title: Nariadenie Komisie (ES) č. 1900/98 zo 4. septembra 1998, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2092/91 o ekologickej výrobe poľnohospodárskych výrobkov a príslušných označeniach poľnohospodárskych výrobkov a potravín

eurovoc_concepts:
agricultural product
biological standard
foodstuff
labelling
mushroom-growing
organic farming

text: 15/zv. 4 SK Úradný vestník Európskej únie 59 31998R1900 L 247/6 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 5. 9. 1998 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1900/98 zo 4. septembra 1998, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I k nariadeniu Rady (EHS) č. 2092/91 o ekologickej výrobe poľnohospodárskych výrobkov a príslušných označeniach poľnohospodárskych výrobkov a potravín KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, keďže dĺžka prechodného obdobia môže byť prehodnotená na základe určitého vývoja vzhľadom na dostupnosť slamy a hnoja z ekologickej výroby; so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2092/91 z 24. júna 1991 o ekologickej výrobe poľnohospodárskych výrobkov a prísluš- ných označeniach poľnohospodárskych výrobkov a potravín (1), ktoré bolo naposledy zmenené a doplnené nariadením Komisie (ES) č. 1488/97 (2), najmä na prvú a druhú zarážku článku 13, keďže opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so sta- noviskom výboru uvedeného v článku 14 nariadenia (EHS) č. 2092/91, keďže ustanovenia, ktorými sa riadia charakteristiky substrátov na produkciu húb, majú byť zahrnuté do prílohy I, aby sa umož- nila ekologická výroba húb v členských štátov za tých istých výrobných podmienok; PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 keďže poľnohospodárske zložky týchto substrátov pochádzajú v zásade z hospodárstiev vyrábajúcich podľa ekologickej výrob- nej metódy; Príloha I k nariadeniu (EHS) č. 2092/91 sa mení a dopĺňa, ako je uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu. keďže však niektoré zložky, najmä slama a hnoj, sa v nedajú bežne získať z ekologickej výroby v dostatočných množstvách; keďže je preto vhodné predvídať primerané prechodné obdobie, ktoré by umožnilo výrobcom prispôsobiť sa novým požiadavkám; keďže tretia zarážka článku 7 odseku 2 zavádza možnosť defino- vať osobitné požiadavky na označovanie výrobkov získaných pomocou niektorých produktov uvedených v prílohe II k naria- deniu Rady (EHS) č. 2092/91; keďže je v tejto konkrétnej výrobe vhodné predvídať informatívne označovanie vzhľadom na neor- ganický pôvod zložiek substrátu počas prechodného obdobia; keďže by sa malo zvážiť ďalšie zdokonalenie požiadaviek ustano- vených v tomto nariadení, najmä pokiaľ ide o podmienky použí- vania, vrátane maximálneho percenta hnoja nepochádzajúceho z podnikov vyrábajúcich podľa ekologickej výrobnej metódy, cha- rakteristiky a pôvod podhubia; keďže sa vzhľadom na to prípravné práce majú začať načas, aby sa skončili pred koncom prechod- ného obdobia; (1) Ú. v. ES L 198, 22. 7. 1991, s. 1. (2) Ú. v. ES L 202, 30. 7. 1997, s. 12. Článok 2 1. Toto nariadenie nadobúda účinnosť 1. decembra 1998. 2. Odchylne od ustanovení bodov 5. 1 a 5. 2, prílohy I počas pre- chodného obdobia, ktoré uplynie 1. decembra 2001, sa môžu používať: — produkty uvedené v bode 5. 1 písm. a) prílohy, ktoré nepochá- dzajú z hospodárstiev vyrábajúcich podľa ekologickej výrob- nej metódy, ale spĺňajú požiadavky uvedené v zarážkach 1 až 4 časti A prílohy II k nariadeniu (EHS) č. 2092/91, — a/alebo produkty uvedené v bode 5. 2 prílohy ktoré nepochá- dzajú z hospodárstiev vyrábajúcich podľa ekologickej výrob- nej metódy, ale spĺňajú, tam, kde je to relevantné, požiadavky uvedené v časti A prílohy II k nariadeniu (EHS) č. 2092/91, ak produkty uvedené v bode 5. 1 písm. a) a 5. 2 nie sú dostupné z hospodárstiev vyrábajúcich podľa ekologickej výrobnej metódy a ich potrebu uznáva kontrolný orgán alebo subjekt. V takýchto prípadoch bude označovanie a propagácia obsahovať vyhlásenie tohto znenia: „Huby pestované na substráte z exten- zívneho poľnohospodárstva, ktoré je počas prechodného obdo- bia povolené v ekologickom poľnohospodárstve“. Slovo „ekolo- gickom“ v tomto vyhlásení, kdekoľvek v označení alebo v reklame, nesmie byť výraznejšie ako ostatné slová vo vyhlásení. 60 SK Úradný vestník Európskej únie 15/zv. 4 Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 4. septembra 1998 Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie 15/zv. 4 SK Úradný vestník Európskej únie 61 Do prílohy I k nariadeniu (EHS) č. 2092/91 sa dopĺňa bod 5 tohto znenia: „5 Na výrobu húb sa môžu používať substráty, ak pozostávajú len z týchto zložiek: PRÍLOHA 5. 1. maštaľný hnoj a živočíšne výkaly (vrátane produktov uvedených v zarážkach 1 až 4 časti A prílohy II k nariadeniu (EHS) č. 2092/91): a) buď pochádzajúce z hospodárstiev vyrábajúcich podľa ekologickej výrobnej metódy; b) alebo spĺňajúce požiadavky uvedené v zarážkach 1 až 4 časti A prílohy II k nariadeniu (EHS) č. 2092/91, len do 25 % (*), a len ak produkt uvedený v bode 5. 1 písm. a) nie je dostupný; 5. 2. produkty poľnohospodárskeho pôvodu, ktoré nie sú zahrnuté do bodu 5. 1 (napr. slama) pochádzajúce z hospodárstiev vyrábajúcich podľa ekologickej výrobnej metódy; 5. 3. chemicky neupravená rašelina; 5. 4. drevo neupravené chemickými produktmi po sťatí; 5. 5. minerálne produkty uvedené v časti A prílohy II k nariadeniu (EHS) č. 2092/91, voda a pôda. (*) Percentuálne množstvo je vypočítané z hmotnosti všetkých zložiek substrátu (s vylúčením povrchového materiálu a akejkoľvek pridanej vody) pred kompostovaním. “


title: Directive 98/66/CE de la Commission du 4 septembre 1998 modifiant la directive 95/31/CE établissant des critères de pureté spécifiques pour les édulcorants pouvant être utilisés dans les denrées alimentaires (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
food additive
food inspection
foodstuffs legislation
human nutrition
sweetener

formats: html pdf print

text: 19. 9. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 257/35 DIRECTIVE 98/66/CE DE LA COMMISSION du 4 septembre 1998 modifiant la directive 95/31/CE (cid:130)tablissant des crit(cid:138)res de puret(cid:130) sp(cid:130)cifiques pour les (cid:130)dulcorants pouvant (cid:136)tre utilis(cid:130)s dans les denr(cid:130)es alimentaires (Texte pr(cid:130)sentant de l’int(cid:130)r(cid:136)t pour l’EEE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues par la pr(cid:130)sente direc- tive sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) permanent des denr(cid:130)es alimentaires, vu la directive 89/107/CEE du Conseil du 21 d(cid:130)cembre 1988 relative au rapprochement des l(cid:130)gislations des (cid:144)tats membres concernant les additifs pouvant (cid:136)tre employ(cid:130)s dans les denr(cid:130)es destin(cid:130)es (cid:133) l’alimentation humaine (1), modifi(cid:130)e par la directive 94/34/CE du Parlement euro- p(cid:130)en et du Conseil (2), et notamment son article 3, para- graphe 3, point a), apr(cid:138)s consultation du comit(cid:130) scientifique de l’alimenta- tion humaine, consid(cid:130)rant que la directive 94/35/CE du Parlement euro- p(cid:130)en et du Conseil du 30 juin 1994 concernant les (cid:130)dul- corants destin(cid:130)s (cid:133) (cid:136)tre employ(cid:130)s dans les denr(cid:130)es alimen- taires (3), modifi(cid:130)e par la directive 96/83/CE (4), (cid:130)num(cid:138)re les substances pouvant (cid:136)tre utilis(cid:130)es comme (cid:130)dulcorants dans les denr(cid:130)es alimentaires; consid(cid:130)rant que la directive 95/31/CE de la Commission du 5 juillet 1995 (cid:130)tablissant des crit(cid:138)res de puret(cid:130) sp(cid:130)ci- fiques pour les (cid:130)dulcorants pouvant (cid:136)tre utilis(cid:130)s dans les denr(cid:130)es alimentaires (5) d(cid:130)finit les crit(cid:138)res de puret(cid:130) appli- cables aux (cid:130)dulcorants mentionn(cid:130)s dans la directive 94/ 35/CE; consid(cid:130)rant qu’il est n(cid:130)cessaire, (cid:133) la lumi(cid:138)re du progr(cid:138)s technique, de modifier les crit(cid:138)res de puret(cid:130) d(cid:130)finis dans la directive 95/31/CE pour (E 953); qu’il convient par cons(cid:130)quent d’adapter ladite directive; l’isomalt consid(cid:130)rant qu’il est n(cid:130)cessaire de tenir compte des sp(cid:130)ci- fications et des techniques d’analyse relatives aux (cid:130)dulco- rants d(cid:130)finies dans le Codex alimentarius par le comit(cid:130) mixte FAO/OMS d’experts des additifs alimentaires (CMEAA); les alimentaires consid(cid:130)rant que issus de additifs m(cid:130)thodes de production ou de mati(cid:138)res premi(cid:138)res signifi- cativement diff(cid:130)rentes de celles couvertes par l’(cid:130)valuation du comit(cid:130) scientifique de l’alimentation humaine, ou diff(cid:130)rentes de celles mentionn(cid:130)es dans la pr(cid:130)sente direc- tive, doivent (cid:136)tre soumis audit comit(cid:130) en vue d’une (cid:130)valuation compl(cid:138)te accordant une attention particuli(cid:138)re aux crit(cid:138)res de puret(cid:130); A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE DIRECTIVE: Article premier Dans l’annexe (cid:133) la directive 95/31/CE, le texte relatif (cid:133) l’isomalt (E 953) est remplac(cid:130) par le texte de l’annexe (cid:133) la pr(cid:130)sente directive. Article 2 Les (cid:144)tats membres mettent en vigueur les dispositions l(cid:130)gislatives, r(cid:130)glementaires et administratives n(cid:130)cessaires pour se conformer (cid:133) la pr(cid:130)sente directive avant le 1er juillet 1999. Ils en informent imm(cid:130)diatement la Commis- sion. Lorsque les (cid:144)tats membres adoptent ces dispositions, celles-ci contiennent une r(cid:130)f(cid:130)rence (cid:133) la pr(cid:130)sente directive ou sont accompagn(cid:130)es d’une telle r(cid:130)f(cid:130)rence lors de leur publication officielle. Les modalit(cid:130)s de cette r(cid:130)f(cid:130)rence sont arr(cid:136)t(cid:130)es par les (cid:144)tats membres. Article 3 La pr(cid:130)sente directive entre en vigueur le vingti(cid:138)me jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Article 4 Les (cid:144)tats membres sont destinataires de la pr(cid:130)sente direc- tive. Fait (cid:133) Bruxelles, le 4 septembre 1998. Par la Commission Martin BANGEMANN Membre de la Commission (1) JO L 40 du 11. 2. 1989, p. 27. (2) JO L 237 du 10. 9. 1994, p. 1. (3) JO L 237 du 10. 9. 1994, p. 3. (4) JO L 48 du 19. 2. 1997, p. 16. (5) JO L 178 du 28. 7. 1995, p. 1. L 257/36 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 19. 9. 98 «E 953-ISOMALT Synonymes D(cid:130)finition ANNEXE Isomaltulose hydrog(cid:130)n(cid:130), palatinose hydrog(cid:130)n(cid:130). D(cid:130)nomination chimique L’isomalt est un m(cid:130)lange de monosaccharides et de disaccharides hydrog(cid:130)n(cid:130)s dont les principaux composants sont les disaccharides: 6-O-a-D-glucopyranosyl-D-sorbitol (1,6-GPS) et dihydrate de 1-O-a-D-glucopyranosyl-D-mannitol (1,1-GPM). Formule chimique 6-O-a-D-glucopyranosyl-D-sorbitol: dihydrate de 1-O-a-D-glucopyranosyl-D-mannitol: C 12 H C12 O O H 24. 2H 11 O 2 24 11 Masse mol(cid:130)culaire relative 6-O-a-D-glucopyranosyl-D-sorbitol: dihydrate de 1-O-a-D-glucopyranosyl-D-mannitol: 344,32 380,32 Composition Description Identification A. Solubilit(cid:130) B. Chromatographie sur couche mince Pas moins de 98 % de monosaccharides et disaccharides hydrog(cid:130)n(cid:130)s et pas moins de 86 % du m(cid:130)lange de 6-O-a-D-glucopyranosyl-D-sorbitol et de dihydrate de 1-O-a-D- glucopyranosyl-D-mannitol, d(cid:130)termin(cid:130)s sur la base de la forme anhydre. Masse cristalline l(cid:130)g(cid:138)rement hygroscropique, blanche et inodore. Soluble dans l’eau, tr(cid:138)s faiblement soluble dans l’(cid:130)thanol. Examiner par chromatographie sur couche mince en utilisant une plaque recouverte d’une couche de gel de silice chromatographique d’environ 0,2 mm. Les principales taches du chromatogramme sont celles qui correspondent au 1,1-GPM et au 1,6-GPS. Puret(cid:130) Teneur en eau Cendres sulfat(cid:130)es D-Mannitol D-Sorbitol Sucres r(cid:130)ducteurs Nickel Arsenic Plomb Pas plus de 7 % (m(cid:130)thode de Karl Fischer). Pas plus de 0,05 %, sur la base de la mati(cid:138)re s(cid:138)che. Pas plus de 3 %. Pas plus de 6 %. Pas plus de 0,3 %, exprim(cid:130) en glucose, sur la base de la mati(cid:138)re s(cid:138)che. Pas plus de 2 mg/kg, sur la base de la mati(cid:138)re s(cid:138)che. Pas plus de 3 mg/kg, sur la base de la mati(cid:138)re s(cid:138)che. Pas plus de 1 mg/kg, sur la base de la mati(cid:138)re s(cid:138)che. M(cid:130)taux lourds (exprim(cid:130)s en Pb) Pas plus de 10 mg/kg, sur la base de la mati(cid:138)re s(cid:138)che. »


