title: 1998 m. rugsėjo 17 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1983/98, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2273/93, nustatantį grūdų intervencinius centrus

eurovoc_concepts:
Austria
Finland
France
cereals
intervention agency

formats: html pdf print

text: 432 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 31998R1983 L 256/10 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 1998 9 18 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1983/98 1998 m. rugsėjo 17 d. iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2273/93, nustatantį grūdų intervencinius centrus EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, Departamentai Išbraukti centrai Papildomi centrai atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1992 m. birželio 30 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1766/92 dėl bendro grūdų rinkos organizavimo (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 923/96 (2), ypač į jo 5 straipsnį, kadangi nustatyti intervencijos centrai yra išvardyti Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2273/93 (3) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1877/97 (4), priede; kadangi kai kurios valstybės narės kreipėsi su pareiškimais dėl to priedo pakeitimų; kadangi jų pareiškimus reikėtų patenkinti; kadangi šiame reglamente nurodytos priemonės atitinka Grūdų vadybos komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: Aube Creuse Allier Loire Rhône Thennelières (miežiai) Thennelières (kukurūzai) Nogent-sur-Seine (kietieji kviečiai) La Souterraine (miežiai) Feurs (kviečiai) Tarn-et-Garonne Valence d'Agen (kviečiai) Aude Trèbes (miežiai) Châtres (miežiai) Roncenay (kukurūzai) Luyères (miežiai) Tréteau (miežiai) Lyon (kukurūzai) Malause (kukurūzai) Castelnaudary (sorgas) 2) Skyriuje „Österreich“: — „Absdorf-Hippersdorf“ centras tampa „Absdorf“, — „Palterndorf-Dobermannsdorf“ centras tampa „Dober- mannsdorf“, — „Siebenbrunn-Leopoldsdorf“ centras tampa „Untersieben- brunn“; 1 straipsnis 3) Skyriuje „Suomi“ „Mustio“ centras tampa „Mustio-kirk- niemi“. Reglamento (EEB) Nr. 2273/93 priedas iš dalies keičiamas taip: 2 straipsnis 1) Skyriuje „France“ daromi šie daliniai pakeitimai: Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje dienos. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1998 m. rugsėjo 17 d. Komisijos vardu Franz FISCHLER Komisijos narys (1) OL L 181, 1992 7 1, p. 21. (2) OL L 126, 1996 5 24, p. 37. (3) OL L 207, 1993 8 18, p. 1. (4) OL L 265, 1997 9 27, p. 33


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2800/98 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Inaceptables condiciones de conservación de las estatuas del Partenón en el Museo Británico

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Greece
United Kingdom
architectural heritage
cultural cooperation
cultural heritage
cultural policy
heritage protection
museum

formats: html print


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Directive on a common system of taxation applicable to interest and royalty payments made between associated companies of different Member States (COM(98)0067 C4-0195/98 98/0087(CNS))(Consultation procedure)

eurovoc_concepts:
EU Member State
group of companies
national implementing measure
new economic order
restriction on competition
tax
tax system
type of business


title: Regolamento (CE) n. 1989/98 della Commissione del 17 settembre 1998 che fissa il correttivo applicabile alla restituzione per i cereali

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

formats: pdf print

text: 18. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 256/23 REGOLAMENTO (CE) N. 1989/98 DELLA COMMISSIONE del 17 settembre 1998 che fissa il correttivo applicabile alla restituzione per i cereali LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal in regolamento (CE) n. 923/96 della Commissione (2), particolare l’articolo 13, paragrafo 8, considerando che, in virt(cid:151) dell’articolo 13, paragrafo 8 del regolamento (CEE) n. 1766/92, la restituzione applicabile alle esportazioni di cereali nel giorno di presentazione della domanda di titolo (cid:138) applicata, su richiesta, ad un’e- sportazione da effettuare durante il periodo di validit(cid:133) del titolo; che in questo caso pu(cid:149) essere applicato alla restitu- zione un correttivo; considerando che il regolamento (CE) n. 1501/95 della Commissione, del 29 giugno 1995, che stabilisce modalit(cid:133) di applicazione del regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio in relazione alla concessione delle restituzioni all’esportazione e le misure da adottare in caso di turba- tive nel settore dei cereali (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2052/97 (4), ha consentito di fissare un correttivo per i prodotti di cui all’articolo 1, paragrafo 1, lettera c) del regolamento (CEE) n. 1766/92; che tale correttivo va calcolato tenendo conto degli elementi di cui all’articolo 1 del regolamento (CE) n. 1501/95; considerando che la situazione del mercato mondiale o le esigenze specifiche di taluni mercati possono rendere necessaria la differenziazione del correttivo secondo la destinazione; dura; che nell’intervallo tra una fissazione e l’altra esso pu(cid:149) essere modificato; considerando che i tassi rappresentativi di mercato, defi- niti all’articolo 1 del regolamento (CEE) n. 3813/92 del Consiglio (5), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 150/95 (6), sono utilizzati per convertire gli importi espressi nelle monete dei paesi terzi e servono come base per la fissazione del tasso di conversione agricolo delle monete degli Stati membri; che le modalit(cid:133) di applica- zione e di determinazione delle suddette conversioni sono state stabilite dal regolamento (CEE) n. 1068/93 della Commissione (7), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 961/98 (8); considerando che dalle suddette disposizioni risulta che il correttivo deve essere fissato conformemente all’allegato al presente regolamento; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per i cereali, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il correttivo applicabile alle restituzioni fissate anticipata- mente per le esportazioni di cereali di cui all’articolo 1, paragrafo 1, lettere a), b) e c) del regolamento (CEE) n. 1766/92, malto escluso, (cid:138) fissato nell’allegato. Articolo 2 considerando che il correttivo deve essere fissato contem- poraneamente alla restituzione e secondo la stessa proce- Il presente regolamento entra in vigore il 18 settembre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 17 settembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 126 del 24. 5. 1996, pag. 37. (3) GU L 147 del 30. 6. 1995, pag. 7. (4) GU L 287 del 21. 10. 1997, pag. 14. (5) GU L 387 del 31. 12. 1992, pag. 1. (6) GU L 22 del 31. 1. 1995, pag. 1. (7) GU L 108 dell’1. 5. 1993, pag. 106. (8) GU L 135 dell’8. 5. 1998, pag. 5. L 256/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 18. 9. 98 ALLEGATO al regolamento della Commissione, del 17 settembre 1998, che fissa il correttivo applicabile alla restituzione per i cereali Codice prodotto Destinazione (1) Corrente 9 1o term. 10 2o term. 11 3o term. 12 4o term. 1 5o term. 2 6o term. 3 (ECU/t ) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 (cid:190) 01 01 (cid:190) 03 02 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (1) Le destinazioni sono identificate come segue: 01 tutti i paesi terzi, 02 altri paesi terzi, 03 Stati Uniti, Canada e Messico. (cid:190) 0 (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –1,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –1,50 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –2,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –3,00 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –3,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –4,50 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –4,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –6,00 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) NB: Le zone sono quelle definite dal regolamento (CEE) n. 2145/92 della Commissione (GU L 214 del 30. 7. 1992, pag. 20), modificato


title: Resolutie over de doodstraf op de Filipijnen

eurovoc_concepts:
Philippines
death penalty


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2799/98 dell'on. Leonie van BLADEL alla Commissione. Rifugiati nel Kosovo

eurovoc_concepts:
Albania
Kosovo
UNHCR
aid to refugees
civil defence
humanitarian aid
international organisation
refugee
repatriation grant
settlement of disputes


title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto - Julkiset hankinnat Euroopan unionissa"

eurovoc_concepts:
aid to undertakings
competitiveness
environmental protection
invitation to tender
public contract
simplification of formalities

