung ersetzt Anhang IV der Verordnung (EG) Nr. 3046/92. Artikel 2 Die vorliegende Verordnung tritt am 20. Tag nach ihrer Ver(cid:148)ffentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Ge- meinschaften in Kraft. Sie gilt ab dem 1. Januar 1999. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 3. September 1998 F(cid:129)r die Kommission Yves-Thibault DE SILGUY Mitglied der Kommission (1) ABl. L 316 vom 16. 11. 1991, S. 1. (2) ABl. L 307 vom 23. 10. 1992, S. 27. (3) ABl. L 326 vom 17. 12. 1996, S. 10. 4. 9. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 245/37 ANHANG „ANHANG IV Liste der Unterpositionen der Kombinierten Nomenklatur auf die in Artikel 11 Buchstabe a) verwiesen wird 0105 11 11 0105 11 19 0105 11 91 0105 11 99 0105 12 00 0105 19 20 0105 19 90 0407 00 11 2202 10 00 2202 90 10 2202 90 91 2202 90 95 2202 90 99 2203 00 01 2203 00 09 2203 00 10 2204 10 11 2204 10 19 2204 10 91 2204 10 99 2204 21 10 2204 21 11 2204 21 12 2204 21 13 2204 21 17 2204 21 18 2204 21 19 2204 21 22 2204 21 24 2204 21 26 2204 21 27 2204 21 28 2204 21 32 2204 21 34 2204 21 36 2204 21 37 2204 21 38 2204 21 42 2204 21 43 2204 21 44 2204 21 46 2204 21 47 2204 21 48 2204 21 62 2204 21 66 2204 21 67 2204 21 68 2204 21 69 2204 21 71 2204 21 74 2204 21 76 2204 21 77 2204 21 78 2204 21 79 2204 21 80 2204 21 81 2204 21 82 2204 21 83 2204 21 84 2204 21 87 2204 21 88 2204 21 89 2204 21 91 2204 21 92 2204 21 93 2204 21 94 2204 21 95 2204 21 96 2204 21 97 2204 21 98 2204 21 99 2204 29 10 2204 29 12 2204 29 13 2204 29 17 2204 29 18 2204 29 42 2204 29 43 2204 29 44 2204 29 46 2204 29 47 2204 29 48 2204 29 58 2204 29 62 2204 29 64 2204 29 65 2204 29 71 2204 29 72 2204 29 75 2204 29 81 2204 29 82 2204 29 83 2204 29 84 2204 29 87 2204 29 88 2204 29 89 2204 29 91 2204 29 92 2204 29 93 2204 29 94 2204 29 95 2204 29 96 2204 29 97 2204 29 98 2204 29 99 2205 10 10 2205 10 90 2205 90 10 2205 90 90 2206 00 10 2206 00 31 2206 00 39 2206 00 51 2206 00 59 2206 00 81 2207 10 00 2207 20 00 2209 00 99 2716 00 00 3702 51 00 3702 53 00 3702 54 10 3702 54 90 5701 10 10 5701 10 91 5701 10 93 5701 10 99 5701 90 10 5701 90 90 5702 20 00 5702 31 10 5702 31 30 5702 31 90 5702 32 10 5702 32 90 5702 39 10 5702 39 90 5702 41 10 5702 41 90 5702 42 10 5702 42 90 5702 49 10 5702 49 90 5702 51 00 5702 52 00 5702 59 00 5702 91 00 5702 92 00 5702 99 00 L 245/38 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 4. 9. 98 5703 10 10 5703 10 90 5703 20 11 5703 20 19 5703 20 91 5703 20 99 5703 30 11 5703 30 19 5703 30 51 5703 30 59 5703 30 91 5703 30 99 5703 90 10 5703 90 90 5704 10 00 5704 90 00 5705 00 10 5705 00 31 5705 00 39 5705 00 90 6101 10 10 6101 10 90 6101 20 10 6101 20 90 6101 30 10 6101 30 90 6101 90 10 6101 90 90 6102 10 10 6102 10 90 6102 20 10 6102 20 90 6102 30 10 6102 30 90 6102 90 10 6102 90 90 6103 11 00 6103 12 00 6103 19 00 6103 21 00 6103 22 00 6103 23 00 6103 29 00 6103 31 00 6103 32 00 6103 33 00 6103 39 00 6103 41 10 6103 41 90 6103 42 10 6103 42 90 6103 43 10 6103 43 90 6103 49 10 6103 49 91 6103 49 99 6104 11 00 6104 12 00 6104 13 00 6104 19 00 6104 21 00 6104 22 00 6104 23 00 6104 29 00 6104 31 00 6104 32 00 6104 33 00 6104 39 00 6104 41 00 6104 42 00 6104 43 00 6104 44 00 6104 49 00 6104 51 00 6104 52 00 6104 53 00 6104 59 00 6104 61 10 6104 61 90 6104 62 10 6104 62 90 6104 63 10 6104 63 90 6104 69 10 6104 69 91 6104 69 99 6105 10 00 6105 20 10 6105 20 90 6105 90 10 6105 90 90 6106 10 00 6106 20 00 6106 90 10 6106 90 30 6106 90 50 6106 90 90 6107 11 00 6107 12 00 6107 19 00 6107 21 