title: Kommissionens endelige rapport til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om EHLASS- programmet

eurovoc_concepts:
EU programme
accident in the home
data collection
information system
leisure

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 04. 09. 1998 KOM(1998) 488 endelig udg. Kommissionens endelige rapport til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg om EHL AS S-programmet Formålet med det europæiske overvågningssystem for ulykker i hjemmet og i fritiden - EHLASS - er at indsamle data om ulykker i hjemmet og i fritiden. Mere end 83 000 dør hvert år som følge af denne slags ulykker sammenlignet med 45 000 dødsfald som følge af trafikulykker og 6 000 dødsfald som følge af arbejdsulykker. De typer ulykker, som EHLASS-systemet omfatter, udgør hovedårsagen til dødsfald blandt europæiske borgere under 34 år. Systemet er baseret på indsamling af data fra hospitalernes skadestuer undtagen i tre medlemsstater, hvor oplysninger indsamles ved rundspørger i hjemmene. Den seneste EHL AS S-beslutning udløb den 31. december 1997. EHLASS er den eneste generelle informationskilde vedrørende denne type ulykker. EHLASS blev etableret i 19861 som et pilotprojekt til indsamling af data med henblik på at identificere ulykker forårsaget af forbrugsprodukter. Systemet er videreført gennem beslutninger i 19902, 19933 og 19944. Kommissionen har fået foretaget ekstern revision af systemet med henblik på at opnå et grundlag for en mere generel evalueringsrapport om systemet og for forslag til ændringer. Et resumé af rapporten vedlægges som bilag. På basis af den eksterne rapport vurderer Kommissionen generelt, at den grundlæggende ide bag systemet er god, og at systemet har været til stor nytte for medlemsstaterne Brugen af disse data på EU-niveau har derimod ikke været tilfredsstillende. Det står helt klart, at systemets potentiale og fællesskabets finansielle investering i data langt fra udnyttes i tilstrækkelig grad. En af de væsentligste årsager hertil er, at medlemsstaterne i det nuværende rapporteringssystem kun overfører aggregerede data i form af tabeller og grafik til Kommissionen. Kommissionen modtager ikke data om hver enkelt ulykke, hvilket betyder at europæiske eller transnationale forespørgsler om specifikke problemer, som f. eks. spørgsmål om visse produkters sikkerhed, kun kan besvares, efter at man har anmodet medlemsstaterne om at fremkomme med de nødvendige informationer. Kommissionen foreslår, at dette problem afhjælpes, ved at adgangen til informationer lettes gennem etableringen en europæisk database, der integreres i telematiknetværket EUPHIN (Den Europæiske Unions Folkesundhedsinfomations Netværk). EUPHIN skal så fungere som systemets teknologiske platform, således at alle data bliver tilgængelige for Kommissionen, medlemsstaterne og andre interesserede. Arbejdet med at opbygge en datastruktur og et datakatalog er allerede påbegyndt. Det forventes, at alle data om 1 Rådets beslutning 86/138/EØF af 22. april 1986 om et demonstrationsprojekt med henblik på oprettelse forbindelse med for ulykker, der sker i informationssystem på af et fællesskabsplan forbrugsprodukter, EFT L 109 af 26/04/86 s 0023. 2 Rådets beslutning 90/534/EØF af 22. oktober 1990 om ændring af beslutning 86/138/EØF om et demonstrationsprojekt med henblik på oprettelse af et informationssystem på fællesskabsplan for ulykker, der sker i forbindelse med forbrugsprodukter, samt om fastsættelse af de finansielle midler til projektets drift de sidste to år, EFT L 296 af 27/10/90 s. 0064. i Rådets beslutning 93/683/EØF af 29. oktober 1993 om el informationssystem på fællesskabsplan om ulykker i hjemmet og i fritiden, EFT L 319 af 21/12/93 s. 0040. 4 Europa-Parlamentets og Rådets beslutning 3092/94/EF af 7. december 1994 om etablering af el fællesskabssystem til informering om ulykker i hjemmet og i fritiden, EFF L 331 af 21/12/94 s. 0001. Denne beslutning er blevet ændret ved Rådets beslutning 95/184/EF af 22. maj 1995, EFT L 120 af 31/05/95 s. 0036 til at omfatte de nye medlemsstater. A ulykker i hjemmet og i fritiden fra 1986 til 1997 vil være lagt ind i et telematisk værktøj inden udgangen af 1998. Kommissionen har følgende forslag til, hvordan der kan rettes op på de svagheder i EHLASS, som blev synliggjort af evalueringsrapporten: • Repræsentativitet: Kommissionen foreslår, repræsentativiteten forbedres, ved at det sikres, at medlemsstaterne udvælger hospitaler, der er mere repræsentative geografisk og demografisk set og med hensyn til byer og landdistrikter. Repræsentativiteten skal i første omgang sikres ved, at der udarbejdes en række demografiske variabler. I næste fase skal disse demografiske data bruges til at måle de deltagende hospitalers repræsentativitet, så man om nødvendigt kan udvælge et andet og mere repræsentativt hospital. Lejlighedsvise rundspørger i hjemmene kan være gavnlige med henblik på at øge repræsentativitet. • Sammenlignelighed: fælles definitioner, klassifikationer og indkodningsregler er en forudsætning for at opnå sammenlignelige data på fællesskabsplan. Arbejdet med at holde den eksisterende kodehåndbog fra 1986 ajour og tilpasset udviklingen - navnlig inden for klassificering af forbrugsprodukter og sportsgrene - skal fortsætte. Det vil være hensigtsmæssigt i visse medlemsstater at opgive rundspørger i hjemmene som grundlaget for indsamling af data. • Kvaliteten af dataene er generelt god, men kan forbedres. I den eksterne rapport foreslås en metode til måling af kvalitet, som kan indføres med henblik på at følge udviklingen i datakvaliteten. Kommissionen har til hensigt at videreudvikle dette redskab til måling af datakvaliteten i samarbejde med medlemsstaterne. Det vil endvidere være hensigtsmæssigt, om de nationale embedsmænd, der er ansvarlige for EHLASS, mødtes med henblik på at samarbejde om en mere ensartet fortolkning af kodehåndbogen. • Tidspunkterne for hvornår medlemsstaterne overfører data har været et problem, da forsinkelser fra et hospital medfører en udsættelse af den nationale rapport, hvilken igen influerer på udarbejdelsen af den sammenfattende rapport, som beslutningerne vedrørende EHLASS foreskriver. Kommissionen foreslår, at denne rapporteringsmåde opgives, og at data i fremtiden skal overføres direkte til den tidligere nævnte database med tre måneders mellemrum eller med kortere mellemrum alt efter, hvad man bliver enige om med medlemsstaterne. • The European synthesis reports er af en størrelse, der gør udsendelse af den i større omfang uoverkommeligt, hvilket var et problem med hensyn til informationernes tilgængelighed. Dette problem blev løst ved, at the European synthesis of the national EHLASS reports for 1990-95 i maj 1997 blev udgivet på Internet. Den foreslåede database gør denne type rapport overflødig. • Der er behov for ændringer i kodehåndbogen, især med hensyn til forbrugsprodukter og nye sportsgrene. Det forberedende arbejde er udført, og Kommissionen foreslår, at afslutningen på og gennemførelsen af dette arbejde prioriteres højt. • Statistisk bistand i forbindelse med dataindsamling og evaluering af data i EHLASS udgør en del af Fællesskabets statistiske program for 1998-2002. Der vil specielt blive vf^L fokuseret på tilpasning af metodologi, hvor der tages hensyn til allerede eksisterende koder og modeller på EU-plan og på internationalt plan. Lige siden det første pilotprojekt startede i 1986, har det, for at sikre deltagelse fra alle medlemsstaterne, været nødvendigt med støtte fra Kommissionen til indsamling af data. Af erfaring ved vi nu, at medlemsstaterne nyder godt af nedgangen i antallet af ulykker og de økonomiske konsekvenser heraf, hvilket burde være motivation nok til, at medlemsstaterne selv afholder de økonomiske omkostninger forbundet med indsamling af data. Derimod vil det være naturligt for Kommissionen at sikre koordineringen af aktionen og vedligeholdelsen af den europæiske database inden for rammerne af EUPHIN- netværket. Kommissionen vil tage skridt til at sikre gennemførelsen at ovennævnte forbedringer af systemet med henblik på det fremtidige program. Fra og med 1999 foreslår Kommissionen, at EHLA S S-systemet integreres i handlingsprogram 1999-2003 på fællesskabsplan om indsatsen på folkesundhedsområdet (KOM (1998) 229 endelig udg. af 15. april 1998). Kommissionen accepterede på denne baggrund 23 af 28 ændringsforslag forelagt af Europa-Parlamentet under førstebehandlingen af forslaget til dette program (KOM (97) 178 endelig udg). af personskader forebyggelse som led i -L- Evaluerende undersøgelse af EHLASS-systemet for Europa-Kommissionen - Generaldirektorat XXIV Kontrakt nr. AO-2600/96/000262 Sammenfattende kapitler fra den endelige rapport af 20. august 1997 GD XXIV gav os til opgave at foretage en overordnet, evaluerende undersøgelse af El ILASS-systemet. På de følgende sider har vi opstillet de efter vores mening vigtigste punkter i undersøgelsen. De to kapitler er taget fra udkastet til den endelige rapport og omfatter: - de operationelle konklusioner - hovedpunkterne Rapporten er udarbejdet af: Marc Nectoux Dr. Luc-Henri Barthélémy Dr. Henning Bay-Nielsen Dr. Christine Duval Dr. Birthe Frimodt-Moller A C Sammenfatning af den endelige evalueringsrapport om EHLASS Operationelle konklusioner (sammenfatning) 1 Tal -1 vor undersøgelse har vi anslået de nedre grænser for følgende årlige tal for ulykker i hjem og fritid i Den Europæiske Unions medlemsstater: - 20 mio behandlingskrævende ulykker i hjem og fritid, - 2 mio indlæggelser på grund af ulykker i hjem og fritid, - 83. 000 dødsfald på grund af ulykker i hjem og fritid, - 3,9 mia ecu i minimumsomkostninger til indlæggelser på grund af ulykker i hjem og fritid - 23 mia ecu i samlede omkostninger (direkte medicinske omkostninger og sociale omkostninger ved arbejdsafbrydelser). - Over for disse tal er Kommissionens årlige støtte til EHLASS' drift på2,5 mio ecu i forhold til de samlede driftsomkostninger på i alt 3,2 mio ecu i 1995. 2 EHlJiSSrSVjstem^fp ^ktfi^ff^ø^løi^ - | j| - Ulykker i hjem og fritid vejer tungt, både udtrykt i folkesundhed og økonomiske omkostninger. Derfor er det helt nødvendigt, at der på dette område findes et særligt informationssystem. 1 øvrigt hedder det i traktaten om Den Europæiske Union, at forbrugerne skal sikres et hojt beskyttelsesniveau. Parallelt hermed har Kommissionen fået til opgave at fremme aktioner inden for folkesundhed, herunder med sigte på ulykker og legemsskader. Ud fra to synsvinkler er ulykker har Verdenssundhedsorganisationen i sit mål nr. 11 klart fastsat en nedbringelse af ulykker i hjem og fritid i forbindeise med indførelsen af den globale strategi om sundhed for alle i år 2000. fællesskabsanliggende. Desuden således hjem fritid og et i - EHLASS-systemet befinder sig faktisk midt mellem to forhold: - hvad skal der gøres?: For at kunne udarbejde en skadesopgørelse, fastlægge prioriteter, målrette aktioner og evaluere resultaterne herafer det af afgørende betydning at have et system til indsamling af data om ulykker i hjem og fritid. nødvendige - på hvilke områder skal der gribes ind?: det indre marked, den frie bevægelighed for og den af varer, forebyggelsespolitikker på områderne forbrugersikkerhed og folkesundhed gør, at problemet med ulykker, på grund af sit omfang og sine virkninger, nødvendiggør en fællesskabsaktion på området ulykker i hjem og fritid. lovgivningsmæssige foranstaltninger koordinering - Disse eksempler på systemets berettigelse er ikke blot stadig aktuelle, men de understreges også af sammenfaldet mellem Kommissionens meget klare målsætninger for forbrugersikkerhed (GD XXIV) og for inden forebyggelse af legemsskader (GD V), der er under udarbejdelse. rammerne af fællesskabshandlingsprogrammel folkesundhed for 3 MiLASS-systemets positive resultater ' DA/24/97/19740000. WOO (FR) DG - Anvendelsen af EHLASS-dataene gør det især muligt at afdække risikobetonet adfærd, risikogrupper (i kraft af køn, alder, erhverv, sted osv. ) og farlige produkter. Denne afdækning gør det muligt at finde frem til de områder, hvor lovindgreb er påkrævet, og at målrette forebyggelsesaktionerne. I mange medlemsstater har målrettede forebyggelsesforanstaltninger