text: 2. 12. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 373/13 Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto – Julkiset hankinnat Euroopan unionissa” (98/C 373/02) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission tiedonannon julkisista hankinnoista Euroopan unionissa (KOM(98) 143 lopull. ), ottaa huomioon 13. toukokuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan neljännen alakohdan nojalla tekemänsä päätöksen antaa aiheesta lausunto ja antaa lausunnon laatiminen valiokunta 6:n ”Työllisyys – Talouspolitiikka – Yhtenäismarkkinat – Teollisuus – Pk-yritykset” tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 6:n 3. kesäkuuta 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 108/98 rev. , jonka esittelijät olivat Helene Lund ja Evalisa Birath-Lindvall, hyväksyi 16. –17. syyskuuta 1998 pitämässään 25. täysistunnossa (syyskuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 2. Yleistä 1. 1. Jatkona EU:n hankintasääntöjen tulevaisuutta käsittelevälle laajalle keskustelulle, joka alkoi julkisten hankintojen tulevaisuutta käsittelevän komission vih- reän kirjan (1) lopull. julkaisun myötä, komissio julkaisi 11. maaliskuuta 1998 julkisia hankintoja käsittelevän tiedonannon. 1. 2. Vihreästä kirjasta käytävään keskusteluun liit- tyen alueiden komitea antoi 16. kesäkuuta 1997 asiaa koskevan lausunnon (2). Siinä komitea totesi, että han- kintadirektiivit ovat erittäin tärkeitä paikallis- ja aluevi- ranomaisille, koska ne vastaavat suuresta osasta julkisia hankintoja. Alueiden komitea arvosteli selvin sanoin hankintadirektiivien virkavaltaisuutta. Tärkein näkökohta oli, että hankintasääntöjä on mah- dollisimman pian yksinkertaistettava niin, että ne vastaa- vat julkisen ja yksityisen alan tehokkaan yhteistoimin- nan niille asettamia vaatimuksia. Lisäksi useiden jäsen- valtioiden hankintakäytäntö on yhteisön hankintadirek- tiivejä tiukempi ja kattavampi. Tämä luo eriarvoisen kilpailutilanteen. tarpeetonta 1. 3. Monet osapuolet, mm. erityisesti Euroopan par- lamentti, arvostelivat hankintadirektiivejä samoista syistä. Sääntöjen päivittäisessä soveltamisessa mukana- olevien osapuolten selkeä viesti oli, että sääntöjä on yksinkertaistettava ja joustavoitettava. Lisäksi on var- mistettava tiedonsaannin helppous. (1) KOM(96) 583 lopull. (2) CdR 81/97 fin – EYVL C 244, 11. 8. 1997, s. 28. 2. 1. Yleinen lähestymistapa Alueiden komitea ilmaisee tyytyväisyytensä, 2. 1. 1. että komissio on tiedonannossaan puuttunut yksinker- taistamiseen ja joustavoittamiseen. Komitean mielestä komissio on tiedonantonsa myötä valmis tarttumaan niihin yksinkertaistamiseen ja joustavoittamiseen liitty- viin komitean ehdotuksiin, joihin se viittasi vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa. 2. 1. 2. Tiedonannossaan komissio esittää, että sen tavoitteena on vuoden 1998 kuluessa esitellä lakipaketti, jonka päätavoite on nykyisten sääntöjen yksinkertaista- minen. Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille, että komissio on sen toiveiden mukaisesti luopunut perusnäkemyksestä, jonka mukaan hankintamenettelyn vakaus on ensisijainen verrattuna hankintadirektiivien tarpeelliseen sopeuttamiseen. 2. 1. 3. Alueiden komitea onkin pääpiirteissään samaa mieltä komission kanssa hankintamenettelystä käydyn keskustelun tärkeimmästä johtopäätöksestä: tarvitaan yksinkertaistamista ja joustavoittamista. 2. 2. Yksinkertaistaminen ja joustavoittaminen 2. 2. 1. Tiedonannosta käy ilmi, että komissio haluaa lisäksi noudattaa periaatetta, jonka mukaan hankin- tasääntöjen joustavoittaminen ja jäsenvaltiotasolla te- hokkaasti toimivat valvonta- ja valituselimet liittyvät yhteen. Alueiden komitea tukee yksikertaistamisen ja jäsenvaltiotasolla tapahtuvan valvonnan tehostamisen yhdistämistä, mikäli joustavuus sen tuloksena käytän- nössä paranee. Komitea kiinnittää myös huomiota siihen, että monissa maissa on jo tehokkaita valvonta- ja valituselimiä. Alueiden komitea kehottaa komissiota C 373/14 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 2. 12. 98 noudattamaan toimissaan toistakin pääperiaatetta: EU- hankintamenettelyn tulee aina tuottaa todellista voittoa sekä tilaajille että yrityksille, jotka toimittavat julkisvi- ranomaisille palveluja ja tuotteita. Hankinnan tulee olla toimiva väline, jolla varmistetaan, että julkisilla palvelumarkkinoilla tuotetaan korkealaatuisia tuotteita mahdollisimman edullisesti. Käytännössä tällä pääpe- riaatteella varmistetaan, etteivät toimittajalle ja tilaajalle hankinnasta aiheutuvat kulut ylitä sitä taloudellista voittoa, jonka lisääntyvä kilpailu tarjoaa. 2. 2. 2. H a n k i n t a d i r e k t i i v i e n k o k o a m i - n e n 2. 2. 2. 1. Komissio ehdottaa tiedonannossa mm. aluei- den komitean toivomuksesta, että perinteiset hankinta- direktiivit (palvelu- ja tavaranhankinta- sekä rakennusu- rakkadirektiivit) kootaan yhdeksi hankintadirektiiviksi. Tavoitteena tulee olla hallinnon yksinkertaistaminen ja hankintasääntöjen entistä selkeämpi sovellettavuus tilaajien ja toimittajien kannalta. 2. 2. 2. 2. Alueiden komitea antaa ehdotukselle selkeän tukensa, koska paikallis- ja alueviranomaisten tehtävät helpottuvat, kun noudatettavana on kolmen säännöstön sijasta yksi. Alueiden komitean mielestä koontamisen ja sitä tulee tulee tapahtua mahdollisimman pian, täydentää direktiivin tulkintaa selventävin asiakirjoin. Alueiden komitea on tyytyväinen ehdotuk- 2. 2. 2. 3. siin, jotka tähtäävät direktiivien toimivuuden paranta- miseen. Se haluaa samalla kehottaa jäsenvaltioita no- peuttamaan direktiivien toimeenpanoa. 2. 2. 3. E h d o t u s u u s i e n h a n k i n t a m e n e t t e - – n e u v o t t e l u - l y j e n k i l p a i l u k e s k e i n e n m e n e t t e l y o t t a m i s e k s i k ä y t t ö ö n Yksinkertaistamistarpeeseen 2. 2. 3. 1. vastatakseen komissio on ehdottanut uuden standardihankintamenet- telyn, eli kilpailukeskeisen neuvottelumenettelyn käyt- töönottoa. Komissio perustelee kilpailukeskeistä neu- vottelumenettelyä julkisen ja yksityisen alan yhteistoi- minnan sujuvoittamisella siitä, mihin tavanomaiset han- kintamuodot, eli yleinen ja rajallinen hankinta antavat mahdollisuuden. Komissio ehdottaa, että neuvottelujen tuloksena uusi hankintamenettely korvaisi neuvottelu- menettelyn, jossa ei ennalta julkaista tarjouskilpailua; sitä eri juuri nykyään voida hyödyntää. 