00 6107 22 00 6107 29 00 6107 91 10 6107 91 90 6107 92 00 6107 99 00 6108 11 10 6108 11 90 6108 19 10 6108 19 90 6108 21 00 6108 22 00 6108 29 00 6108 31 10 6108 31 90 6108 32 11 6108 32 19 6108 32 90 6108 39 00 6108 91 10 6108 91 90 6108 92 00 6108 99 10 6108 99 90 6109 10 00 6109 90 10 6109 90 30 6109 90 90 6110 10 10 6110 10 31 6110 10 35 6110 10 38 6110 10 91 6110 10 95 6110 10 98 6110 20 10 6110 20 91 6110 20 99 6110 30 10 6110 30 91 6110 30 99 6110 90 10 6110 90 90 6112 11 00 6112 12 00 6112 19 00 6112 31 10 6112 31 90 6112 39 10 6112 39 90 6112 41 10 6112 41 90 6112 49 10 6112 49 90 6115 11 00 6115 12 00 6115 19 10 6115 19 90 6210 20 00 6210 30 00 6211 11 00 6211 12 00 6211 20 00 6211 32 31 6211 32 41 6211 32 42 6211 33 31 6211 33 41 6211 33 42 4. 9. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 245/39 6211 42 31 6211 42 41 6211 42 42 6211 43 31 6211 43 41 6211 43 42 6212 10 00 6212 20 00 6212 30 00 6401 10 10 6401 10 90 6401 91 10 6401 91 90 6401 92 10 6401 92 90 6401 99 10 6401 99 90 6402 12 10 6402 12 90 6402 19 00 6402 20 00 6402 30 00 6402 91 00 6402 99 10 6402 99 31 6402 99 39 6402 99 50 6402 99 91 6402 99 93 6402 99 96 6402 99 98 6403 12 00 6403 19 00 6403 20 00 6403 30 00 6403 40 00 6403 51 11 6403 51 15 6403 51 19 6403 51 91 6403 51 95 6403 51 99 6403 59 11 6403 59 31 6403 59 35 6403 59 39 6403 59 50 6403 59 91 6403 59 95 6403 59 99 6403 91 11 6403 91 13 6403 91 16 6403 91 18 6403 91 91 6403 91 93 6403 91 96 6403 91 98 6403 99 11 6403 99 31 6403 99 33 6403 99 36 6403 99 38 6403 99 50 6403 99 91 6403 99 93 6403 99 96 6403 99 98 6404 11 00 6404 19 10 6404 19 90 6404 20 10 6404 20 90 6405 10 10 6405 10 90 6405 20 10 6405 20 91 6405 20 99 6405 90 10 6405 90 90 7101 10 00 7101 21 00 7101 22 00 7103 91 00 7103 99 00 7104 10 00 7104 20 00 7104 90 00 7105 10 00 7105 90 00 7106 10 00 7106 91 10 7106 91 90 7106 92 10 7106 92 91 7106 92 99 7108 11 00 7108 12 00 7108 13 10 7108 13 30 7108 13 50 7108 13 90 7108 20 00 7110 11 00 7110 19 10 7110 19 30 7110 19 50 7110 19 90 7110 21 00 7110 29 00 7110 31 00 7110 39 00 7110 41 00 7110 49 00 7116 10 00 7116 20 11 7116 20 19 7116 20 90 8504 10 10 8504 10 91 8504 10 99 8504 21 00 8504 22 10 8504 22 90 8504 23 00 8504 31 10 8504 31 31 8504 31 39 8504 31 90 8504 32 10 8504 32 30 8504 32 90 8504 33 10 8504 33 90 8504 34 00 8504 40 10 8504 40 30 8504 40 50 8504 40 93 8504 50 10 8518 21 90 8518 22 90 8518 29 90 8539 10 10 8539 10 90 8539 21 30 8539 21 92 8539 21 98 8539 22 10 8539 29 30 8539 29 92 8539 29 98 8539 31 10 8539 31 90 8539 32 10 8539 32 50 8539 32 90 8539 39 00 8539 41 00 8539 49 10 8539 49 30 8540 11 11 8540 11 13 8540 11 15 8540 11 19 8540 11 91 8540 11 99 8540 12 00 L 245/40 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 4. 9. 98 8540 20 10 8540 20 30 8540 20 90 8540 40 00 8540 50 00 8540 71 00 8540 72 00 8540 79 00 8540 81 00 8540 89 11 8540 89 19 8540 89 90 8542 13 11 8542 13 13 8542 13 15 8542 13 17 8542 13 22 8542 13 25 8542 13 27 8542 13 32 8542 13 35 8542 13 37 8542 13 41 8542 13 43 8542 13 45 8542 13 47 8542 13 49 8542 13 51 8542 13 55 8542 13 61 8542 13 63 8542 13 65 8542 13 67 8542 13 69 8542 19 15 8542 19 22 8542 19 25 8542 19 27 8542 19 31 8542 19 35 8542 19 41 8542 19 55 8542 19 62 8542 19 68 8903 91 10 8903 91 91 8903 91 93 8903 91 99 8903 92 10 8903 92 91 8903 92 99 8903 99 10 8903 99 91 8903 99 99 9001 30 00 9001 40 20 9001 40 41 9001 40 49 9001 40 80 9001 50 20 9001 50 41 9001 50 49 9001 50 80 9003 11 00 9003 19 10 9003 19 30 9003 19 90 9006 53 10 9006 53 90 9202 10 10 9202 10 90 9202 90 10 9202 90 30 9202 90 90 9203 00 90 9204 10 10 9204 10 90 9204 20 00 9205 10 00 9207 90 10“