medført et betydeligt fald i antallet af ulykker og mindsket alvoren af disse. Således har Danmark kunnet opnå et betydeligt fald i antallet af øjenskader (40%) forårsaget af fyrværkeriartikler til fritidsbrug (kinesere og fyrværkeri). Takket være en analyse af dataene fra EHLASS opdagede myndighederne, at mange drenge fik øjenskader, fordi de legede med fyrværkeri. Kort efter førte en præcist målrettet forebyggelseskampagne, hvor det blev tilrådet at bære beskyttelsesbriller, til faldet i antallet af ulykker. Desuden besluttede producenterne at vedlægge beskyttelsesbriller i de pakker med fyrværkeriartikler, der sælges til fritidsbrug til den brede offentlighed. Dette er blot et enkelt eksempel blandt mange andre nationale lovmæssige eller forebyggende aktioner. Der kan i flæng nævnes: - fald i antallet af tilfælde af indtagelse af farlige husholdningsmidlcr efter fastsættelse af regler om brug af sikkerhedskapsler efter "tryk-og-drcj"-princippet og iblanding af ammoniak, der har en frastødende lugt, - ændring i belægningen på legepladser for børn, således at den forårsager færre kvæstelser, - nedbringelse af antallet af tilfælde af knuste fingre ved at indfore en standard, hvorved lukkesystemet i sammenklappelige møbler blev ændret, - ændring af lukningssystemet i automatiske garageporte, - vedtagelse af nye sikkerhedsstandarder for trykkogere, - vedtagelse afstandarder for paragiiding, - anbefaling af at bære hjelm under cykling på mountainbikes, - indførelse af farepiktogrammer på emballage til farlige produkter, - indførelse af et signalsystem på skipister. - Samtlige disse foranstaltninger har bidraget til et målbart fald i visse typer ulykker. Således har man blandt unge under 15 år i Frankrig noteret et betydeligt, konstant fald i dødeligheden: 789 dødsfald forårsaget af ulykker i hjem og fritid i 1986 og 526 i 1992, hvilket vil sige et fald på over 3. 1% på 6 år (kilde: INSERM SC8). - ENLASS-systemets aktuelle effektivitetsmål er således ulykkers årsager og virkninger på mikroniveau: fastlæggelse af produktklasser, aktivitetstyper og risiko-underpopulationer. Det har endnu ikke udviklet sig til en beskrivelse af ulykker i hjem og fritid med generelle statistikker og sundhedsindikatorer. EHLASS-systemets væsentligste 4 funktionsmangler - Systemet anvendes meget på nationalt plan i mange medlemsstater, men dets direkte nytteværdi for Kommissionen er lav på grund af dets nuværende funktionsmåde, der ikke gør det muligt hurtigt og direkte at få adgang til tilstrækkeligt repræsentative og pålidelige data. - 3- - Kommissionen råder kun direkte over standardårsberetninger fra medlemsstaterne, der ganske vist giver et billede af, hvordan systemet fungerer og de samlede resultater i hver medlemsstat, men som ikke gør det muligt at bearbejde detaljerede data i forbindelse med konkrete, hurtige aktioner. DA/24/97/19740000. W00 (FR) DG 5 EHLASS-systemetsmulig Imidlertid rummer systemet enorme muligheder: - De i medlemsstaterne indsamlede informationer er allerede strukturerede i nationale databaser. Disse data skulle blot samles i én europæisk base, der er tilgængelig over Internettet for at gøre det mange gange lettere og hurtigere at stille spørgsmål og formidle resultater. - For at forbedre kvaliteten af dataene ville det være tilstrækkeligt: - at kombinere EHLASS-undersøgelser, der foretages med faste intervaller (for eksempel hvert 5. år), og som er repræsentative med hensyn til husholdningerne, med fast informationsindsamling fra redningstjenesterne for at øge de indsamlede datas repræsentativitet, - at iværksætte det allerede definerede nye kodningssystem, - at udvikle et standardkontrolprogram til sikring af kontrol med sammenhængen. - For at forbedre bearbejdningen af dataene ville det være nødvendigt gennem et samarbejdsnetværk af eksperter at formidle nye databehandlingsmctoder, der allerede er iværksat i forskellige medlemsstater. Det drejer sig for eksempel om beregning af et syntetisk mål for ulykkernes alvor, et automatiseret varslingssystem, typologi, data mining osv. Alle disse foranstaltninger, der kan gennemføres med meget beskedne omkostninger, kan finansieres i kraft af en bedre overensstemmelse mellem det støttebeløb, der udbetales til medlemsstaterne, og de bestræbelser, disse reelt udfolder. En mindre nedsættelse af det støttebeløb, der udelukkende ydes til indsamling af data, ville kunne finansiere disse helt nødvendige, fælles redskaber. Disse forbedringer kan derfor foretages, samtidig med at de samlede driftsomkostninger forbliver konstante. 6 i ,. V o r k o n W « s i o n ^ ^. ,f^ ^ ^ : ^ » ®î Vor konklusion er helt klart at støtte og forbedre driften af EHLASS-systemet i stedet for at nedlægge det. De ovenfor beskrevne foranstaltninger kan i sig selv forøge systemets nytteværdi betragteligt. Når man tager i betragtning, at de direkte gennemsnitsomkostninger ved en ulykke i hjemmet eller fritiden anslås til 368 ecu, og at driftsomkostningerne ved EHLASS-systemet er 2,5 mio ecu om året, ville det være tilstrækkeligt at opnå et årligt fald på knap 7 000 ulykker i hjem og fritid i samtlige medlemsstater, dvs. 0,03% af ulykkesantallet, for at investeringen makroøkonomisk set ville kunne "hvile i sig selv" i forhold til Den Europæiske Unions medlemsstaters budgetler. -4 De væsentlige forhold (sammenfatning) 1 De grundlæggene -1 vor undersøgelse har vi anslået de nedre grænser for følgende årlige tal for ulykker i hjem og fritid i Den Europæiske Unions medlemsstater: - 20 mio behandlingskrævende ulykker i hjem og fritid, - 2 mio indlæggelser på grund af ulykker i hjem og fritid, - 83 000 dødsfald på grund af ulykker i hjem og fritid, - 3,9 mia ecu i minimumsomkostninger til indlæggelser på grund af ulykker i hjem og fritid - 23 mia ecu i samlede omkostninger (direkte medicinske omkostninger og sociale omkostninger ved arbejdsafbrydelser). - Over for disse tal er Kommissionens årlige støtte til driften af EHLASS på 2,5 mio ecu i forhold til de samlede driftsomkostninger på i alt 3,2 mio ecu i 1995. 2 EHLASS-systemets. berettigisé|â^A gli - Som vi netop har set, vejer ulykker i hjem og fritid tungt, både udtrykt i folkesundhed og økonomiske omkostninger. Derfor er det ønskeligt, at der på dette område findes et særligt informationssystem. I øvrigt hedder det i traktaten om Den Europæiske Union, der blev undertegnet i Maastricht, at der skal indføres et højt forbrugerbeskyttelsesniveau. Parallelt hermed har Kommissionen fået til opgave at fremme aktioner inden for folkesundhed, herunder ulykker og legemsskader. Ud fra to synsvinkler er ulykker i hjem og fritid således et fællesskabsanliggende. Desuden stiler Verdenssundhedsorganisationen i sit mål nr. 11 mod at nedbringe ulykker i hjem og fritid i forbindelse med indførelsen af den globale strategi for sundhed for alle i år 2000. - Ulykker i hjem og fritid er stadig dårligt belyst og omfanget heraf undervurderet. 1 mange medlemsstater er de ikke tilstrækkeligt synlige i politisk sammenhæng. Det er derfor berettiget at fremme et europæisk system for at begrænse det manglende kendskab og de store forskelle i medlemsstaternes rådighed over nationale redskaber til bekæmpelse af ulykker i hjem og fritid. - Som et resultat af varernes frie bevægelighed i Unionens medlemsstater opstår der ogede problemer med forbrugersikkerheden, idet ethvert lovligt fremstillet og markedsført produkt skal kunne sælges i enhver medlemsstat. Det har vist sig nødvendigt at udføre et betydeligt indfort harmoniserings- og samordningsarbejde medlemsstaterne fællesskabsstandarder for produktsikkerhed. imellem for at få Derfor er det nødvendigt at foretage en risikoundersøgelse af ulykker i hjem og fritid og af produkter, der har været involveret i disse ulykker på europæisk plan, og at udarbejde et fælles dalaindsamlingsredskab. ElILASS-systemet er den vigtigste partner for de europæiske standardiseringsorganisationer, som regelmæssigt konsulterer det. Der bliver taget hensyn til de informationer, der indsamles i systemet, med det formål at få udarbejdet, accepteret og anerkendt europæiske standarder. - El ILASS-systemct befinder sig faktisk midt mellem to forhold: 5- - hvad skal der gøres?: For at kunne udarbejde en skadesopgørelse, fastlægge prioriteter og evaluere de gennemførte aktioner er det nødvendigt at have et system til indsamling af data om ulykker i hjem og fritid. DA/24/97/19740000. WOO (FR) DG nødvendige - på hvilke områder skal det gøres?: Det indre marked, den frie bevægelighed for og den af varer, forebyggelsespolitikker på områderne forbrugersikkerhed og folkesundhed gør, at problemet med ulykker på grund af sit omfang og sine virkninger nødvendiggør en fællesskabsaktion på området ulykker i hjem og fritid. lovgivningsmæssige foranstaltninger koordinering - I'ormålet med følgende skema er at illustrere dels nødvendigheden af et dataindsamlingssystcm for ulykker i hjem og fritid, dels nødvendigheden af en europæisk holdning til ulykker. Disse to nødvendigheder har helt logisk ført til oprettelse og videreførelse af EMLASS-systemet som et fælles europæisk dataindsamlingssystem om ulykker i hjem og fritid. Disse eksempler på systemets berettigelse er ikke blot stadig aktuelle, men de forstærkes af sammenfaldet mellem Kommissionens målsætninger for forbrugersikkerhed og folkesundhed. -6 Handling nødvendighed af et indsamlingssystem lndsamling af data om ulykker i hjem og fritid "* Udarbejdels e af skadesop- orelsc Prioritering opgaver af "* •> Forebyg- gende aktioner Evaluering aktioner af ~* Informationssystemets opbygning af en forebyggende politik logik for Bedømmelse af indsamlingssystemets + + + nyttevaerdi i disse faser: nødvendig hed af en indats pa europaeisk plan Koordinerede forebyggelsesaktioner inden for: Indgreb - forbrugersikkcrhed - offentlighedens sundhed I. ovgivningsmacssige prodkter pa europaeisk plan rammer og nonner lot Den europaeiske dimension * Antal ulykker i hjem og fritid Personers og varers fri bcvaegclighcd Del indre marked 3 • Hvad kan man udrette m^J$3M^îfâà *$$ Man skal ikke forvente, at EHLASS-systemet i sin nuværende form kan sikre: - pålidelige tal for incidens og indikatorer for folkesundheden i forbindelse med samtlige ulykker i hjem og fritid i Europa, - de seneste analyser på makroniveau af ulykkers årsager og virkninger. Det er sikkert, at fald stadig udgør den væsentligste ulykkesmekanisme, og at de mest udsatte populationer i mange år fremover stadig vil være børn og ældre. Derimod har EH LASS gennem sin pragmatiske og operationelle fremgangsmåde bidraget meget stærkt til, at der er blevet truffet bestemte lovgivningsmæssige eller forebyggende foranstaltninger, som for eksempel: 4 DA/24/97/19740000. W00 (FR) DG - nedbringelse af antallet af tilfælde af indtagelse af farlige husholdningsmidler ved at indføre brug af sikkerhedskapsler efter "tryk-og-drej"-princippet og iblanding af ammoniak, der har en frastødende lugt, - anmodning til farmaceutiske laboratorier om at fremme udformningen af blisterpakninger til medicin for at forhindre, at små børn indtager massive doser, - ændring af understøtningen og fastgørelsesanordningerne på stiger for at øge deres stabilitet, - ændring af belægningen på legepladser, således at små børn udsættes for færre kvæstelser, - nedbringelse af faren ved at cykle på mountainbike ved at anbefale brug af hjelm, - indførelse af farepiktogrammer på emballage til farlige produkter, - anbefaling af sikkerhedsværn omkring private swimmingpools for at mindske antallet af børnedrukneulykker, - bidrag til at indføre et signalsystem på skipister, - begrænsning affald fra køjesenge ved at indføre sengeheste, - nedbringelse af antallet af tilfælde af knuste fingre ved at indføre en standard for lukkesystemet i sammenklappelige møbler, - indførelse af regler om, at der skal være brugsanvisning på emballager havebrugsprodukter, for giftige - supplering af den gældende sikkerhedsstandard for spil og kraner hos privatpersoner, - ændring af overensstemmelse hermed, lukkesystemet for automatiske garageporte og krav om, at de bringes i - vedtagelse af en ny sikkerhedsstandard for trykkogere, - fremme af, at børn bærer hjelm, når de løber på ski, for at mindske hyppigheden af kranielæsioner, - anmodning til producenter om, at åbning af konservesdåser med dåseåbner udbredes, - anbefaling til producenter om at anvende ikke-varmeledende materialer til den ydre beklædning af ovndore, - indforelse afstandarder for udøvelse af paragliding, - forhindring af, at det varme husholdningsvand forårsager alvorlige forbrændinger ved at sænke temperaturen i distributionsnettet (foranstaltning, der undersøges i Frankrig). E11LASS åbner således mulighed for at besvare præcise spørgsmål, der allerede er formuleret (retrospektiv anvendelse) eller at rejse spørgsmål (fremadrettet anvendelse), der kan føre til forebyggende produktklasser, underpopulationer eller veldefinerede aktiviteter. lovgivningsmæssige foranstaltninger vedrørende eller -8 DA/24/97/19740000. WOO (FR) DG EHLASS-systemets aktuelle effektivitetsmål er således ulykkers årsager og virkninger på mikroniveau: fastlæggelse af produktklasser, aktivitetstyper og risiko-underpopulationer. Det har endnu ikke udviklet sig til at blive en beskrivelse af ulykker i hjem og fritid ledsaget af generelle statistikker, og heller ikke af enkeltulykker (et bestemt produkt, et varemærke, en enkeltperson). 