2. 2. 3. 2. Alueiden komitea tukee komission ehdotusta ottaa käyttöön tällainen uusi hankintamenettely, mikäli se todellakin lisää joustavuutta, eikä heikennä tilannetta nykyiseen neuvottelumenettelyyn verrattuna. Komitean mielestä tässä yhteydessä on välttämätöntä täsmentää ongelmia, joita nykyiset hankintadirektiivit aiheuttavat paikallis- ja alueviranomaisille. Vaikein ongelma paikallis- 2. 2. 3. 3. ja alueviran- omaisten kannalta on se, että EU-hankintamenettelyn tyydyttävä toteuttaminen on käytännössä erittäin vaike- aa etenkin aloilla, joilla tuotteet ja markkinat ovat erittäin kehittyneitä ja palvelut monimutkaisia. Tämä koskee esim. terveydenhoitoalaa (mm. lääkintäteknolo- gia, leikkaussali- ja röntgenlaitteet) sekä atk-järjes- telmien tarjontaa. Ongelmia on erityisesti kolmea tyyppiä: 1) Ennen EU-tarjouskilpailun julkaisemista hankintavi- ranomainen on velvollinen kuvaamaan hankintatar- peen perusteellisesti hankintaperusteluissa. Tämä edellyttää joustavaa yhteistyötä toimittajien kanssa ja lisäksi, että tuorein tieto tarjolla olevista markkina- ratkaisuista on kyseisen viranomaisen saatavilla. 2) Varsinaisen hankintamenettelyn aikana on viran- omaisen hankintaperusteluihin usein tarpeen tehdä pieniä tarkennuksia tai selventää tavarantoimittajan jo toimittamia hankintoja. 3) Hankintasopimuksen laatimisen aikana voi osoittau- tua välttämättömäksi muuttaa osittain toimitusta yhteisymmärryksessä viranomaisen ja toimittajan kesken. 4) Hankintasopimuksen toimeenpanon aikana voivat pienehköt tekniset täydennykset olla tarpeen. 2. 2. 3. 4. Monien alue- ja paikallisviranomaisten mie- lestä nykyiset hankintasäännöt muodostavat edellä mai- nituilla aloilla täysin turhan esteen joustavalle yhteistyöl- le, joka on edellytys sille, että kansalaiset saavat parhaat mahdolliset palvelut mahdollisimman edullisesti. 2. 2. 3. 5. Ruotsin julkisten hankintojen lautakunnan (Nämnden för offentlig upphandling) (1) selvityksestä käy ilmi mm. , että hankintalainsäädännön kokonaista- loudellinen vaikutus julkisviranomaisten saamana säästönä on pieni. Alueiden komitean käsityksen mu- kaan selvityksen tulokset viittaavat siihen, että yksityis- kohtainen ja jäykkä hankintalainsäädäntö voi johtaa siihen, ettei taloudellinen tulos ole yhtä hyvä, kuin se joustavampien hankintasääntöjen ansiosta voisi olla. 2. 2. 3. 6. Välittömänä seurauksena on usein, että pai- kallis- ja alueviranomaiset katsovat hankintamenettelyn hoitamisen kannalta välttämättömäksi ostaa kalliita (1) ”Effekter av lagen om offentlig upphandling” (julkisia vaikutukset), hankintoja Nämnden för Offentlig Upphandling, tammikuu 1998. lainsäädännön koskevan 2. 12. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 373/15 ulkopuolisia konsulttipalveluja. Tämä johtaa yleisesti ottaen kuluttajien kannalta entistä kalliimpiin ratkai- suihin. 2. 2. 3. 7. Välillisenä seurauksena aiheuttavat viran- omaisten ja tavarantoimittajien kehittävien neuvottelu- jen tiellä olevat esteet sen, etteivät tuotekehittely ja uudenlainen ajattelutapa pääse kehittymään parhaalla mahdollisella tavalla toimittajien keskuudessa. Alueiden komitean käsitys on, että tällainen tilanne voi pitkällä aikavälillä haitata kasvua ja työllisyyttä. 2. 2. 3. 8. Tämän vuoksi alueiden komitea esittää ko- missiolle, että ehdotetun uuden hankintamuodon eli kilpailukeskeisen neuvottelumenettelyn tulisi olla erit- täin joustava, jotta tyhjentävät neuvottelut tavarantoi- mittajien kanssa olisivat mahdollisia sekä ennen hankin- tamenettelyä, sen aikana että sen jälkeen. 2. 2. 3. 9. Alueiden komitea ehdottaa niin ikään, että komissio luopuisi näkemyksestä, jonka mukaan hintaja sisältökysymykset on hankintaprosessissa mahdollista erottaa toisistaan. Nykyään ei siis aina ole mahdollista tehdä sopimukseen teknisiä muutoksia, mikäli ne vaikut- tavat hintaan. EU-hankintamenettely on nähtävä koko- naisuutena, jossa hinta ja sisältö liittyvät tiiviisti yhteen. 2. 2. 3. 10. Alueiden komitean mielestä on olennaista, että kilpailukeskeinen neuvottelumenettely toimii sa- malla tavalla kuin tavanomaiset hankintamuodot, eli julkinen ja rajallinen tarjous. 2. 2. 4. H a n k i n t a d i r e k t i i v i e n s i s ä l t ä m i e n e p ä s e l v i e n k ä s i t t e i d e n t ä s m e n t ä - m i n e n Komissio esittää, että hankintadirektiivejä 2. 2. 4. 1. tulee monilta osin täsmentää sääntöjen päivittäisen soveltamisen selkiinnyttämiseksi. Alueiden komitea suh- tautuu myönteisesti aloitteeseen, koska epäselvät direk- tiivit aiheuttavat tulkintaongelmia ja lisäävät siten hal- lintokuluja. Esimerkkinä täsmennystä kaipaavasta alasta 2. 2. 4. 2. mainittakoon neuvottelut, jota viranomaiset voivat käydä toimittajien kanssa ennen hankintasopimuksen myöntämistä (tekniset neuvottelut). Käytännössä han- kintaviranomaisella on tarve kerätä yrityksiltä tietoa ja asiantuntemusta markkinoiden ajanmukaisimmista ratkaisuista. Nykytulkinta hankaloittaa neuvotteluja voimakkaasti. Sekä viranomaiset että toimittajat tarvit- sevat huomattavasti enemmän joustavuutta. 2. 2. 4. 3. Alueiden komitean mielestä on hankinta- direktiivien käsitteiden tulevan täsmentämisen kannalta ratkaisevaa, että komissio tarkastelee tehtävää yksinker- taistamisen ja joustavoittamisen näkökulmasta. Aluei- den komiteasta nämä mahdollisimman laajaan yksinker- taistamiseen tähtäävät täsmennykset tulee toteuttaa täydentävien tulkinta-asiakirjojen avulla. Mikäli se ei ole mahdollista tulee direktiiviä muuttaa. 2. 2. 4. 4. Alueiden komitean mielestä on tarpeen sel- ventää sääntöjä, jotka koskevat yksityisten asiantuntijoi- den käyttämistä EU-hankintojen yhteydessä. Alueiden komitean mielestä on varmistettava, että yksityiset asiantuntijat ja toimittajat ovat mahdollisimman riippu- mattomia toisistaan. Tämä koskee etenkin aloja, joilla toimittaja- ja asiantuntijaosapuolia yhdistävät historial- liset ja kulttuuriset siteet. 2. 2. 5. H a l l i n n o l l i s t e n v ä - h e n t ä m i n e n – t a r j o u s k i l p a i l u i h i n o s a l l i s t u m i s m a h d o l l i s u u k s i e n p a - r a n t a m i n e n r a s i t t e i d e n 2. 