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2742/98 von Glyn FORD an die Kommission. Fahrzeugpreise im Vereinigten Königreich

eurovoc_concepts:
EU Member State
United Kingdom
competitiveness
motor car
motor vehicle
price disparity
selling price

text: 29. 4. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 118/131 Der Rat f(cid:252)hrt ferner Gespr(cid:228)che mit dem Vorsitz der Entwicklungsgemeinschaft des s(cid:252)dlichen Afrika (d. h. S(cid:252)dafrika) (cid:252)ber spezielle M(cid:246)glichkeiten der EU (u. a. eine m(cid:246)gliche Rolle des EU-Sonderbeauftragten Herrn Ajello), einen politischen Proze(cid:223) in Richtung auf eine friedliche Verhandlungsl(cid:246)sung zu unter- st(cid:252)tzen. Was die Frage der Demokratisierung in der Demokratischen Republik Kongo anbelangt, so kann die Union im Rahmen ihres gemeinsamen Standpunkts betreffend die Unterst(cid:252)tzung des (cid:220)bergangs zur Demokratie ihre Hilfe anbieten, sobald die erforderlichen Bedingungen erf(cid:252)llt sind. Hierzu ist zu bemerken, da(cid:223) die k(cid:252)rzliche Mitteilung, da(cid:223), wie vorgeschlagen, 1999 Wahlen stattfinden werden, zwar zu begr(cid:252)(cid:223)en ist, da(cid:223) die Union jedoch ihr Augenmerk darauf richten wird, da(cid:223) das Recht der gesamten Bev(cid:246)lkerung der Demokratischen Republik Kongo, ihre demokratischen Rechte auszu(cid:252)ben, nicht durch willk(cid:252)rliche Bedingungen eingeschr(cid:228)nkt wird. (1999/C 118/162) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2742/98 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (3. September 1998) Betrifft: Fahrzeugpreise im Vereinigten K(cid:246)nigreich Die Fahrzeugpreise sind im Vereinigten K(cid:246)nigreich bekanntlich die h(cid:246)chsten in Europa. Kann die Kommission ihren Standpunkt bez(cid:252)glich Artikel 30 darlegen und angeben, welche Schritte sie unter- nimmt, um zu gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) die Fahrzeugpreise im Vereinigten K(cid:246)nigreich k(cid:252)nftig mit denjenigen im (cid:252)brigen Europa konkurrieren k(cid:246)nnen? Antwort von Herrn Van Miert im Namen der Kommission (28. Oktober 1998) Hinsichtlich der Kraftfahrzeugpreise im Vereinigten K(cid:246)nigreich sei die Frau Abgeordnete auf die Antwort der Kommission auf die schriftliche Anfrage E-2577/98 von Frau Anita Pollack (1) hingewiesen. Die Kommission sieht keinen Zusammenhang zwischen hohen Kraftfahrzeugpreisen im Vereinigten K(cid:246)nig- reich und Artikel 30 EGV. Gegenw(cid:228)rtig untersucht die Kommission eine Beschwerde zur Vereinbarkeit mit den Artikeln 30 und 36 EGV der Bestimmungen (cid:252)ber die Zulassung von Einzelfahrzeugen in den Motor Vehicles (Approval) Regulations 1996 ge(cid:228)ndert durch die Motor Vehicles (Approval) (Amendment) Regulations 1998. (1) ABl. C 31 vom 5. 2. 1999, S. 150. (1999/C 118/163) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2743/98 von Glyn Ford (PSE) an die Kommission (3. September 1998) Betrifft: Drucken des Euro Geldtransport und -bewachung sind stets eine heikle und gef(cid:228)hrliche Angelegenheit, wie der j(cid:252)ngste Arbeitskampf in Belgien gezeigt hat, der gegen Gewalt gegen(cid:252)ber Sicherheitskr(cid:228)ften gerichtet war. Teilt die Kommission angesichts dieses Sicherheitsrisikos in einem relativ ungef(cid:228)hrlichen Land wie Belgien und der sehr hohen Kosten des Geldtransports die Ansicht, da(cid:223) der Euro nur innerhalb der Grenzen der Europ(cid:228)ischen Union gedruckt werden sollte, und wenn ja, welche Vorkehrungen hat sie getroffen bzw. was gedenkt sie zu unternehmen, um dies zu gew(cid:228)hrleisten?