4. :r,7 Hvad; + Dette permanente indsamlingssystem er en af de vigtigste informationskilder til det endnu ikke særlig kendte fænomen, ulykker i hjem og fritid. I 11 ud af 15 medlemsstater sker der ikke en anden dataindsamling, der både er kontinuerlig i tid og specifikt vedrører dette emne. De øvrige dataindsamlinger er enten generelle (for eksempel undersøgelser afdødelighed på hospitalerne og dødsattester), og så er det meget vanskeligt at isolere det, der i sig selv hører ind under ulykker i hjem og fritid, eller også er det meget fragmenterede og ufuldstændige kilder (skadestuer, redningstjenester, brandvæsen osv. ). + Når der i lang tid har eksisteret særlige informationssystemer for færdselsulykker og arbejdsulykker, er det berettiget, at der også findes en samlende informationskilde om ulykker i hjem og fritid. + Vi har anslået den nedre grænse for de økonomiske omkostninger ved indlæggelser forårsaget af ulykker i hjem og fritid til 3,9 mia ecu og de samlede omkostninger ved ulykker i hjem og fritid (direkte medicinske omkostninger + sociale omkostninger i forbindelse med afbrydelser af arbejdet) til 23 mia ecu. Selv om disse resultater er omtrentlige, viser de udmærket, hvor store økonomiske omkostninger der er ved disse ulykker. Ser man makroøkonomisk på sagen for Europa og tager hensyn til en årlig støtte på 2,5 mio ecu til EHLASS, skal der blot et fald på under 0,07% i det årlige antal indlæggelser til, for at Fællesskabets investering kompenseres af de besparelser, der kan ske på indlæggelser i medlemsstaterne. + Systemet fungerer tilfredsstillende på nationalt plan i de fleste medlemsstater og har i over 10 år indsamlet relevante iagttagelser. Således er der i Frankrig indsamlet og godkendt over 360. 000 informationer, som udgør en database om emnet, der er enestående i kraft af sit omfang. + Mange organer såvel offentlige som private bruger på nationalt plan de offentliggjorte data og resultater. Det drejer sig om ministerier med ansvar for forbrug, sundhed, miljø og medier, forbrugersikkerhedsudvalg, forbrugerorganisationer, sociale tjenester samt tjenester under stat, amter og kommuner og sundhedstjenester. Læger, journalister, studerende samt forsikrings selskaber og producenterne selv stiller også spørgsmål til EHLASS. Vi har opgjort det årlige antal forespørgsler om informationer til de nationale koordinatorer til over 1 300 og det årlige antal særlige undersøgelser, der udarbejdes på grundlag af EHLASS-data i Europa til over 350. + EHLASS gor det muligt at besvare en række spørgsmål, som intet andet system kan svare på. takket være sit kodningssystem der blandt andet omfatter over 1 100 produktkoder. Er der Here ulykker med skateboard end med rulleskøjter?, hvor alvorlige er de?, hvilken type skader medfører de?, har man konstateret ulykker med engangslightere?, med sammenklappelige senge?, under hvilke omstændigheder? osv. + Systemet har også sikret, at ulykker i hjem og fritid er mere synlige for de nationale myndigheder. Der er taget talrige initiativer, og strukturer er blevet oprettet eller har fået styrket deres rolle med støtte i resultater fra EHLASS. Som eksempler kan nævnes oprettelsen af la Commission de la Sécurité des Consommateurs i Belgien, la Cellule Nationale d'Observation des accidents de la vie courante i Frankrig, oprettelsen i Luxembourg af Comité d'accompagnement du système EHLASS osv. - 9- DA/24/97/19740000. WOO (FR) DG + De grupper, der har ansvaret for systemet, er meget kompetente og i besiddelse af en stor samarbejdsvilje. De tager sammen initiativer for at fremme tværnationale undersøgelser og søgning efter fælles redskaber (for eksempel mødtes repræsentanter for 8 medlemsstater i Stockholm til EHLASS-studiedage den 2. og 3. juni 1997, hvor temaet var ulykker med rulleskøjter, skateboards o. l. ). + Mulighederne for at forbedre systemet er store, som vi skal se senere. For at afhjælpe den fejl, at dataene ikke bruges nok hverken på tværnationalt plan, i Kommissionen eller af forbrugeren selv, er det således nok at etablere en europæisk EHLASS-database, der er tilgængelig over Internettet, for at mangedoble systemets nytteværdi, hvilket kan gøres for en yderst beskeden pris. + I øjeblikket bruges systemet ikke særlig meget af de øvrige GD'er. Men systemets nytteværdi for GD V i forbindelse med dets fremtidige fællesskabshandlingsprogram (1999-2003) for forebyggelse af legemsskader, der blev godkendt af Kommissionen den 14. maj 1997, og EUROSTAT's aktive støtte til et omstruktureret system, er meget positive støttepunkter for fremtiden. + «Hvis EHLASS ikke fandtes, ville det være nødvendigt at opfinde det». Vi har ofte hørt denne sætning under vore møder. Systemet er ikke perfekt, langtfra, men det har den store fordel at eksistere og fungere rutinemæssigt. Uden EHLASS ville over to tredjedele af medlemsstaterne (11 ud af 15) ikke råde over nogen samlet informationskilde om ulykker i hjem og fritid. 5 :;, Hvad er systemets svagheder?ås';i:i^i«li::- IIÉ - Forvirring med hensyn til mål: Efter 10 års eksistens synes der stadig at herske en vis forvirring med hensyn til selve systemets art. Systemet kan nemlig hverken helt og fuldt måle antallet og alvoren af samtlige ulykker i dagliglivet eller betragtes som et varslingssystem eller som et system til måling af følger af disse ulykker for folkesundheden. Det nuværende EMEASS-syslem må betragtes som en databank, der står til rådighed for dem, der ønsker at få et mere præcist kendskab til risikobetonet adfærd, risiko-underpopulationer eller farlige produkter. EHLASS må betragtes som et register over ulykker i hjem og fritid. - Sameksistensen af 2 metodologier: Sameksistensen af den permanente dataindsamling hos skadestuerne ( 12 medlemsstater) og spørgeundersøgelser af hustandene (3 medlemsstater) vidner om forskelligt syn på systemets endemål. Inden for én og samme metodologi er praksis ikke altid helt homogen. - Dataenes repræsentativitet: Den samlede repræsentativitet for ulykker i hjem og fritid gennem spørgeundersøgelser af hustandene er sikret i 3 medlemsstater og repræsentativiteten af ulykker i hjem og fritid gennem redningstjenesterne i 3 andre. De øvrige (9) medlemsstater indsamler ikke-repræsentative data, idet syv medlemsstater ikke sikrer, at de indsamlede data er udtømmende på samtlige områder. - Kodningspraksis: Variationer i brug af produktkoder. - Kodningssystemet er forældet: Det er over 10 år gammelt. Der er ingen bestemte koder for forskellige sportsgrene, og produktnomenklaturen bør revideres. - Kontrolforanstaltninger: De logiske kontrolforanstaltninger er meget forskelligartede. Det er nødvendigt at indføre et standardkontrolprogram, herunder kontrol med dataenes sammenhæng. 10 DA/24/97/19740000. WOO (FR) DG - Dataenes dårlige tilgængelighed i tid og rum: Man må ofte vente på, at det sidste hospital foretager sin sidste indsendelse for at udarbejde den årlige fil, hvilket forsinker offentliggørelsen af standardberetningen og tilgængeligheden af dataene i den nationale base. De øvrige medlemsstater eller Kommissionen har ikke direkte adgang til en medlemsstats data. Antallet af tværnationale undersøgelser er derfor begrænset. Ingen aktør kan direkte og nemt fa adgang til samtlige indsamlede data, fordi der mangler en tilgængelig europæisk database. - Dataenes nytteværdi: For Kommissionen er dataenes nytteværdi lille. De årlige standardberetninger fra medlemsstaterne giver ikke detaljerede oplysninger, der er direkte operationelle. - Systemets manglende reaktionsevne: Systemet tilpasser sig ikke hurtigt nok til udviklingen i målsætninger og efterspørgsel samt til nyheder inden for informationsteknologien (netværk og analyseteknikker). - Styringskvalitet: Man kan konstatere store forskelle medlemsstaterne imellem med hensyn til systemets hovedmålsætning , den anvendte metodik, kvaliteten i indsamlingen og gennemsnits omkostningerne hertil. Disse forhold fremhæves ved en lav gennemsnitlig indsamlingskvalitet og meget forskellige driftsomkostningsindekser. Det forekommer os i øvrigt, at man på nationalt plan kunne bruge færre ressourcer til indsamling og flere til bearbejdning af dataene og formidling af resultaterne. - Manglende institutionel og økonomisk stabilitet: Fra evalueringsrapport til evalueringsrapport er EHLASS' skæbne ofte blevet drøftet, men institutionelle beslutninger vedrorende systemets eksistens er i årevis blevet udsat. Det spørgsmål, man har stillet, har ofte været: «Skal vi fortsætte systemet eller ej?», idet man således har kamufleret det andet spørgsmål: «Hvordan kan vi forbedre systemet?». Gentagne gange har risikoen for, at driftstøtten demoraliserende virkning i enkelte medlemsstater. ikke ville blive viderefort, haft en - Manglen på en stærk koordineringsstruktur: Hvor subsidiaritetsprincippet anvendes meget strengt, har det kunnet føre til, at man har indstillet bestræbelserne på at forny og omdanne systemet på europæisk plan, fordi der mangler en struktur, som kan spille rollen som lokomotiv og stærk koordinator. 6 Hvordan ser status ud? Den dom, der afsiges på grundlag af denne status over stærke og svage sider, afhænger af den synsvinkel, man anvender: - den er negativ ud fra en statistikers synsvinkel, for efter 10 års eksistens giver systemet stadig ikke tilstrækkeligt pålidelige statistikker på europæisk plan, selv om situationen i visse medlemsstater ud fra denne synsvinkel er glimrende; - den er globalt set positiv ud fra et forebyggelsesmæssigt synspunkt (forbrugersikkerhed og folkesundhed) eller set fra den nationale, lovgivende beslutningstager inden for området ulykker i hjem og fritid i mange medlemsstater; - den er globalt set negativ set ud fra forebyggende tjenesters eller den europæiske lovgivende beslutningstagers synsvinkel på grund af manglende direkte adgang til europæiske data; -11 DA/24/97/19740000. W00 (FR) DG - den er meget positiv, hvis man ser på systemets muligheder og den mulige udvikling af samarbejdet med EUROSTAT, for så vidt angår metodologi, validering og offentliggørelse af resultater, og med GD V i forbindelse med iværksættelsen af fællesskabshandlingsprogrammet (1999-2003) rammerne af aktionen på folkesundhedsområdet. EHLASS ville kunne styrke komplementariteten mellem Fællesskabets aktioner. forebyggelse af legemsskader inden for for 7 Hvad er de mulige scenarier for systemets fr|mtid|J - Der er 4 scenarier: - nedlægge EHLASS-systemet - standse systemet i et år eller to - bevare det nuværende system - forbedre EHLASS-systemet Vi vil gennemgå disse fire hypoteser én for én og således vurdere mulighederne for at forbedre systemet. 