2. 5. 1. Alueiden komitean käsityksen mukaan palve- lu- ja tavaranhankinnassa sovellettavista nykyisistä raja- arvoista aiheutuu täysin turhia hallinnollisia rasitteita sekä tilaajille että toimittajille. Vihreään kirjaan liittyvä jatkokeskustelu on osoittanut, että osapuolista monet tukevat näkemystä. 2. 2. 5. 2. Kokemus on osoittanut, että yritysten kiin- nostus pieniä ulkomaisia hankintasopimuksia kohtaan on varsin rajallinen. Komission omat selvitykset osoitta- vat, että vain noin prosentti kaikista sopimuksista on ulkomaansopimuksia. Tanskan kuntia koskevasta selvityksestä kävi ilmi, että palveluhankinnoissa ainoas- taan kolmessa prosentissa tapauksista on kyse ulkomai- sen yrityksen ilmoituksesta osallistua alustavaan tarjous- kilpailuun. Tämän perusteella vaikuttaa todennäköi- seltä, että kiinnostus pieniä sopimuksia kohtaan on entistäkin enemmän alueellisesti ja joissain tapauksissa valtakunnallisesti suuntautunutta. 2. 2. 5. 3. Alueiden komitean käsityksen mukaan yri- tysten laimea kiinnostus pienehköjä ulkomaansopimuk- sia kohtaan sekä todisteet korkeista hallintokuluista osoittavat selvästi kynnysarvojen poistamisen tarpeelli- suuden. Tämän vuoksi alueiden komitea ehdottaa, että komissio ottaa uudelleen esille tavaran- ja palvelunhan- kintadirektiiveihin liittyvien kynnysarvojen poista- misen. 2. 2. 5. 4. Alueiden komitea esittää uudelleen toiveensa, että hankintadirektiivien hallinnolliset seuraukset ja niiden jäsenvaltioissa tapahtuvasta soveltamisesta johtu- vat seuraukset arvioitaisiin kokonaisuutena. 3. Erityistä 3. 1. Vihreät hankinta- ja tarjoussäännöt (Green procu- rement and tendering rules) 3. 1. 1. Tiedonannossaan komissio mainitsee täsmen- tävänsä menettelyä, joka mahdollistaisi ympäristövaati- musten asettamisen julkisille hankinnoille. Alueiden komiteasta on myönteistä, että komissio haluaa panos- taa entistä enemmän ympäristönäkökohtien huomioon ottamiseen hankinnoissa. Samalla komitea korostaa, C 373/16 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 2. 12. 98 että monet paikallis- ja alueviranomaiset pyrkivät aktii- visesti edistämään ympäristöä säästävää hankintapoli- tiikkaa. Samalla alueiden komitea korostaa, ettei kustan- nustehokkuuden periaatetta ja ympäristövaatimuksia voida rinnastaa. tasopimukset, eivät kuulu hankintadirektiivien piiriin. Yksityisen tahon kanssa tehdyt sopimukset ovat eri asia. Alueiden komitea pitää tärkeänä korostaa, että Euroopan neuvoston sopimus paikallisesta ja alueellises- ta itsehallinnosta antaa yksiselitteisen oikeuden tehdä kuntien välistä yhteistyötä tavoitteena suorittaa yhteistä etua palvelevia tehtäviä. Alueiden komiteasta on ratkaisevaa, että julkis- 3. 1. 2. ten hankintojen yhteydessä on tuotteille asetettavien vaatimusten lisäksi (esim. muovin pvc-pitoisuus) mah- dollista esittää objektiivisia vaatimuksia tuotteen tai yrityksen aiheuttaman ympäristöön kohdistuvan koko- naiskuormituksen osalta tuotantoprosessin vaikutukset mukaan lukien. 3. 1. 3. Alueiden komitea on perillä siitä, että kansain- välinen GPA-sopimus (1) antaa mahdollisuuden asettaa edellä mainitun kaltaisia vaatimuksia (vrt. sopimuksen 4 artikla). Komitea ehdottaakin, että komissio selvittäisi, voiko GPA-sopimusta käyttää EU-hankintojen yhtey- dessä perusteena ympäristövaatimusten esittämiselle. Mikäli näin ei voida menetellä, komission olisi aiheellista esittää muutoksia hankintadirektiiveihin, jotta julkisvi- ranomaiset voivat ottaa hankinnoissaan ympäristökysy- mykset vastuullisesti huomioon. 3. 1. 4. Alueiden komitea pitää tärkeänä, että komissio yhdistää hankinta- ja ympäristöalan toimiaan, varsinkin eurooppalaisen ympäristömerkin (eco-label) sekä yrityk- sille myönnettävän eurooppalaisen ympäristötodistuk- sen (EMAS) osalta. 3. 2. Kuntien välinen yhteistyö 3. 2. 1. Alueiden komitea kehotti vihreän kirjan yhtey- dessä komissiota täsmentämään, että tehtävien siirtoa kunnalta kuntaliitolle (esim. jätehuoltoyhtiöt) pidettäi- siin sisäisenä sopimuksena, eikä siihen sovellettaisi hankintadirektiivejä. Tiedonannossaan komissio ei käsittele tätä kysymystä erikseen. Sama koskee kuntia ja kuntayhtymiä, jotka ovat kuntien välisellä sopimuksella antaneet tietyt palvelut toisen kunnan huolehdittaviksi. 3. 2. 2. Alueiden komitea kehottaakin komissiota täsmentämään uudelleen, että paikallis- ja alueviran- omaisten organisaatiomuotoihin liittyvät poliittiset va- linnat, kuten esim. julkishallintojen väliset yhteistoimin- 3. 3. Sähköinen hankinta Alueiden komitea pitää myönteisenä, että ko- 3. 3. 1. missio on ryhtynyt varmistamaan hankintamenettelyn sähköiselle hoitamiselle tehokkaat edellytykset. Komis- sion sähköisestä SIMAP-kokeiluhankkeesta (Système d’information pour les marchés publics) (2) on jo saatu hyviä tuloksia. Alueiden komitea toivoo, että hankkeen avulla voidaan pian saada hallintokuluissa aikaan säästöjä ja lisätä julkisten hankintojen avoimuutta. 3. 3. 2. Alueiden komitea kehottaa komissiota varmis- tamaan, että hankintamenettely on kokonaisuudessaan mahdollista toteuttaa tarvittaessa sähköisesti. Tämä koskee hankintailmoitusten julkaisemista, uusien han- kintailmoitusten etsimistä, tarjouspyyntöjen ja tarjous- ten lähettämistä ja vastaanottamista sekä sopimusten vaihtoa ja toimitusten maksamista sähköisesti. Komitea haluaa tässä yhteydessä muistuttaa järjestelmän turvalli- suuden tärkeydestä. Sen tulee olla riittävän korkeatasoi- nen, ettei toimittajien tarvitse pelätä arkaluontoisten kaupallisten tietojen vuotamista sivullisille. 3. 3. 3. Alueiden komitea muistuttaa samalla, että jäsenmaiden tietotekniikan taso vaihtelee etenkin paikal- lis- ja alueviranomaisten kohdalla. Siksi on tärkeää, että viranomaiset ja yritykset, joilla ei ole käytettävissään edellä kuvaillun kaltaisia sähköisiä palveluja, eivät joudu komission ehdotuksen vuoksi muita huonompaan asemaan. 3. 3. 