title: WRITTEN QUESTION No. 2744/98 by Bartho PRONK to the Commission. Discrimination against EU citizens in the enforcement of the Linking Act in the Netherlands

eurovoc_concepts:
Netherlands
anti-discriminatory measure
application of EU law
equal treatment
foreign national
free movement of workers
residence permit

text: C 118/132 Official Journal of the European Communities EN 29. 4. 1999 Answer given by Mr de Silguy on behalf of the Commission (13 October 1998) According to the EC Treaty (Article 105a 1), the issuance of euro banknotes is the competence of the European central bank (ECB) and the National central banks (NCBs), the ECB having the exclusive right to authorise the issue of such banknotes. The technical preparation of euro banknotes was supervised by the European monetary institute (EMI) until the creation of the ECB (on 1 June 1998) and by the ECB since then. According to the information from the ECB, thirteen Member States have their own banknote printing works. The two Member States which do not have their own printing works buy their banknotes from European commercial security printers. As decided by the governing council of the ECB in June 1998, the production of euro banknotes for the initial supply is going to take place at national level on the basis of the same printing works, with the possibility of exceptional bilateral pooling arrangements for the production of some denominations for which the volume needed would be very low. The competence for issuing coins lies with the Member States (Article 105 a 2). The national mints will be in charge of minting the euro coins. Therefore, given that the bulk of production will take place at national level, the transport of euro banknotes and coin, and consequently the associated risks and costs, will be limited. (1999/C 118/164) WRITTEN QUESTION E-2744/98 by Bartho Pronk (PPE) to the Commission (3 September 1998) Subject: Discrimination against EU citizens in the enforcement of the Linking Act in the Netherlands The Linking Act (Bulletin of Acts, Orders and Decrees 1998, 203) has been in force in the Netherlands since 1 July 1998. Although the Netherlands recognizes that beneficiary EU citizens derive their right of residence directly from European law, EU citizens must present a residence document or registration sticker if they wish to gain access to the basic municipal register. Registration in the basic municipal register is necessary if access is to be gained to Dutch administrative bodies. These requirements are set out in the instructions of 28 April 1998 issued by the head of the Immigration and Naturalisation Service to the chief constables. 1. Is the Commission aware of this Act and these instructions? 2. Does the Commission believe that this Act and its enforcement by means of the instructions that have been issued may constitute prohibited discrimination against EU citizens within the meaning of Article 6 of the EC Treaty? 3. Does the Commission also believe that the documentation required of EU citizens as a result of this Act or the implications of this requirement are inconsistent with the free movement of workers within the meaning of Regulation (EEC) 1612/68 (1)? 4. If so, what action does the Commission plan to take? (1) OJ L 257, 19. 10. 1968, p. 2