80 Hvis man nedlagde EHLASS^^«4^|^^i^S - Ud over EHLASS-systemet findes der i visse medlemsstater andre informationskilder om ulykker i hjem og fritid. En afskaffelse af EHLASS-systemet ville ikke påvirke kvaliteten af informationssystemet om dette emne ret meget i Nederlandene og Det Forenede Kongerige. I Frankrig udarbejder CNAM og INSEE periodiske undersøgelser, der gør det muligt at få et samlet billede af ulykker i hjem og fritid. Hvad de øvrige medlemsstater angår, ville en afskaffelse af EHLASS påvirke kvaliteten af informationssystemet stærkt. Som vi tidligere har understreget, ville der i disse medlemsstater således kun findes: - generelle dataindsamlinger (for eksempel undersøgelser af dødelighed i hospitaler og dødsattester), men det ville i så fald være meget vanskeligt at isolere det, der alene henhorer under ulykker i hjem og fritid, - meget fragmenterede og ufuldstændige kilder (for eksempel: skadestuer, rednings tjenester, brandvæsen osv. ). -12- DA/24/97/19740000. WOO (FR) DG Følgende informationsindsamlingssystem for ulykker i hjem og fritid: illustrerer EHLASS-systemets skema centrale plads i det overordnede Delvise kilder: Redningstjenester, skadestuer, brandvæsen Generelle kilder: - undersøgelser af dødelighed på hospitaler - dødsattester - helbredsundersøgelser EHLASS-systemets plads globale ulykker i hjem og fritid i det informationssystem om Hvis man ophævede systemet, ville del således skabe et betydeligt underskud informationsnettet. i -1 vor rapport har vi indsat en tabel, der giver et overblik over generelle (men ikke specifikke) informationskilder vedrørende ulykker i hjem og fritid i Europa ud over EHLASS for således at måle følgerne af en eventuel opløsning af systemet. Vi har konstateret, at en ophævelse af EMLASS-systemet ville få: - meget betydelige følger i 8 medlemsstater: Belgien, Irland, Luxembourg, Østrig, Grækenland, Spanien, Portugal og Finland, - betydelige følger i 5 medlemsstater: Danmark, Frankrig, Tyskland, Italien og Sverige, - ingen særlige følger i 2 medlemsstater: Nederlandene og Det Forenede Kongerige. - Under vore kontakter har flere nationale eksperter spontant bemærket, at «hvis EHLASS ikke fandtes, måtte man opfinde det». Man må nødvendigvis konstatere, at i 11 medlemsstater ud af 15 er det det eneste nationale system, der specifikt indsamler data om ulykker i hjem og fritid. - At opløse EHLASS-systemet som koordineret system på europæisk plan ville derfor være det samme som at mindske det generelle forbrugersikkerhedsniveau og afskære sig fra væsentlige informationerom folkesundhed, idet man: - odelægger den logik, der havde afgørende indflydelse på oprettelsen af systemet. EHLASS blev oprettet, fordi det var nødvendigt at få et data indsamlingssystem vedrørende ulykker i hjem og fritid og ligeledes en europæisk holdning til fænomenet ulykker, - dømmer 11 medlemsstater til ikke længere at have noget informationssystem om ulykker i hjem og fritid, - fastholder forbrugersikkerhed og folkesundhed, ulighederne i udvikling af redskaber og forebyggelsespolitikker for - mister enhver datasammenlignelighed mellem medlemsstaterne, 13 DA/24/97/19740000. W00 (FR) DG - mister muligheden for at registrere sjældne ulykker, hvor det samlede antal kan blive signifikant, - gør omfanget af ulykker i hjem og fritid mindre synligt og mindsker de nationale myndigheders modtagelighed over for dette væsentlige problem, - svækker mulighederne for at målrette forebyggende politikker, - afskærer sig fra en komplet forhistorie om samarbejde og indhøstede erfaringer. - Fordelen ved denne løsning ville være at ophæve et system, der statistisk er lidet tilfredsstillende og ikke direkte nyttigt for Kommissionen, således som det fungerer nu. Det er rigtigt, at EHLASS i sin nuværende form snarere giver indtryk af at være en sidestilling af nationale systemer end et forenet, reelt europæisk system. Ophævelsen heraf ville frigøre de dertil hørende bevillinger. 9 Hvis man tadstijjltåciJS^^ HU - Der er mange ulemper ved denne "venteløsning". Den ville føre til: - demobilisering af bestræbelserne på at synliggøre betydningen af ulykker i hjem og fritid, - afskære nationale og europæiske brugere fra et væsentligt redskab til udarbejdelse af forebyggende politikker og lovgivning, - brud på de supplerende fmansieringskredsløb, - brud på de kronologiske rækker af data, - splittelse af de samarbejdende hold, - nødvendigheden af på ny at igangsætte det nye system, når det skulle genoptages, kort sagt spild af tid og energi til gengæld for en illusorisk gevinst. - Den eneste fordel ved denne løsning ville være, at man kunne udnytte tiden til at overveje et nyt og mere effektivt system. Imidlertid er det illusorisk at tro, at et nyt system med lethed kunne indføres på europæisk plan. I øvrigt har denne undersøgelse og andre arbejder givet de væsentlige elementer til overvejelser af en ny metodologi. Det er ikke ideer og forslag, der mangler, men beslutninger om anvendelse og den faktiske gennemforelse. 10 Hvis man bevarede EHLASS i sin, nuværende, !p4r :^'Iv'ifcJ»l>«^W lOrm; v - Del nuværende system lider mindre af manglende data (manglende observationer) end af, at de indsamlede observationer ikke indsamles under optimale vilkår (hvad angår fuldstændighed, kontrolkvalitet, kodningsækvivalens, den hurtighed, hvormed dataene stilles til rådighed osv. ). Disse dala bliver brugt for lidt både af Fællesskabet, på internationalt plan og af de enkelte brugere, fordi det ikke er muligt enkelt og hurtigt at stille spørgsmål om samtlige europæiske data. - lil (rods for de tjenester, der ydes på nationalt plan, er systemets nuværende præstationer ikke tilfredsstillende nok. Efter vor mening udelukker dette, at man bevarer EHLASS-systemet i sin 14 DA/24/97/19740000. WOO (FR) DG nuværende form, især efter at vi har undersøgt de muligheder, der ligger i et ændret EHLASS- system, der tager hensyn til de nyeste teknologier. For os at se står valget på dette stadium i ræsonnementet mellem: at nedlægge EHLASS- systemet eller at forbedre det. 11 Hvilke raulighedegr cruder ^for a systemet? • •' >Wt': ,-',»::^ Disse muligheder er meget betydelige: - Den seneste udvikling inden for netværksteknologi, WWW-applikationer og metoder til bearbejdning af data fra informationssystemer (data mining for eksempel) gør det muligt nemt at afhjælpe de fleste af de anførte mangler. Denne analyse ville have set anderledes ud for blot 2 år siden. - Vor analyse af omkostningseffektivitet har ført til, at vi vil foreslå at sænke omfanget af de bevillinger, der udelukkende anvendes til dataindsamling, og øge bevillingerne til at forbedre kvaliteten af dataene og bearbejdelsen heraf samt til hurtigt og let at stille dem til rådighed for samtlige brugere. - I første omgang vil vi for at mindske omkostningerne ved dataindsamlingen foreslå: • at tilpasse støtteniveauet bedre til indsatsen • såfremt det er politisk muligt, at fjerne ét dataindsamlingssted i visse medlemsstater, der har et gunstigt forhold mellem befolkning og antal omfattede hospitaler • at indføre endnu ét dataindsamlingssted i andre lande, der har et ugunstigt forhold mellem befolkning og antal omfattede hospitaler. Således sænker man globalt den andel af støtten, der udelukkende går til dataindsamling. - Parallelt hermed foreslår vi at bevilge den således sparede støtte til: - at forbedre datakvaliteten ved: • at iværksætte EHLASS-undersøgelser for at forbedre dataenes repræsentativitet i de medlemsstater, der foretager permanent dataindsamling, og som måtte anmode herom, idet fordelene ved de to metoder således kombineres • at anbefale og fremme en fuldstændig indsamling af eksempler på steder, hvor der foretages permanent dataindsamling • at ind fore det nye nyudviklede kodningssystem • al udvikle og udbrede et standardprogram til kontrol af dataenes sammenhæng • at udarbejde og formidle anbefalinger vedrørende "god dataindsamlingspraksis". - at forbedre dataformidlingen og -bearbejdningen heraf ved: • at oprette en europæisk EHLASS-database, der er tilgængelig på Internettet - 15 DA/24/97/19740000. WOO (FR) DG • hvert kvartal at forsyne denne base med data fra indsamlingsstederne • at generalisere brugen af elektronisk post mellem systemets aktører • at udvikle redskaber til bearbejdning af dataene (mål for ulykkens alvor, automatiseret varsling, typologi osv. ) i forbindelse med de nationale varslingssystemer og Fællesskabets ditto • at fremme omkostningsanalysemodeller • at etablere cl ekspertforum, der kan udvikle og fremme denne række fælles redskaber til fælles nytte for alle. - For at mindske omkostningerne ved dataindsamling på stedet og i betragtning af, at der udvikles netværk, burde man på mellemlangt sigt etablere: - en onlinedataindsamling - automatiske kontrolforanstaltninger - elektroniske overførsler til centralstedet - en uddannelse i onlinekodning - en onlinestandardbearbejdning. Vi mener, at man således kan forbedre systemets effektivitet og nytteværdi betydeligt gennem enkle foranstaltninger og bevare et konstant finansieringsniveau. - For at illustrere mulighederne for at forbedre EHEASS-systemet har vi udarbejdet et skema, hvor vi ser på forholdet mellem systemets nytteværdi og de store brugertyper. Vi har illustreret disse forskellige grader ved en kurve og derefter afsat den tilsvarende kurve for et fremtidigt EHLASS-system, der er ændret i henhold til de ovenfor fremsatte anbefalinger. Området mellem de to kurver anskueliggør mulighederne for at forbedre systemet i forhold til typen af brugere. - 16- DA/24/97/19740000. W00 (FR) DG Maks Systemets nyttegrad Det ændrede EHLASSI-system Del nuværende IJII ASS-systcm Brugertyper Forbrugere Tværnationalt samarbejde Nationale, institutionelle Kommissionen brugere - 1 7- DA/24/97/19740000. WOO (FR) DG - For at vise muligheden for at etablere en base, der er tilgængelig på Internettet, og dennes nytteværdi har vi udviklet en serv er model, der er tilgængelig på det centrale indsamlingssted i Frankrig (med et password, der er stillet til rådighed for GD V med henblik på gennemførelse af tests). Denne model giver mulighed for dynamisk og direkte udspørgning af EHLASS-basen i Frankrig; det skal ske ved at formulere en forespørgsel på en maske, der indeholder samtlige EHLASS-variabler (spørgsmål i det lyse tekstområde er også mulig). Det er muligt at konsultere udvalgte registreringer, at bede om statistiske standardtabeller eller lokalt at overføre data. - El ILASS-data fra tidligere år skulle optages i den samlede europæiske base (base 1 ), således at man kan bearbejde samtlige allerede eksisterende nationale baser. Man kunne også oprette en refereneedatabase (base 2), hvor man kun tog data fra hospitaler, idet man således sikrede alle former for indlæggelser og fuldstændigheden i de indsamlede tilfælde. Denne base ville få en bedre repræsentativitet. 12 Hvad er vor konklusion? , :-A?'^i'V/:';'^'. -ï-ï I betragtning af: - de stærke og svage sider ved det nuværende system, der er beskrevet tidligere, - de væsentlige ulemper ved løsningerne, midlertidig indstilling eller bevarelse af det nuværende EHLASS-system, - redegørelsen for systemets muligheder ved ændringer, der kan iværksættes hurtigt, uden at standse systemet, og dets mobiliseringsdynamik med teknisk gennemprøvede midler og et konstant omkostningsniveau gennem en bedre fordeling af udgifterne, - de eksisterende behov for informationer om ulykker i hjem og fritid med henblik på at sikre sammenhængende og effektive politikker for forbrugersikkerhed inden for rammerne af GD XXIV's aktioner, - systemets store nytteværdi for GD V i forbindelse med dets fremtidige fællesskabshandlings- program 1999-2003 om forebyggelse af legemsskader under aktionen på folkesundhedsområdet samt EUROSTATS aktive støtte til et forbedret system: - er vor anbefaling helt klart følgende: Det er nødvendigt hurtigst muligt at iværksætte det forbedrede EHLASS- system. Hvordan? - ved at udnytte de muligheder for forbedring, som vor funktionsanalyse har afdækket, - ved aktivt at forberede de ovenfor omtalte nye tekniske redskaber, og ved at sikre en stram organisering af etableringen, DA/24/97/19740000. W00 (FR) DG - ved at lægge stærk vægt på samarbejdet med de øvrige generaldirektorater, især EUROSTAT, med henblik på at udarbejde pålidelige statistikker, og GD V i forbindelse med gennemførelsen af fællesskabshandlingsprogrammet om forebyggelse af legemsskader, - ved at sikre systemets varighed. Vi har set, at en af de større hindringer for udviklingen af systemet var, at dets fortsatte eksistens var tvivlsom. Tidligere er nye udviklinger altid blevet standset på grund af en snarlig frist, hvor systemets overlevelse skulle afgøres. I dag må vi give systemet tid til en radikal udvikling (4-5 år). 