4. Lisäksi komitean mielestä tavoitteet voidaan tällä alalla saavuttaa vain, mikäli sähköiseen hankinta- menettelyyn panostamista tuetaan viranomaisille ja yrityksille suunnatulla määrätietoisella koulutuksella. Alueiden komitea myötävaikuttaa mielellään komission panostuksiin laatimalla konkreettisia ehdotuksia koulu- tustoimien vahvistamiseksi. (1) General Procurement Agreement (yleinen hankintasopi- mus) on WTO:hon liittyvä kansainvälinen hankintasopi- mus, jonka avulla eurooppalaiset yritykset voivat mm. tehdä julkisia sopimuksia koskevia tarjouksia esim. Yhdys- valloissa. (2) Komissio on pannut alulle kokeiluhankkeen, jonka on tarkoitus luoda pohja sähköiselle hankintajärjestelmälle. 2. 12. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 373/17 3. 3. 5. Alueiden komitea katsoo, että toimiva CPV- hankintanimikkeistö (1) on edellytys sähköisen hankin- tamenettelyn käytön lisääntymiselle. Nykyinen CPV- nimikkeistö aiheuttaa hajanaisen rakenteensa ja moni- merkityksisyytensä vuoksi monenlaisia ongelmia. Aluei- den komitea kehottaa siksi komissiota parantamaan CPV-nimikkeistöä siten, että siitä muodostuu myös sähköistä kauppaa ajatellen tehokas väline. 3. 4. Hankintasektorin tietyille aloille myönnettävät poikkeukset 3. 4. 1. Komissio ehdottaa, että hankintasektorin niille aloille, jotka käytännössä kuuluvat tehokkaan kilpailun piiriin, myönnetään poikkeus hankinta-alaa koskevan direktiivin 93/38/ETY soveltamisesta (2). Erityisen ajan- kohtaista tämä on teletoiminnassa, jossa vapautumisen myötä aikaisemmat monopolit kilpailevat keskenään tehokkaasti. 3. 4. 2. Alueiden komitea kannattaa ehdotusta ja on sitä mieltä, että jäsenvaltion päättäessä tietyn alan avaamisesta kilpailulle (vapauttamisesta) ala poistetaan automaattisesti hankintadirektiivien piiriin kuuluvien alojen joukosta paitsi silloin, kun julkisen edun vuoksi on perusteltua pitää alaa julkisena palveluna. Tällöin se vaatii tietynlaista valvontaa, joka edellyttää julkisista hankinnoista annettujen yhteisön sääntöjen noudatta- mista. 3. 5. Puitesopimusten yleistyminen Komissio ehdottaa hankintadirektiivien muut- 3. 5. 1. tamista siten, että (joustavien) puitesopimusten käyttö on selkeästi sallittua. Kuten tunnettua, tämä mahdolli- suus ei käy selvästi ilmi tavaran- ja palvelunhankintadi- rektiiveistä. Alueiden komitea kiinnittää huomiota sii- ja alueviranomaisten hen, että suuri osa paikallis- hankinnoista tehdään nykyään EU:n tarjoamin puiteso- pimuksin. Yleisesti hyväksytty käsitys on, että puitesopi- mukset ovat joustavia hankintamuotoja, joiden avulla voidaan jatkuvasti ottaa huomioon hinnoissa ja tuot- teissa tapahtuva kehitys. 3. 5. 2. Alueiden komitea tukee komission periaatteel- lista näkemystä, jonka mukaan puitesopimusten käyttö- mahdollisuutta pitäisi laajentaa. (1) Common Procurement Vocabulary (yhteinen hankintasa- nasto) on yksittäisten tavara- ja palveluryhmien koottu tunnistusjärjestelmä. (2) Hankintadirektiivi koskee kaasu-, ja lämpöhuollon, julkisen liikenteen ja teletoiminnan julkisia hankintasopimuksia, EYVL L 199, 9. 8. 1993, s. 84. sähkö-, vesi- 3. 6. Toimilupien (3) sääntely 3. 6. 1. Komissio valmistelee palveluihin liittyvien toi- milupien sääntelyn lisäämistä. Alueiden komitean mie- lestä komissio ei ole asiakirjoin osoittanut, että toimilu- pien sääntelyä on palveludirektiivin voimaantulon jälkeen tarpeen lisätä. Siksi alueiden komitea ei voi tukea komission ehdotusta. Alueiden komitean käsityksen mukaan on 3. 6. 2. lisäksi paikallaan odottaa yhteisön tuomioistuimen päätöstä Arnhem-tapauksessa (C-360/96) (4), koska jul- kisasiamiehen lausunto asiasta sisältää tärkeän tulkin- nan siitä, mitä toimilupa palveluntarjonta-alalla mer- kitsee. 3. 7. Valvonta EU-tasolla sekä riippumattomat valvon- ta- ja valitusviranomaiset 3. 7. 1. Alueiden komitea ilmaisi vihreän kirjan yhtey- läheisyysperiaate) komission dessä epäilevänsä (vrt. valvontavaltuuksien lisäämistä vastaamaan kilpailuoi- keuden alalla myönnettyjä valtuuksia (sakot, korvaukset jne. ). Alueiden komitea on sitä vastoin ilmaissut tukensa sopimusrikkomusmenettelyn soveltamiselle, koska sillä on painostusta lisäävä ja selvästi ennalta ehkäisevä vaikutus sellaisiin jäsenvaltioihin, jotka eivät noudata hankintadirektiivejä tai jotka eivät vielä ole saattaneet niitä osaksi omaa lainsäädäntöään. 3. 7. 2. Alueiden komitean käsityksen mukaan entistä suurempi avoimuus sekä yritysten ja tilaajien oikeusvar- muuden takaaminen on mahdollista perustamalla jäsen- valtiokohtaiset valvonta- ja valituselimet. Niiden perus- tamisella jäsenvaltioihin varmistetaan, että valitukset käsitellään oikeudenmukaisesti ja että hankinta-alaan kiinnitetään jäsenvaltioissa entistä enemmän huomiota. Alueiden komitea tukee tämän vuoksi komissiota sen painostaessa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole perustaneet riippumattomia valvonta- ja valituselimiä osana valvontadirektiivien täytäntöönpanoa. 3. 7. 3. Niistä maista saadut kokemukset, joissa tällai- nen elin toimii, ovat pääasiassa myönteisiä. Sekä yrityk- set että toimeksiantajina olevat viranomaiset pitävät konkreettisissa riitatapauksissa riippumattoman valitus- elimen kannanottoja turvallisina. (3) Toimilupa on kyseessä, kun julkisviranomainen antaa korvausta vastaan yritykselle oikeuden hoitaa esim. julkista liikennettä. (4) EY-tuomioistuin käsittelee parhaillaan kannetta Arnhe- missa Alankomaissa toimivaa kuntien yhteistä jätehuolto- yhtiötä vastaan. Samassa yhteydessä käsiteltäneen myös toimilupakysymystä. C 373/18 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 2. 12. 98 3. 7. 4. Jotta varmistetaan julkisten hankintojen yksin- kertaistaminen ja oikeudenmukainen kilpailu, on tär- keää valvoa myös, etteivät jäsenvaltioiden viranomaiset sovella rajoittavampia säännöksiä kuin mitä yhteisön hankintadirektiiveissä määrätään. 3. 7. 5. Alueiden komitean mielestä järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen tehokkaan taistelun, terveiden työmarkkinoiden ylläpitämisen ja kasvun sekä työn korkean laadun säilyttämisen vuoksi on tärkeää koros- taa, etteivät hankintasäännöt edellytä solmimaan hinnal- taan mahdollisimman alhaisia hankintasopimuksia, vaan sallivat myös sopimusten solmimisen asianmukai- sesti määritellyn keskiarvon perusteella tai vastaavasti. 3. 8. PK-yrityspolitiikka ja hankintasäännöt 3. 8. 