13 Hvordan kan det fremtidi: *' • ' * -V bruges? r' <* ' l |^ Det fremtidige EHLASS-system skal betragtes som en databank, hvortil der let kan rettes spørgsmål (base 1), med henblik på at bearbejde data på mikroniveau om ulykkers årsager og virkninger: - retrospekt for at besvare allerede formulerede præcise spørgsmål (hvor mange ulykker med indkøbsvogne i supermarkeder?, er de alvorlige?, hvor mange ulykker i forbindelse med paragliding? osv. ), - fremadrettet for at udarbejde spørgsmål med visse enkle statistiske redskaber (af typen syntetisk mål for alvorlighedsgrad og et automatiseret varslingssystem) eller gennem varslings- procedurer etableret af indkodere på indsamlingsstederne. - Med de foreslåede metodiske forbedringer, blandt andet forbindelsen mellem den permanente dataindsamling hos redningstjenesterne og EHLASS-undersøgelser, der er repræsentative for husholdningerne, den bedste udtagning af stikprøver på hospitalerne Og overholdelse af fuldstændighedskriteriet for dataindsamling på stedet, vil det være muligt også at bruge systemet på makroniveau i forbindelse med ulykkers årsager og virkninger for at få pålidelige statistiske indikatorer (fra base 2). - Det er indlysende, at denne databank ikke skal være en datakirkegård (dataene er i øjeblikket underudnyttet på europæisk og tværnationalt plan, blandt andet på grund af forældede redskaber), at den ikke skal være en databank med fejlagtige data (kvaliteten af de producerede data skal forbedres), og den skal ikke være et økonomisk dræn (kapløbet om at få inddraget nye hospitaler må ophøre, og fordelingen af støtten må ændres for at få det bedste forhold mellem omkostninger og effektivitet). 14 Hvorfor bør Kommissionen f o , ^ a j ^ t « f f | e J | B N ^ S ^ ^ ^ K ^ Éi - Fordi det er vigtigt: Vi har set på ulykker forbrugersikkerhed, folkesundhed og økonomiske omkostninger. i hjem og fritid og deres forhold til - Fordi det er et europæisk ansvar: Varers frie bevægelighed skaber flere risici for forbrugerne. I Ivis det er godt, at produkterne kan cirkulere let, er det også helt nødvendigt, at forbrugerne bliver bedre beskyttet, og at forpligtelsen til at sørge for produktsikkerheden overholdes. Desuden har Kommissionen også til opgave at bidrage til at sikre et højt for den menneskelige sundhed gennem aktioner for forebyggelse af beskyttelsesniveau sygdomme og ulykker. EHLASS bidrager til begge disse typer aktioner. Selve eksistensen af generaldirektorater, der beskæftiger sig med forbrugersikkerhed (GD XXIV) og beskyttelse af folkesundhed (GD V), viser, at det er nødvendigt at koordinere og give økonomisk støtte til forebyggelsesaklioner på ulykkesområdet. Del er derfor logisk også at finansiere en homogen informationskilde, så man kan målrette eller belyse denne politik. 19- DA/24/97/19740000. WOO (FR) DG Såfremt de europæiske instanser ikke finansierer projektet, vil de medlemsstater, der er længst fremme på forebyggelsesområdet, fortsætte bestræbelserne, de øvrige vil opgive. Det vil føre til mere forskellige situationer og til en øget ulighed for de europæiske borgere over for dagligdagens ulykker. - Fordi det er vanskeligt: vi har også set, at problemet med ulykker i hjem og fritid på den ene side er lidet synligt, at det er undervurderet, og på den anden side, at det er vanskeligt at måle den direkte virkning af en forebyggelsespolitik på området. Det er derfor et tema, der ikke er mange stemmer i for de nationale politiske beslutningstagere. - Fordi det ville være et paradoks ikke længere at finansiere EHLASS: På et tidspunkt, hvor virkeliggørelsen af et højt forbrugerbeskyttelsesniveau er anført i traktaten om Den Europæiske iværksætter et Union, der blev undertegnet fællesskabshandlingsprogram (1999-2003) om forebyggelse af legemsskader (GD V), ville det være paradoksalt at opgive det eneste europæiske projekt, der giver de helt nødvendige oplysninger om ulykker i hjem og fritid. i Maastricht, og hvor Kommissionen 15 ^Hvorfor bør Kommissionen for^^ikoçrdinërejf^^^^^^ - Fordi det er logisk: Såfremt en struktur i én medlemsstat ikke kan gore krav på at koordinere den dataindsamling, der foregår i de øvrige medlemsstater, er det naturligt, at en overnational instans har dette ansvar, i dette tilfælde Kommissionen. Eftersom Kommissionen allerede koordinerer andre til hurtig informationsudveksling, SERI), er det logisk - ud over de historiske betragtninger - (det var Kommissionen, der ønskede og ledede oprettelsen af systemet), at den fortsat koordinerer EHLASS-systemet. informationssystemer på området (for eksempel systemet ikke være tilstrækkeligt - Fordi det er afgørende nødvendigt: Udelukkende at sikre finansieringen af en del af systemet ville i et europæisk informationssystem. Indholdet af de indsamlede informationer i de forskellige medlemsstater ville hurtigt gå i hver sin retning. Metodologierne, der allerede er alt for forskellige, ville ikke længere kunne sammenlignes. Det er nødvendigt at have en koordineringsstruktur, der er tilstrækkeligt stærk, troværdig og anerkendt af alle. til at bevare en minimal sammenhæng - Fordi det er et spørgsmål om strategi: Vi kan ikke overlade det til forsikringsselskaber og producenter at være de eneste, der er i besiddelse af informationer om ulykker i hjem og fritid. Forbrugerorganisationer, de institutioner, der repræsenterer deres interesser, forbrugerne selv og aktørerne på folkesundhedsområdet skal også have adgang til informationer om disse ulykker. Derfor skal systemet koordineres af en selvstændig instans, der kan garantere uafhængighed, nemlig Kommissionen. 20 DA/24/97/19740000. WOO (FR) DG Hvordan kan man sv: 16 kritikpunkter? >jP. ,4>lu, - "Dataene er ikke repræsentative" (problem med repræsentativiteten): Der kan findes en løsning på det problem ved at få berigtiget informationerne fra det permanente informationssystem fra "EHLASS-undersøgelser", der er repræsentative i forhold til husholdningerne. Det er ligeledes nødvendigt at tilskynde til, at man på dataindsamlingsstederne søger at opnå fuldstændighed og på hospitalerne sikrer stabilitet i stikprøverne. - "Vi har ikke noget samlet overblik over disse ulykker" (problem med undersøgelsesfeltet): En informationskilder systematisk anvendelse af EHLASS-undersøgelser og sammenstillet med dataindsamlingen de sædvanlige steder gør det muligt fuldstændigt at dække området ulykker i hjem og fritid. supplerende sammenlignelige medlemsstaterne - "Dataene sammenligneligheden): Dette problem kan løses ved at etablere: ikke er imellem" (problem med - det nye indsamlingssystem, der bringer overensstemmelse i logik og kodningspraksis. - et standardsoftware til indsamling, kontrol og støtte til kodningen (som kan udsendes på Internettet) - regelmæssige møder mellem koordinatorerne, så de kan løse problemer med sammenhæng i kodningen, - en struktur til erfaringsudveksling mellem indsamlingsgruppeme (via elektronisk post). - "Det er ikke et rigtigt varslingssystem" (problem med systemets mange målsætninger): Det er ikke systemets primære formål. Det kan imidlertid hensigtsmæssigt bidrage til en varsling ved etablering af: - et automatiseret statistisk varslingsredskab, - et varslingssystem mellem de nationale EHLASS-steder og GD XXIV, - et øget samarbejde med de øvrige varslingsstrukturer (SERI, beskyttelsesklausuler osv. ) ved at gøre det muligt at stille dynamiske spørgsmål til den europæiske EHLASS-base, som regelmæssigt føres ajour. - "Dette system gør det ikke muligt at opspore virkeligt farlige produkter": Dette punkt hat- forbindelse med det foregående. Det er rigtigt, at der ret sjældent er en direkte årsagsforbindelse mellem produkter som sådan og ulykker i hjem og fritid. Målet med EHLASS er også at finde frem (il sammenkædninger af begivenheder, risikobetonet adfærd og risiko-underpopulationer. Det kan imidlertid bruges til effektivt at finde frem til farlige produkter, hvis man: - forbedrer oversigten over produktkoder, - opfordrer til at anføre varemærket på det involverede produkt, når det er muligt, - gennemfører retrospektive undersøgelser af personer, der har været udsat for ulykker (mulighed for at spore ulykken), 21 DA/24/97/19740000. W00 (FR) DG - bruger et syntetisk mål for produkternes farlighed, der anerkendes af alle og gør det muligt at foretage historiske og geografiske sammenligninger. - "Der er ikke variabler nok", eller tværtimod "der er for mange variabler": Etableringen af det nye kodningssystem bør klare dette problem ved at: - tilføje uundværlige variabler (kodning af diverse sportsgrene osv. ), - revidere og forbedre nomenklaturerne for variablerne (anvendelse af logiske strukturer, brug af NOMESCO-kodningsoversigter), - forbedre udformningen af støttedokumenter til kodning osv. - "Dataene udnyttes ikke nok": Svarene kan findes i: - onlinespørgsmålet til den europæiske base på Internettet, - fælles udnyttelse af nye redskaber (il at bearbejde dataene (typologi, data mining osv. ) - "Resultalerne er altid de samme": EHLASS-systemct sigter delvis mod at afdække de store tendenser (en indgangsvinkel på makroniveau til ulykkers årsager og virkninger). Det er rigtigt, at der ikke er megen variation i de store hændelser (høj hyppighed i forgiftningsulykker hos små børn, fald hos ældre osv. ), men det er vigtigt at have et stabilt referencerum i tid for at: - kunne opbygge adfærdsmæssige holdninger og indgangsvinkler på mikroniveau i forbindelse med ulykkers årsager og virkninger, - opbygge en databank med henblik på retrospektive og fremtidsorienterede undersøgelser (nyt eksempel: drukneulykker i svømmebassiner), - give clementer til evaluering af forebyggelsespolitikker ved at måle frekvensvariationer (eller syntetiske mål for farlighed) i forhold til typer af ulykker i forbindelse med produkter, der har været genstand for målinger. - "Man kan ikke forhindre en kniv i at skære": Den slags påstande skyldes mere ond tro end sund fornuft. Vi så under punkt 3 talrige eksempler på konkrete foranstaltninger, der var blevet truffet på grundlag af EHLASS-data. At vide om der er blevet anmeldt ulykker med en ny type kinesere, om rytteren er tilstrækkeligt beskyttet ved at bære ridehjelm, om der har været tilfælde af kvælning med den og den type legetøj, hvilken type brud og med hvilken hyppighed medfører ulykker med snow-board - kun EHLASS giver mulighed for at besvare disse mange spørgsmål. - "Det er ikke Kommissionens opgave at finansiere dette system": Vi så under punkterne 14 og 15, at Kommissionen var det rette organ til at støtte, finansiere og koordinere EHLASS-systemet. 22 DA/24/97/19740000. W00 (FR) DG •^ Vor anbefaling er at støtte og forbedre/EHLÂSÛ^^^ foranstaltninger: - oprettelse af en europæisk EHLASS-database, der kan Kontaktes over Internettet, - indførelse af det nye kodningssystem, > ' - etablering af nye redskaber til bearbejdning af forslag i et samarbejdende forum af nationale eksperter. Disse foranstaltninger alene og med et konstant omkostningsniveau burde allerede puste nyt liv i EHLASS-systemet og give det en ny dimension* •^ Målet med disse forandringer er at: - give EHLASS-systemet et langt mere intenst liv i Fællesskabet især i Kommissionen: øget samarbejde med de varslingssystemer, der styres af GD iværksættelsen af inden for XXIV, med fællesskabshandlingsprogrammet (1999-2003) om forebyggelse af legemsskader. EUROSTAT og GD V rammerne af - råde over bedre redskaber for at træffe konkrete foranstaltninger, der sigter mod at forbedre forbrugersikkerhed og sundhed for europæiske borgere. •^Såfremt Fællesskabet meget hyppigt bruger alle medlemsstaters data, fordi disse forandringer har gjort det lettere at udnytte dem, er det den bedste garant for en forbedring af kvaliteten af hver stats data. 23 ISSN 0254-1459 KOM(98) 488 endelig udg. DOKUMENTER DA 05 06 01 17 Katalognummer : CB-CO-98-501-DA-C ISBN 92-78-38702-9 Kontoret for De europæiske fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg L> > LI


title: Directiva 98/66/CE a Comisiei din 4 septembrie 1998 de modificare a Directivei 95/31/CE de stabilire a criteriilor specifice de puritate pentru îndulcitorii folosiți în produsele alimentareText cu relevanță pentru SEE.

formats: pdf print xhtml

text: 40 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 24 31998L0066 19. 9. 1998 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 257/35 DIRECTIVA 98/66/CE A COMISIEI din 4 septembrie 1998 de modificare a Directivei 95/31/CE de stabilire a criteriilor specifice de puritate pentru îndulcitorii folosiți în produsele alimentare (Text cu relevanță pentru SEE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Directiva 98/107/CEE a Consiliului din 21 decem- brie 1988 de apropiere a legislațiilor statelor membre privind aditivii alimentari autorizați pentru utilizarea în produse alimen- tare destinate consumului uman (1), astfel cum a fost modificată prin Directiva 94/34/CE a Parlamentului European ș(cid:13)i a Consiliului (2), în special articolul 3 alineatul (3) litera (a), ca urmare a consultării Comitetului ș(cid:13)tiințific pentru alimentație umană, întrucât Directiva 94/35/CE a Parlamentului European ș(cid:13)i a Con- siliului din 30 iunie 1994 privind îndulcitorii care trebuie utilizați în produsele alimentare (3), astfel cum a fost modificată prin Directiva 96/83/CE (4), stabileș(cid:13)te substanțele care pot fi utilizate ca îndulcitori în produsele alimentare; întrucât Directiva 95/31/CE a Comisiei din 5 iulie 1995 de stabi- lire a criteriilor specifice de puritate privind îndulcitorii autorizați pentru utilizare în produsele alimentare (5) prevede criteriile de puritate pentru îndulcitorii menționați în Directiva 94/35/CE; întrucât este necesar, avându-se în vedere progresul tehnic, să se modifice criteriile de puritate stabilite de Directiva 95/31/CE pen- tru izomalt (E 953); întrucât este, aș(cid:13)adar, necesar să se adapteze directiva menționată; întrucât este necesar să se țină seama de specificațiile ș(cid:13)i tehnicile de analiză referitoare la îndulcitori stabilite în Codex Alimentarius de către Comitetul mixt de experți pentru aditivii alimentari al FAO/OMS (CMEAA); întrucât aditivii alimentari obținuți prin metode de fabricație sau din materii prime foarte diferite de cele incluse în evaluarea Comi- tetului ș(cid:13)tiințific pentru alimentație umană sau diferite de cele men- ționate în prezenta directivă trebuie să fie supuș(cid:13)i evaluării de către comitetul menționat, în vederea unei evaluări complete, acordându-se o atenție sporită criteriilor de puritate; în întrucât măsurile prevăzute în prezenta directivă sunt conformitate cu avizul Comitetului permanent pentru produse alimentare, Articolul 1 În anexa la Directiva 95/31/CE, textul referitor la E 953 – izomalt se înlocuieș(cid:13)te cu textul din anexa la prezenta directivă. Articolul 2 Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 1 iulie 1999. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta. Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri. Articolul 3 Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Articolul 4 Prezenta directivă se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, 4 septembrie 1998. Pentru Comisie Martin BANGEMANN Membru al Comisiei (1) (2) (3) (4) (5) JO L 40, 11. 2. 1989, p. 27. JO L 237, 10. 9. 1994, p. 1. JO L 237, 10. 9. 1994, p. 3. JO L 48, 19. 2. 1997, p. 16. JO L 178, 28. 7. 1995, p. 1. 13/vol. 24 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 41 „E 953 — IZOMALT Sinonime Definiție Denumirea chimică Formula chimică Masa moleculară relativă Analiză Descriere Identificare A. Solubilitate B. Cromatografie în strat subțire Puritate Conținut de apă Cenuș(cid:13)ă sulfatată D-manitol D-sorbitol ANEXĂ Izomaltutoză hidrogenată, palatinoză hidrogenată Izomaltul este un amestec de monozaharide ș(cid:13)i de dizaharide hidrogenate, ai căror principali componenți sunt dizaharidele: 6-O-α-D-glucopiranozil-D-sorbitol (1,6-GPS) ș(cid:13)i Dihidrat de 1-O-α-D-glucopiranozil-D-manitol (1,1-GPM) C12H24O11 6-O-α-D-glucopiranozil-D-sorbitol: Dihidrat de 1-O-α-D-glucopiranozil-D-manitol: C12H24O11. 2H2O 6-O-α-D-glucopiranozil-D-sorbitol: Dihidrat de 1-O-α-D-glucopiranozil-D-manitol: 344,32 380,32 Conținut de cel puțin 98 % monozaharide ș(cid:13)i dizaharide hidrogenate ș(cid:13)i cel puțin 86 % amestec de 6-O- α-D-glucopiranozil-D-sorbitol ș(cid:13)i dihidrat de 1-O-α-glucopiranozil-D-manitol determinat raportat la substanță anhidră. Substanță inodoră, de culoare albă, puțin higroscopică, masă cristalină. Solubil în apă, solubilitate foarte redusă în etanol. Se examinează prin cromatografie în strat subțire, prin utilizarea unei plăcuțe acoperite cu un strat de silicagel cromatografic de aproximativ 0,2 mm grosime. Principalele pete de pe cromatogramă sunt cele care corespund punctelor 1,1-GPM ș(cid:13)i 1,6-GPS. Cel mult 7 % (metoda Karl Fischer) Cel mult 0,05 % raportat la substanța uscată Cel mult 3 % Cel mult 6 % Zaharuri reducătoare Cel mult 0,3 %, exprimate ca glucoză, raportat la substanța uscată Nichel Arsen Plumb Cel mult 2 mg/kg raportat la substanța uscată Cel mult 3 mg/kg raportat la substanța uscată Cel mult 1 mg/kg raportat la substanța uscată Metale grele (de exemplu, Pb) Cel mult 10 mg/kg raportat la substanța uscată. ”


title: Komission asetus (EY) N:o 1900/98, annettu 4 päivänä syyskuuta 1998, maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinnöistä maataloustuotteissa ja elintarvikkeissa annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2092/91 liitteen I muuttamisesta

text: L 247/6 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 5. 9. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1900/98, annettu 4 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998, maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista annetun neuvoston merkinn(cid:148)ist(cid:132) maataloustuotteissa elintarvikkeissa ja asetuksen (ETY) N:o 2092/91 liitteen I muuttamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon maataloustuotteiden luonnonmukaisesta tuotantotavasta ja siihen viittaavista merkinn(cid:148)ist(cid:132) maata- loustuotteissa ja elintarvikkeissa 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2092/91 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1488/97 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan ensimm(cid:132)isen ja toisen luetelmakohdan, siirtym(cid:132)kauden pituutta on mahdollista tarkistaa luon- nonmukaisesta tuotannosta per(cid:132)isin olevien olkien ja lannan saatavuustilanteen kehityksen perusteella, ja toimenpiteet ovat asetuksen t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt (ETY) N:o 2092/91 14 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) 1 artikla liitteeseen I olisi sis(cid:132)llytett(cid:132)v(cid:132) sienten kasvualustojen ominaisuuksia koskevat s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset, jotta luonnonmukai- sesti tuotettujen sienten tuotantoedellytykset olisivat samat eri j(cid:132)senvaltioissa, Muutetaan asetuksen (ETY) N:o 2092/91 liite I t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) osoitetulla tavalla. 2 artikla kasvualustoissa k(cid:132)ytettyjen maanviljelyksest(cid:132) n(cid:132)iss(cid:132) saatujen ainesten olisi periaatteessa oltava per(cid:132)isin luon- nonmukaista tuotantoa harjoittavilta tiloilta, T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1. 1998. tiettyj(cid:132) t(cid:132)llaisia aineksia, erityisesti olkia ja lantaa, ei kuitenkaan saada nykyisin riitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin luonnonmu- kaisesta tuotannosta; t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi on aiheellista s(cid:132)(cid:132)t(cid:132)(cid:132) tarkoituksenmukaisesta siirtym(cid:132)kaudesta, jotta tuottajat voivat sopeutua uusiin vaatimuksiin, asetuksen (ETY) N:o 2092/91 7 artiklan 2 kohdan kolmannessa luetelmakohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n mahdollisuu- desta m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132) erityiset pakkausmerkint(cid:132)(cid:132) koskevat vaati- jos tuotteet on tuotettu tiettyjen liitteess(cid:132) II mukset, tarkoitettujen tuotteiden avulla; t(cid:132)m(cid:132)n erityisen tuotannon osalta on aiheellista s(cid:132)(cid:132)t(cid:132)(cid:132) pakkausmerkinn(cid:132)st(cid:132), josta k(cid:132)y ilmi, ett(cid:132) kasvualustassa on siirtym(cid:132)kauden aikana k(cid:132)ytetty aineksia, jotka eiv(cid:132)t ole per(cid:132)isin luonnonmukai- sesta tuotannosta, t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)dettyj(cid:132) vaatimuksia olisi viel(cid:132) kehitet- t(cid:132)v(cid:132) erityisesti k(cid:132)ytt(cid:148)edellytyksien osalta, mukaan lukien muilta kuin luonnonmukaista tuotantoa harjoittavilta ti- loilta per(cid:132)isin olevan lannan enimm(cid:132)isprosenttiosuus ja sienirihmaston ominaisuudet ja alkuper(cid:132); n(cid:132)iden seik- kojen alustava tutkiminen olisi aloitettava hyviss(cid:132) ajoin, jotta ty(cid:148) saadaan valmiiksi ennen siirtym(cid:132)kauden loppua, (1) EYVL L 198, 22. 7. 1991, s. 1 (2) EYVL L 202, 30. 7. 1997, s. 12 Liitteess(cid:132) I olevan 5. 1 ja 5. 2 kohdan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksist(cid:132) 2. poiketen (cid:190) liitteen 5. 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja tuot- teita, jotka eiv(cid:132)t ole per(cid:132)isin luonnonmukaista tuo- tantoa harjoittavilta tiloilta, mutta jotka t(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t asetuksen (ETY) N:o 2092/91 liitteess(cid:132) II olevan A osan 1–4 luetelmakohdassa tarkoitetut vaatimukset. (cid:190) ja/tai liitteen 5. 2 kohdassa tarkoitettuja tuotteita, jotka eiv(cid:132)t ole per(cid:132)isin luonnonmukaista tuotantoa harjoit- tavilta tiloilta, mutta jotka t(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t tapauksesta riip- puen asetuksen (ETY) N:o 2092/91 liitteess(cid:132) II olevassa A osassa tarkoitetut vaatimukset, saa k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 2001 p(cid:132)(cid:132)ttyv(cid:132)n siirtym(cid:132)- kauden ajan, jos 5. 1 kohdan a alakohdassa ja 5. 2. kohdassa tarkoitettuja tuotteita ei saada luonnonmukaista tuotantoa harjoittavilta tiloilta ja jos tarkastusviranomainen tai -laitos on vahvistanut t(cid:132)llaisen k(cid:132)ytt(cid:148)tarpeen. T(cid:132)llaisissa tapauksissa sienten pakkausmerkinn(cid:148)iss(cid:132) ja mainonnassa on oltava seuraava maininta: ”Sieni(cid:132), jotka on viljelty laajaper(cid:132)isest(cid:132) maataloudesta saadulla kasvu- alustalla; t(cid:132)llaisten kasvualustojen k(cid:132)ytt(cid:148) sallitaan luon- nonmukaisessa tuotannossa siirtym(cid:132)kauden ajan”. T(cid:132)ss(cid:132) maininnassa, muualla etiketiss(cid:132) ja/tai mainonnassa esiin- tyv(cid:132) sana ”luonnonmukainen” ei saa korostua suhteessa maininnan muihin sanoihin. 5. 9. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 247/7 T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 4 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen L 247/8 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 5. 9. 98 LIITE Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n asetuksen (ETY) N:o 2092/91 liitteeseen I seuraava 5 kohta: ”5. Sienten tuotannossa voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kasvualustaa, joka koostuu ainoastaan seuraavista aineksista: 5. 1 karjanlanta ja virtsa (mukaan lukien asetuksen (ETY) N:o 2092/91 liitteess(cid:132) II olevan A osan 1–4 jotka joko luetelmakohdassa tarkoitetut tuotteet), a) ovat per(cid:132)isin luonnonmukaista tuotantoa harjoittavilta tiloilta; b) tai t(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t asetuksen (ETY) N:o 2092/91 liitteess(cid:132) II olevan A osan 1–4 luetelmakohdassa ja ainoastaan tarkoitetut vaatimukset, siten ett(cid:132) niiden osuus on enint(cid:132)(cid:132)n 25 prosenttia (*) silloin kun 5. 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua tuotetta ei ole saatavilla; 5. 2 muut kuin 5. 1 kohdassa tarkoitetut maataloudesta saatavat tuotteet (esimerkiksi olki), jotka ovat per(cid:132)isin luonnonmukaista tuotantoa harjoittavilta tiloilta; 5. 3 turve, jota ei ole k(cid:132)sitelty kemiallisesti; 5. 4 puu, jota ei ole k(cid:132)sitelty kemiallisilla aineilla kaadon j(cid:132)lkeen; 5. 5 asetuksen (ETY) N:o 2092/91 liitteess(cid:132) II olevassa A osassa tarkoitetut mineraaliaineet, vesi ja maa. (*) T(cid:132)m(cid:132) prosenttiosuus lasketaan kaikkien kasvualustaan k(cid:132)ytett(cid:132)vien ainesten painosta (lukuun otta- matta kateaineita ja lis(cid:132)tty(cid:132) vett(cid:132)) ennen kompostointia. ”