1. Alueiden komitea kannattaa komission ehdot- tamia erityistoimenpiteitä pk-yritysten hyväksi, sillä näin parannetaan kyseisten yritysten mahdollisuuksia osallistua tarjouskilpailuihin. Alueiden komitean mielestä on erityisen 3. 8. 2. tärkeää, että tulevissa hankkeissa keskitytään koulutuk- seen ja tiedottamiseen. Alue- ja paikallisviranomaisilla on kaikkialla Euroopassa todisteita siitä, että monet yritykset ovat liian huonosti valmistautuneita tekemään julkisia hankintatarjouksia. Siitä aiheutuu usein, että toimeksiantajina olevat viranomaiset joutuvat hylkää- mään tarjoukset, koska ne eivät ole esim. hankintaehto- jen mukaisia. Monet paikallis- ja alueviranomaiset ovat huomanneet, että tarjousten tekijöinä ovat kerta toisensa jälkeen samat suurehkot, maiden omat yritykset. Paikallis- ja alueviranomaisilla on vastuu yri- 3. 8. 3. tysten kannalta toimivan yritysilmaston kehittämisestä ja siten myös yritysten kouluttamisesta ja varustamisesta vastaamaan tarjouskilpailun kiristymiseen. Esimerkki tanskalaisesta Næstvedin kunnasta osoittaa, että mää- rätietoinen panostus yritysten opastamiseen on lisännyt kiinnostusta julkisiin tarjouskilpailuihin ja toisaalta parantanut huomattavasti EU-hankintojen yhteydessä kunnalle jätettyjen tarjousten laatua. Alueiden komitea kehottaa komissiota tukemaan paikallis- ja alueviran- omaisia entistä enemmän kokemusten vaihdon ja edellä mainitun kaltaisen opastuksen järjestämiseksi. 3. 8. 4. Komission mukaan pk-yritysten suora osallis- tuminen ulkomaansopimusten tekoon on huolestutta- van vähäistä. Vihreää kirjaa seuranneessa jatkokeskuste- lussa on käynyt ilmi, että pk-yritykset kohtaavat monen- laisia esteitä, kuten esim. mahdollisten sopimusten tekoa koskevan tiedon puuttuminen. Alueiden komitea huo- mauttaa kuitenkin, että nykyiset erittäin virkavaltaiset hankintasäännöt ovat pk-yrityksille huomattava este. Ongelma on nykyään se, että moniin EU-hankintoihin liittyvien menettelyvaatimuksien vuoksi tarjousten laati- minen julkisen sopimuksen saamiseksi aiheuttaa yrityk- sille aivan liian suuria hallinnollisia kuluja. Pienyrityk- sillä ei ole monimutkaisen hankintamenettelyn hoitami- seksi yhtä paljon hallinnollisia resursseja kuin suurilla. Siksi hankintasäännöt tarjoavatkin käytännössä kilpai- luedun yrityksille, joilla on muita suurempia sisäisiä resursseja. 3. 8. 5. komissiota pitämään kiinni mästään yksinkertaistamisnäkökulmasta. Tämän perusteella alueiden komitea kehottaa tiedonannossa esittele- 3. 8. 6. Alueiden komitea pyytää komissiota varmista- maan, että julkisten hankintojen mahdollisimman laa- jaksi tarjoamiseksi pk-yrityksille tehdään kaikki mah- dollinen. 3. 9. Paikallis- ja alueviranomaisten edustus 3. 9. 1. Vaikka paikallis- ja alueviranomaisilla on kes- keinen asema hankintasääntöjen soveltamisessa, niillä on kuitenkin komission neuvonantajina toimivissa eli- missä hyvin rajallinen edustus. 3. 9. 2. Alueiden komitea pitää erittäin valitettavana, että esimerkiksi komission neuvoa-antavassa komiteassa ei ole jäseninä käytännön työtä tekeviä paikallis- ja alueviranomaisia, jotka monin paikoin vastaavat yli kahdesta kolmasosasta jäsenvaltioiden kokonaishankin- noista ja joille on siksi kertynyt käytännön kokemusta monien hankintamenettelyjen toteuttamisesta. 3. 9. 3. Tämän vuoksi alueiden komitea kehottaa ko- missiota harkitsemaan, miten paikallis- ja alueviran- omaisten kokemuksia voitaisiin hyödyntää hankinta- alaan liittyvässä komission valmistelutyössä. Alueiden komitea tukee ehdotusta, jonka mu- 3. 9. 4. kaan EU:n nykyisin Keski- ja Itä-Euroopan maille myöntämään tukeen liitetään koulutusta julkisiin han- kintoihin liittyvistä EU:n säännöksistä ja teknisestä tuesta. Tuki on tärkeää maiden valmistautuessa liit- tymään unionin jäseniksi. 4. Päätelmät 4. 1. Paikallis- ja alueviranomaiset vastaavat Euroo- passa suuresta osasta julkisia hankintoja. Hankintadi- rektiiveillä on myös huomattava merkitys paikallis- ja 2. 12. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 373/19 alueviranomaisten ja yksityisten yritysten yhteistoimin- nalle ja täten paikallis- ja alueviranomaisten kansalaisille tarjoamille palveluille. 4. 2. Alueiden komitea pitää myönteisenä, että komis- sio on mm. alueiden komitean toivomuksesta asettanut yksinkertaistamis- ja joustavoittamistavoitteen etusijal- le. Alueiden komitea toivoo, että lakipakettiehdotus toteutetaan siten, että se vähentää sekä julkisviranomais- ten että yritysten hallintokuluja. EU-hankintamenette- lyn tulee aina olla tehokas keino hankkia paras tuote halvimpaan mahdolliseen hintaan. 4. 3. Yksinkertaistamisnäkemyksen mukaisesti aluei- den komitea tukee ehdotusta koota perinteiset hankinta- direktiivit yhdeksi direktiiviksi, ja kannattaa ehdotusta ottaa käyttöön kilpailukeskeinen neuvottelu uutena hankintamenettelynä, jolla voidaan varmistaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistoiminnan riittävä joustavuus. 4. 4. Alueiden komitea tukee komission pyrkimyksiä mahdollistaa ympäristönäkökohdat huomioon ottava julkinen hankintapolitiikka. Tämän vuoksi alueiden komitea kehottaa komissiota varmistamaan joko erityi- sellä tulkinta-asiakirjalla tai hankintadirektiivejä muut- tamalla ympäristökriteereiden huomioon ottaminen jul- kisissa hankinnoissa. Samalla alueiden komitea koros- taa, ettei kustannustehokkuuden periaatetta ja ympäris- tövaatimuksia voida rinnastaa. Alueiden komitea haluaa komission koulutusta 4. 5. parantamalla ja toimitusmahdollisuuksien laajalla tar- jonnalla varmistavan, että pk-yritykset voivat hyötyä mahdollisimman paljon julkisista hankinnoista. Komi- tea kuitenkin painottaa, että erityisesti komissiolla, mutta myös jäsenvaltioilla sekä paikallis- ja alueviran- omaisilla on vastuu tehdä hankinta-alaa koskevia asian- mukaisia koulutusalotteita. 4. 6. Alueiden komitean mielestä komission esittä- mien aloitteiden toteuttamiseksi on ratkaisevaa, että paikallis- ja alueviranomaisten kokemuksille annetaan hankintasääntöjen tulevassa muokkaamisessa aktiivi- nen osa. Alueiden komitea kehottaa siksi komissiota harkitsemaan tapoja, joilla vuoropuhelua voitaisiin jat- kossa vahvistaa ottamalla sen piiriin paikallis- ja alue- viranomaisten kokemukset. Bryssel 17. syyskuuta 1998. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER


title: Resolution on the global economic and financial crisis

eurovoc_concepts:
Russia
economic recession
monetary crisis
world economy


title: WRITTEN QUESTION No. 2815/98 by Fernando FERNÁNDEZ MARTÍN to the Commission. Floods in China

eurovoc_concepts:
China
EU aid
Red Cross
aid to disaster victims
disaster area
emergency aid
flood
humanitarian aid
natural disaster
watercourse

text: C 135/122 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 14. 5. 1999 (1999/C 135/145) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2811/98 esittäjä(t): Hiltrud Breyer (V) komissiolle (17. syyskuuta 1998) Aihe: EKP:n pääjohtajan palkka Lehdistötiedotteiden mukaan EKP:n pääjohtaja Duisenberg ja muut EKP:n johtokunnan jäsenet eivät tiedä tulevaa palkkaansa. 1. Voiko komissio ilmoittaa EKP:n johtokunnan jäsenten tarkat palkkasummat? Jos ei, mikä on syynä tämän tiedon salaamiseen EU:n kansalaisilta ja avoimuuden periaatteen 2. rikkomiseen? Komission jäsenen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama vastaus (14. lokakuuta 1998) Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) ja Euroopan keskuspankin (EKP) perussääntöä koskevan pöytäkirjan nro 3 mukaan EKP:n johtokunnan jäsenten palvelussuhteen ehdoista ja erityisesti heidän palkastaan, eläkkeestään ja muista sosiaaliturvaetuuksistaan sovitaan EKP:n kanssa tehtävässä sopimuk- sessa. EKP:n neuvosto vahvistaa ehdot kolmesta EKP:n neuvoston ja kolmesta neuvoston nimeämästä jäsenestä koostuvan komitean ehdotuksesta. Johtokunnan jäsenillä ei ole ääneioikeutta tässä näissä kysymyksissä. (EKPJ:n perussäännön 11. 3 artikla. ) EKP:n henkilöstön palvelussuhteen ehdot, palkan, eläkkeet ja muut sosiaaliturvaetuudet vahvistaa puolestaan EKP:n neuvosto johtokunnan ehdotuksesta (36. 1 artikla). Komission tehtävänä ei ole ottaa kantaa EKP:n henkilöstön ja johtokunnan palkkoihin, sillä niiden palvelussuhteen ehtojen vahvistaminen ei kuulu komission toimivaltaan. (1999/C 135/146) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2815/98 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE) komissiolle (17. syyskuuta 1998) Aihe: Kiinan tulvat Viimeaikaiset, Jangtse-joen pinnan nousemisesta johtuneet tulvat Kiinassa ovat aiheuttaneet yli 3 000 ihmisen kuoleman ja tuhonneet 5 miljoonaa taloa. Tulvat ovat aiheuttaneet vahinkoa yhteensä yli 230 miljoonalle ihmiselle. Viljelymaita, perusrakenteita, koulurakennuksia, oppimateriaalia, teollisuuslaitok- sia, asuinrakennuksia jne. koskevien vahinkojen arvioidaan olevan kaikkiaan noin 18 miljardia ecua. Miten komissio on osallistunut kansainvälisen avun, kuten elintarvikkeiden, lääkkeiden, oppimateriaalin ja hätäavun toimittamiseen? Aikooko komissio osallistua siihen jatkossa lähikuukausien aikana? Mikä on alustava, vaikka vain tilapäinen, arvio tuhon laajuudesta, erityisesti ympäristön suhteen? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (21. lokakuuta 1998) Jo viisi kuukautta jatkuneet rankkasateet ovat aiheuttaneet Kiinassa vakavia tulvia, joiden vaikutukset koskevat arviolta 223 miljoonaa ihmistä 29:ssä Keski-, Etelä- ja Pohjois-Kiinan provinssissa. Jangtse-joen vedenpinta on noussut ennätyksellisen korkealle, ja tulvia kuvaillaan pahimmiksi miesmuistiin


title: Che cosa è il CEIES - A cosa serve? : Comitato consultivo europeo dell'informazione statistica nel settore economico e sociale.

eurovoc_concepts:
EU statistics
advisory committee (EU)
economic policy
information system
social policy


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2802/98 af Christof TANNERT til Kommissionen. Adfærdskodeks for europæiske virksomheder i tredjelande

eurovoc_concepts:
European undertaking
OECD
agency abroad
civil law
code of conduct
economic rights
environmental law
human rights
social legislation
third country

text: 15. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 297/31 Af de 183 forelagte italienske projekter vedrører de 49 industrielle aktiviteter, 117 aktioner til fordel for lokalsamfund og 1 forberedende foranstaltninger. 16 projekter blev ikke klassificeret, da de ikke blev anset for støtteberettigede i henhold til forordningen. (1999/C 297/042) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2802/98 af Christof Tannert (PSE) til Kommissionen (17. september 1998) Om: Adfærdskodeks for europæiske virksomheder i tredjelande I Europa-Parlamentets beslutning af 12. 12. 1996 om menneskerettighederne i verden i 1995/1996 og Den Europæiske Unions menneskerettighedspolitik (A4-0400/96) (1) »henstiller (det) til Kommissionen og Rådet hurtigt at fremsætte forslag om en adfærdskodeks for europæiske virksomheder i tredjelande, som pålægger dem at respektere alle former for menneskerettighedsaspekter (borgerrettigheder, sociale og økonomiske rettigheder samt miljørelaterede rettigheder), herunder kontrol- og sanktionsmekanismer på grundlag af det allerede eksisterende OECD-forslag«. Hvad har Kommissionen foretaget sig for at imødekomme denne opfordring, og hvornår vil den forelægge et forslag til en sådan adfærdskodeks for europæiske virksomheder i tredjelande? (1) EFT C 20 af 20. 1. 1997, s. 161. Svar afgivet på Kommissionens vegne af João de Deus Pinheiro (20. november 1998) Da den rapport om menneskerettighederne i verden i 1995-1996, hvortil det ærede medlem henviser, blev vedtaget den 12. december 1996, udtalte Kommissionen sig om indførelsen af en adfærdskodeks for europæiske foretagender, der driver virksomhed i tredjelande. Kommissionen fortsætter med at føre en konstruktiv politik på menneskerettighedsområdet og bidrager på denne måde til at henlede offentlighedens opmærksomhed på spørgsmålet. Den søger at fremme de initiativer der træffes af den private sektor på dette felt, og følger nøje med i de bestræbelser som individuelle virksomheder og branchesammenslutninger har sat i gang for at opstille frivillige adfærdskodekser. Kommis- sionen har iværksat en undersøgelse af hvordan og med hvilke midler man kan tilskynde til etablering af en adfærdskodeks, bl. a. på det sociale område, til brug for de grene af Fællesskabets erhvervsliv der er aktive i udviklingslandene. I denne forbindelse har Kommissionen iværksat en indledende undersøgelse af eksisterende adfærdskodekser, og hvor godt de fungerer i praksis. Der er i denne fase tale om en undersøgelse af hvilken rækkevidde og hvilke virkninger disse adfærdskodekser har. Kommissionen søger at fremme den sociale debat i EU og arbejder således for øjeblikket sammen med arbejdsmarkedets parter med det formål at fremme dialogen omkring spørgsmål såsom adfærdskodekser og social mærkning. Hvad civilsamfundet angår, er det Kommissionens ønske at starte en livlig debat op mellem bl. a. arbejdsmarkedets parter og de ikke-statslige organisationer om hvordan man kan finde frem til homogeniseringselementer og skabe større konsekvens i de initiativer som vi allerede ser i det europæiske samfund, og som vi nok kommer til at se en hel del flere af i tiden fremover. (1999/C 297/043) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2812/98 af Hiltrud Breyer (V) til Kommissionen (17. september 1998) Om: Evaluering af emballagedirektivet 94/62/EF Tre år efter ikrafttrædelsen af emballageaffaldsdirektivet 94/62/EF (1) bedes Kommissionen oplyse følgende: ; Hvordan har efterspørgslen efter emballage generelt udviklet sig i perioden 1990-1997? ; Hvordan har genanvendelsen af emballage (genindvinding af materialer) generelt udviklet sig i perioden 1990-1997?


title: Resolução legislativa que contém o parecer do Parlamento Europeu sobre a proposta de decisão do Conselho relativa à posição da Comunidade no âmbito do Conselho de Associação no que respeita à participação da Polónia no programa comunitário no domínio das pequenas e médias empresas (COM(98)0113 C4-0207/98 98/0082(CNS))(Processo de consulta)

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Mexico
Poland
clock and watch industry
small and medium-sized enterprises


title: Résolution législative portant avis du Parlement européen sur les propositions de décision du Conseil concernant la position communautaire au sein du Conseil d'association sur la participation de la République slovaque au programme communautaire dans le domaine des petites et moyennes entreprises (COM(98)0113 C4-0209/98 98/0084(CNS))(Procédure de consultation)

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Mexico
Slovakia
clock and watch industry
small and medium industries
small and medium-sized enterprises


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Directive amending Directive 92/ 12/EEC on the general arrangements for products subject to excise duty and on the holding, movement and monitoring of such products (COM(97)0326 C4-0394/97 97/0181(CNS)) (Consultation procedure)

eurovoc_concepts:
application of EU law
approximation of laws
excise duty
free movement of capital