title: Verordnung (EG) Nr. 1899/98 der Kommission vom 4. September 1998 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 3886/92 mit Durchführungsvorschriften für die Prämienregelung im Rindfleischsektor hinsichtlich der Nutzung der Ansprüche auf die Mutterkuhprämie

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
beef
suckler cow

text: 5. 9. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 247/5 VERORDNUNG (EG) Nr. 1899/98 DER KOMMISSION vom 4. September 1998 zur (cid:142)nderung der Verordnung (EWG) Nr. 3886/92 mit Durchf(cid:129)hrungsvor- schriften f(cid:129)r die Pr(cid:132)mienregelung im Rindfleischsektor hinsichtlich der Nutzung der Anspr(cid:129)che auf die Mutterkuhpr(cid:132)mie DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 805/68 des Rates vom 27. Juni 1968 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Rindfleisch (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1633/98 (2), insbesondere auf Artikel 4f Absatz 4, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Mit Artikel 33 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3886/ 92 der Kommission vom 23. Dezember 1992 mit Durch- f(cid:129)hrungsvorschriften f(cid:129)r die Pr(cid:132)mienregelung gem(cid:132)ß der Verordnung (EWG) Nr. 805/68 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorganisation f(cid:129)r Rindfleisch und zur Aufhebung der Verordnungen (EWG) Nr. 1244/82 und (EWG) Nr. 714/ 89 (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2502/97 (4), wird die Nutzung der Anspr(cid:129)che auf die Mutterkuhpr(cid:132)mie auf mindestens 90 % festgesetzt, wobei der nicht genutzte Teil der nationalen Reserve zugef(cid:129)hrt wird, und die 1997 und 1998 der nationalen Reserve zugef(cid:129)hrten Anspr(cid:129)che in den Jahren 1998 und 1999 nicht wieder verteilt werden k(cid:148)nnen. Artikel 4f Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 805/68 ist in der letzten Fassung ge(cid:132)ndert worden, um die Kommission auch f(cid:129)r 1999 zu erm(cid:132)chtigen, Maßnahmen hinsichtlich der von den Erzeugern nicht genutzten Anspr(cid:129)che auf die Mutter- kuhpr(cid:132)mie zu ergreifen. Angesichts der Marktlage ist es angezeigt, diese Maßnahmen zur Erzeugungsbeschr(cid:132)n- kung weiter aufrechtzuhalten. Daher sollte die betreffende Maßnahme um ein Jahr verl(cid:132)ngert werden. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Rindfleisch (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 In Artikel 33 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 3886/ 92 wird „F(cid:129)r die Jahre 1997 und 1998“ durch „F(cid:129)r die Jahre 1997, 1998 und 1999“ ersetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am siebten Tag nach ihrer Ver(cid:148)f- fentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 4. September 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 148 vom 28. 6. 1968, S. 24. (2) ABl. L 210 vom 28. 7. 1998, S. 17. (3) ABl. L 391 vom 31. 12. 1992, S. 20. (4) ABl. L 345 vom 16. 12. 1997, S. 21


title: Regolamento (CE) n. 1898/98 della Commissione del 4 settembre 1998 che modifica il regolamento (CEE) n. 1627/89 relativo all'acquisto di carne bovina mediante gara

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality

formats: pdf print

text: 5. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 247/3 REGOLAMENTO (CE) N. 1898/98 DELLA COMMISSIONE del 4 settembre 1998 che modifica il regolamento (CEE) n. 1627/89 relativo all’acquisto di carne bovina mediante gara LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 805/68 del Consiglio, del 27 giugno 1968, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore delle carni bovine (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1633/98 (2), in particolare l’articolo 6, paragrafo 7, considerando che il regolamento (CEE) n. 1627/89 della Commissione, del 9 giugno 1989, relativo all’acquisto di carne bovina mediante gara (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1473/98 (4), ha avviato acquisti mediante gara in alcuni Stati membri o regioni di Stato membro per determinati gruppi di qualit(cid:133); considerando che l’applicazione del disposto dell’articolo 6, paragrafi 2, 3 e 4 del regolamento (CEE) n. 805/68 e la necessit(cid:133) di limitare l’intervento agli acquisti occorrenti per garantire un sostegno ragionevole del mercato indu- cono, la Commissione dispone, a modificare l’elenco degli Stati membri o in base alle quotazioni di cui regioni degli Stati membri in cui (cid:138) avviata la gara, nonch(cid:130) dei gruppi di qualit(cid:133) che possono essere oggetto di acquisti d’intervento conformemente all’allegato del presente regolamento; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per le carni bovine, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 L’allegato del regolamento (CEE) n. 1627/89 (cid:138) sostituito dall’allegato del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 7 settembre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 4 settembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 24. (2) GU L 210 del 28. 7. 1998, pag. 17. (3) GU L 159 del 10. 6. 1989, pag. 36. (4) GU L 194 del 10. 7. 1998, pag. 9. L 247/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 5. 9. 98 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Estados miembros o regiones de Estados miembros y grupos de calidades previstos en el apartado 1 del art(cid:146)culo 1 del Reglamento (CEE) no 1627/89 Medlemsstater eller regioner og kvalitetsgrupper, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1627/89 Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats sowie die in Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1627/89 genannten Qualit(cid:132)tsgruppen Jq(cid:145)tg l(cid:146)kg (cid:147) peqiow(cid:146)r jqat(cid:150)m lek(cid:150)m jai ol(cid:145)der poi(cid:149)tgtor pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 paq(cid:145)cqavor 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1627/89 Member States or regions of a Member State and quality groups referred to in Article 1 (1) of Regulation (EEC) No 1627/89 (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres et groupes de qualit(cid:130)s vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er paragraphe 1 du r(cid:138)glement (CEE) no 1627/89 Stati membri o regioni di Stati membri e gruppi di qualit(cid:133) di cui all’articolo 1, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1627/89 In artikel 1, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 1627/89 bedoelde lidstaten of gebieden van een lidstaat en kwaliteitsgroepen Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros e grupos de qualidades referidos no nº 1 do artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 1627/89 J(cid:132)senvaltiot tai alueet ja asetuksen (ETY) N:o 1627/89 1 artiklan 1 kohdan tarkoittamat laaturyhm(cid:132)t Medlemsstater eller regioner och kvalitetsgrupper som avses i artikel 1. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 1627/89 Estados miembros o regiones de Estados miembros Medlemsstat eller region Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor (cid:147) peqiow(cid:146)r jq(cid:145)tour l(cid:146)kour Member States or regions of a Member State (cid:144)tats membres ou r(cid:130)gions d’(cid:144)tats membres Stati membri o regioni di Stati membri Lidstaat of gebied van een lidstaat Estados-membros ou regi(cid:210)es de Estados-membros J(cid:132)senvaltiot tai alueet Medlemsstater eller regioner Belgi(cid:137)/Belgique Deutschland Ireland Portugal Great Britain Northern Ireland Categor(cid:146)a A Kategori A Kategorie A Categor(cid:146)a C Kategori C Kategorie C Jatgcoq(cid:148)a A Jatgcoq(cid:148)a C Category A Cat(cid:130)gorie A Categoria A Categorie A Categoria A Luokka A Kategori A R (cid:253) (cid:253) (cid:253) U Category C Cat(cid:130)gorie C Categoria C Categorie C Categoria C Luokka C Kategori C O U R O (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253) (cid:253)


title: Regulamento (CE) nº 1897/98 da Comissão de 4 de Setembro de 1998 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: 5. 9. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 247/1 I (Actos cuja publica(cid:135)(cid:209)o (cid:130) uma condi(cid:135)(cid:209)o da sua aplicabilidade) REGULAMENTO (CE) Nº 1897/98 DA COMISS(cid:212)O de 4 de Setembro de 1998 que estabelece os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o para a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o de entrada de certos frutos e produtos hort(cid:146)colas A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 3223/94 da Comiss(cid:209)o, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execu(cid:135)(cid:209)o do regime de importa(cid:135)(cid:209)o dos frutos e dos produtos hort(cid:146)colas (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1498/98 (2), e, nomea- damente, o nº 1 do seu artigo 4º, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 3813/92 do Conselho, de 28 de Dezembro de 1992, relativo (cid:133) unidade de conta e (cid:133)s taxas de convers(cid:209)o a aplicar no (cid:131)mbito da pol(cid:146)tica agr(cid:146)cola comum (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 150/95 (4), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 3º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 3223/94 prev(cid:136), em aplica(cid:135)(cid:209)o dos resultados das negocia(cid:135)(cid:210)es comerciais multilaterais do «Uruguay Round», os crit(cid:130)rios para a fixa(cid:135)(cid:209)o pela Comiss(cid:209)o dos valores forfet(cid:145)rios de impor- ta(cid:135)(cid:209)o dos pa(cid:146)ses terceiros, relativamente aos produtos e per(cid:146)odos que especifica no seu anexo; Considerando que, em aplica(cid:135)(cid:209)o dos supracitados crit(cid:130)- rios, os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o devem ser fixados nos n(cid:146)veis constantes em anexo, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º Os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o referidos no artigo 4º do Regulamento (CE) nº 3223/94 s(cid:209)o fixados como indi- cado no quadro constante do anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 5 de Setembro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 4 de Setembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. (3) JO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. L 247/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 5. 9. 98 ANEXO do Regulamento da Comiss(cid:209)o, de 4 de Setembro de 1998, que estabelece os valores forfet(cid:145)- rios de importa(cid:135)(cid:209)o para a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o de entrada de certos frutos e produtos hort(cid:146)colas C(cid:155)digo NC 0702 00 00 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 C(cid:155)digo pa(cid:146)ses terceiros (1) Valor forfet(cid:145)rio de importa(cid:135)(cid:209)o (ECU/100 kg) 060 999 388 524 528 999 052 064 400 624 999 388 400 508 512 524 528 800 804 999 052 064 388 528 999 052 999 052 060 064 066 068 093 624 999 46,4 46,4 49,8 71,4 76,5 65,9 81,1 81,1 215,4 121,3 124,7 56,3 63,3 43,3 63,5 36,0 90,8 189,2 60,3 75,3 94,3 61,5 90,2 92,5 84,6 111,6 111,6 56,3 50,8 55,7 72,0 55,4 65,4 143,3 71,3 (1) Nomenclatura dos pa(cid:146)ses fixada pelo Regulamento (CE) nº 2317/97 da Comiss(cid:209)o (JO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). O c(cid:155)digo «999» representa «outras origens»