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2797/98 del Leonie van BLADEL a la Comisión. Toma de rehenes en Kosovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
OSCE
communications profession
free movement of workers
freedom of expression
illegal restraint

text: 29. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 118/145 ¿EstÆ la Comisi(cid:243)n dispuesta a instar a las dos partes en el conflicto a que no obstaculicen la labor de los periodistas y a que desarrollen los correspondientes instrumentos de control? ¿EstÆ la Comisi(cid:243)n dispuesta a encarecer a los l(cid:237)deres albaneses que hagan todo lo posible para que se libere inmediatamente a Djuro Slavej y a su ch(cid:243)fer Perinic, o para que, en su caso, se entreguen sin demora sus restos mortales a las familias respectivas? (1999/C 118/181) PREGUNTA ESCRITA E-2797/98 de Leonie van Bladel (UPE) a la Comisi(cid:243)n (17 de septiembre de 1998) Asunto: Toma de rehenes en Kosovo En Kosovo, el llamado «EjØrcito de Liberaci(cid:243)n de Kosovo» (UCK) ha retenido como rehenes a 171 personas desde principios de aæo: se trata de serbios y montenegrinos, pero tambiØn de albaneses, gitanos y otros. De ellos, 31 fueron puestos en libertad posteriormente y 7 lograron huir. De 15 (sobre todo albaneses, pero tambiØn algunos polic(cid:237)as) se ha confesado que finalmente fueron asesinados. En estos momentos se desconoce, pues, la suerte que han corrido 118 ciudadanos y 10 polic(cid:237)as. Hasta la fecha, todos los intentos de representantes de organizaciones como el CICR y el ACNUR de recabar informaciones al respecto cerca del UCK han resultado vanos. Entre tanto se ha sabido que -tal como mostraban los medios de comunicaci(cid:243)n internacionales el sÆbado 29 de agosto de 1998- el UCK asesin(cid:243) en el pueblo de Klecka, cerca de Pristina, a 22 personas (entre las que hab(cid:237)a mujeres y niæos), incinerÆndolas posteriormente en un horno de cal. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n, a la luz de esta atrocidad, quØ medidas ha adoptado o piensa adoptar para propiciar la liberaci(cid:243)n inmediata de todos los rehenes? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-2796/98 y E-2797/98 dada por el Sr. van den Broek en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de octubre de 1998) Los problemas mÆs graves que ataæen a la libre circulaci(cid:243)n en Kosovo son los sufridos por los organismos de ayuda humanitaria, a quienes se niega el acceso que necesitan para proporcionar ayuda a las v(cid:237)ctimas del conflicto. Los periodistas extranjeros tambiØn se han enfrentado a problemas similares (denegaci(cid:243)n de visados, expulsi(cid:243)n, hostigamiento y ataques). La mayor parte de estas dificultades han sido causadas por las fuerzas de polic(cid:237)a y seguridad serbias, aunque el EjØrcito de Liberaci(cid:243)n de Kosovo tambiØn ha sido responsable de incidentes. La Uni(cid:243)n y la Organizaci(cid:243)n para la Seguridad y la Cooperaci(cid:243)n en Europa (OSCE) han expresado ya su preocupaci(cid:243)n, y la Comisi(cid:243)n constata, ademÆs, que hay una falta general de respeto de los derechos fundamentales › en particular las libertades de expresi(cid:243)n y de comunicaci(cid:243)n › en Serbia y Kosovo. La Comisi(cid:243)n conviene plenamente en que las partes del conflicto deben permitir a los periodistas realizar su labor sin interferencias. La Comisi(cid:243)n no estÆ en condiciones, en las actuales circunstancias, de desarrollar instrumentos de supervisi(cid:243)n, pero hace constar que la misi(cid:243)n diplomÆtica internacional de verificaci(cid:243)n en Kosovo, en la que participan Estados miembros, tambiØn informa sobre este aspecto del conflicto. La Comisi(cid:243)n condena todos los secuestros en Kosovo, por cualquier bando y con independencia del origen Øtnico de los secuestrados, y exige su liberaci(cid:243)n inmediata. Los presuntos cr(cid:237)menes de guerra estÆn siendo investigados por la misi(cid:243)n diplomÆtica de verificaci(cid:243)n en Kosovo y estÆ tambiØn pendiente de respuesta una solicitud de la comunidad internacional a las autoridades de Belgrado para que permita que un equipo de expertos forenses internacionales empiece a trabajar en Kosovo. Su trabajo tambiØn ser(cid:237)a de utilidad para el Tribunal Penal Internacional para la antigua Yugoslavia. Las investigaciones iniciales en Kleca no han aportado ninguna prueba de la existencia de fosas comunes. AdemÆs, se ha desatado una considerable controversia en cuanto a si esos incidentes han sido orquestados o no, dada la importancia de las operaciones psicol(cid:243)gicas para ambos bandos y la presencia de los medios de comunicaci(cid:243)n internacionales


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2799/98 af Leonie van BLADEL til Kommissionen. Flytninge i Kosovo


title: Regulamento (CE) nº 1985/98 da Comissão de 17 de Setembro de 1998 relativo à fixação de preços mínimos de venda para a carne de bovino posta à venda no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1831/98

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
intervention agency
meat processing industry
meat product
sale

text: L 256/16 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18. 9. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 1985/98 DA COMISS(cid:212)O de 17 de Setembro de 1998 relativo (cid:133) fixa(cid:135)(cid:209)o de pre(cid:135)os m(cid:146)nimos de venda para a carne de bovino posta (cid:133) venda no (cid:131)mbito do concurso referido no Regulamento (CE) nº 1831/98 A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 805/68 do Conselho, de 27 de Junho de 1968, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector da carne de bovino (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1633/98 (2), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 7º, Considerando que determinadas quantidades de carne de bovino, fixadas pelo Regulamento (CE) nº 1831/98 da Comiss(cid:209)o (3), foram postas a concurso; Considerando que, nos termos do artigo 9º do Regula- mento (CEE) nº 2173/79 da Comiss(cid:209)o (4), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2417/95 (5), os pre(cid:135)os m(cid:146)nimos de venda para a carne posta a concurso devem ser fixados tendo em conside- ra(cid:135)(cid:209)o as propostas recebidas; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o da Carne de Bovino, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º Os pre(cid:135)os m(cid:146)nimos de venda da carne de bovino para o concurso previsto no Regulamento (CE) nº 1831/98, cujo prazo de apresenta(cid:135)(cid:209)o das propostas terminou em 7 de Setembro de 1998, s(cid:209)o fixados no anexo do presente regulamento. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor na data da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Euro- peias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 17 de Setembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 148 de 28. 6. 1968, p. 24. (2) JO L 210 de 28. 7. 1998, p. 17. (3) JO L 238 de 26. 8. 1998, p. 3. (4) JO L 251 de 5. 10. 1979, p. 12. (5) JO L 248 de 14. 10. 1995, p. 39. 18. 9. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 256/17 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Pqo(cid:152)(cid:149)mta Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Precio m(cid:146)nimo expresado en ecus por tonelada Mindstepriser i ECU/ton Mindestpreise, ausgedr(cid:129)ckt in ECU/Tonne Ek(cid:145)wister pyk(cid:147)seir ejvqaf(cid:149)lemer se Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo Minimum prices expressed in ECU per tonne Prix minimaux exprim(cid:130)s en (cid:130)cus par tonne Prezzi minimi espressi in ecu per tonnellata Minimumpr¶zen uitgedrukt in ECU per ton Pre(cid:135)o m(cid:146)nimo expresso em ecus por tonelada V(cid:132)himm(cid:132)ishinnat ecuina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i ecu per ton Carne deshuesada (cid:190) Udbenet kød (cid:190) Fleisch ohne Knochen (cid:190) Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka (cid:190) Boneless beef (cid:190) Viande d(cid:130)soss(cid:130)e (cid:190) Carni senza osso (cid:190) Vlees zonder been (cid:190) Carne desossada (cid:190) Luuton naudanliha (cid:190) Benfritt k(cid:148)tt IRELAND (cid:190) Intervention flank (INT 18) (cid:190) Intervention forequarter (INT 24) UNITED KINGDOM (cid:190) Intervention flank (INT 18) (cid:190) Intervention forequarter (INT 24) 860 1 202 977 1 503