title: Nariadenie Komisie (ES) č. 1890/98 z 3. septembra 1998, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1780/97, ktoré stanovuje podrobné pravidlá pre uplatňovanie nariadenia Rady (ES) č. 723/97 o zavádzaní akčných programov členských štátov na kontrolu výdavkov záručnej sekcie EPUZF

text: 414 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 23 31998R1890 L 245/28 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 4. 9. 1998 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1890/98 z 3. septembra 1998, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1780/97, ktoré stanovuje podrobné pravidlá pre uplat- ňovanie nariadenia Rady (ES) č. 723/97 o zavádzaní akčných programov členských štátov na kontrolu výdavkov záručnej sekcie EPUZF KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 723/97 z 22. apríla 1997 o zavádzaní akčných programov členských štátov na kontrolu výdavkov záručnej sekcie EPUZF (1), najmä na jeho článok 6, keďže články 2 a 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1780/97 (2), ktoré stanovuje podrobné pravidlá pre zavádzanie nariadenia (ES) č. 723/97, stanovujú, inter alia, metódu a termíny pre zaplatenie finančného príspevku spoločenstva členským štátom; keďže použitá metóda, ktorá ustanovuje jedinú ročnú platbu zahrňujúcu akúkoľvek nevyužitú čiastku stanovenú pre pred- ošlý rok a zálohu na budúci rok, sa ukázala ako zložitá pre uplatňovanie v praxi, pričom taktiež neberie do úvahy prideľo- vané čiastky schválené rozpočtovým orgánom pre nasledujúci rok; keďže na zlepšenie výkonu opatrení, zálohy, ktoré sa vyplácajú členským štátom podľa článku 7 nariadenia Komisie (ES) č. 296/96 (3), naposledy zmeneného a doplneného nariadením (ES) č. 1391/97 (4), sa nemôžu zrážať z čiastok nevyužitých v predošlom roku, ale v roku pred ním a keďže maximálna čiastka finančného príspevku spoločenstva nemôže byť stano- vená predtým, než boli schválené prideľované čiastky rozpoč- tovým orgánom; keďže opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru EPUZF, PRIJALA TOTO NARIADENIE: nosti tohoto nariadenia. Oprávnené na čiastkové financo- vanie spoločenstvom sú iba výdavky vynaložené po 1. januári 1997. Pre nasledujúce roky sa akčné programy predkladajú v súlade s postupom stanoveným v článku 2 ods. 1 a 2 uvedeného nariadenia. Odhady sa vypracúvajú v súlade s tabuľkou v prílohe. 2. Komisia na základe informácií poskytnutých členskými štátmi stanoví maximálnu čiastku finančného príspevku spoločenstva v národnej mene každého členského štátu v mesiaci nasledujúcom po tom, v ktorom bol prijatý vše- obecný rozpočet Európskych spoločenstiev pre príslušný rozpočtový rok. Komisia informuje príslušné členské štáty o akýchkoľvek výdavkoch, spoločenstvom bolo zamietnuté a o dôvodoch, prečo sa tak stalo. ktorých financovanie 3. Najneskôr 31. mája každý rok predloží každý členský štát Komisii výkaz o vyplatených čiastkach počas predoš- lého kalendárneho roka. Maximálna čiastka finančnej spolu- účasti spoločenstva stanovená podľa článku 4 ods. 2 uvede- ného nariadenia sa vzťahuje na tieto výdavky a obmedzuje sa na čiastky predložené v akčných programoch, ktoré nie sú považované Komisiou ako neoprávnené. Konečný dátum pre realizáciu výdavkov za rok 1997 však je 31. august 1998 a výkaz o vyplatených čiastkach sa zašle Komisii tak, aby ho dostala do 31. októbra 1998. Výkaz sa vypracováva v súlade s tabuľkou v prílohe. “ Článok 1 2. Článok 3 sa nahrádza takto: Nariadenie (ES) č. 1780/97 sa týmto mení a dopĺňa takto: 1. Článok 2 ods. 1, 2 a 3 sa nahrádzajú takto: „Článok 3 „1. Členské štáty predložia svoje akčné programy pre prvý a druhý rok uplatňovania nariadenia (ES) č. 723/97 do konca druhého mesiaca po dátume nadobudnutia účin- (1) Ú. v. ES L 108, 24. 05. 1997, s. 6. (2) Ú. v. ES L 252, 16. 09. 1997, s. 20. (3) Ú. v. ES L 39, 17. 02. 1996, s. 5. (4) Ú. v. ES L 190, 19. 07. 1997, s. 20. Maximálna čiastka stanovená v článku 4 ods. 2 nariadenia (ES) č. 723/97, znížená o akúkoľvek nevyužitú čiastku vyplatenú v roku pred predošlým rokom, sa považuje za výdavok podľa článku 7 nariadenia Komisie (ES) č. 296/96 v rámci mesiaca, v ktorom ho Komisia stanoví. “ 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 415 3. Pridáva sa nasledujúci článok 3a: „Článok 3a 4. Slovo „vynaložené“ v bode 5 prílohy k tomuto nariadeniu bude nahradené slovom „zaplatené“. Za posledné dva roky uplatňovania tohoto nariadenia sa nevyužitá čiastka pripíše k náležitej rozpočtovej kapitole EPUZF v rámci výdavkov na jún toho rozpočtového roka, ktorý nasleduje po roku zavádzania. “ Článok 2 Toto nariadenia nadobúda účinnosť tretí deň po jeho uverej- není v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých člen- ských štátoch. V Bruseli 3. septembra 1998 Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie


title: Komission direktiivi 98/65/EY, annettu 3 päivänä syyskuuta 1998, räjähdysvaarallisissa tiloissa kaivoskaasuille alttiissa kaivoksissa käytettäviä sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 82/130/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
European standard
approximation of laws
electrical equipment
explosive
mining operation
technical standard

formats: html pdf print

text: 19. 9. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 257/29 KOMISSION DIREKTIIVI 98/65/EY, annettu 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998, r(cid:132)j(cid:132)hdysvaarallisissa tiloissa kaivoskaasuille alttiissa kaivoksissa k(cid:132)ytett(cid:132)vi(cid:132) s(cid:132)hk(cid:148)laitteita koskevan j(cid:132)senvaltioiden lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n l(cid:132)hent(cid:132)misest(cid:132) annetun neuvoston direktiivin 82/130/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N DIREKTIIVIN: ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, 1 artikla Muutetaan direktiivi 82/130/ETY seuraavasti: 1. Korvataan liitteen A ensimm(cid:132)isess(cid:132) virkkeess(cid:132) ilmaus ”seuraavassa taulukossa” ilmauksella ”seuraavissa taulu- koissa”. 2. Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n t(cid:132)m(cid:132)n direktiivin liite I liitteeseen A. 3. Lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n t(cid:132)m(cid:132)n direktiivin liite II liitteeseen B. 2 artikla J(cid:132)senvaltioiden on saatettava t(cid:132)m(cid:132)n direktiivin noudatta- misen edellytt(cid:132)m(cid:132)t ja hallinnolliset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset voimaan viimeist(cid:132)(cid:132)n 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1999 ja ilmoitettava t(cid:132)st(cid:132) komissiolle viipym(cid:132)tt(cid:132). asetukset lait, N(cid:132)iss(cid:132) j(cid:132)senvaltioiden antamissa s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksiss(cid:132) on viitattava t(cid:132)h(cid:132)n direktiiviin, tai niit(cid:132) virallisesti julkaistaessa niihin on liitett(cid:132)v(cid:132) viittaus t(cid:132)h(cid:132)n direktiiviin. J(cid:132)senvaltioiden on s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132) siit(cid:132), miten viittaukset tehd(cid:132)(cid:132)n. J(cid:132)senvaltioiden on toimitettava t(cid:132)m(cid:132)n direktiivin noudat- tamiseksi s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset kirjallisina komissiolle. annetut kansalliset 3 artikla T(cid:132)m(cid:132) direktiivi on osoitettu kaikille j(cid:132)senvaltioille. Se tulee voimaan kahdentenakymmenenten(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). Tehty Brysseliss(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. Komission puolesta P(cid:145)draig FLYNN Komission j(cid:132)sen alttiissa k(cid:132)ytett(cid:132)vi(cid:132) kaivoksissa ottaa huomioon r(cid:132)j(cid:132)hdysvaarallisissa tiloissa kaivoskaa- suille s(cid:132)hk(cid:148)laitteita koskevan j(cid:132)senvaltioiden lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n l(cid:132)hent(cid:132)misest(cid:132) 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1982 annetun neuvoston direktiivin 82/130/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivill(cid:132) 94/44/EY (2), ja erityisesti sen 7 artiklan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) tekniikan kehityksen vuoksi nyt on tarpeen mukauttaa direktiivin 82/130/ETY liitteess(cid:132) A tarkoitettujen yhden- mukaistettujen standardien sis(cid:132)lt(cid:148)(cid:132), asiaankuuluvien suojaustyyppien standardoinnin nykyi- nen tila huomioon ottaen on tarpeen s(cid:132)(cid:132)t(cid:132)(cid:132) r(cid:132)j(cid:132)hdysvaa- rallisissa tiloissa k(cid:132)ytett(cid:132)vi(cid:132) s(cid:132)hk(cid:148)laitteita koskevien stan- dardien ensimm(cid:132)isest(cid:132) ja toisesta painoksesta, joita k(cid:132)yte- t(cid:132)(cid:132)n rinnakkain, direktiivin 82/130/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna liitteess(cid:132) A lueteltujen ensimm(cid:132)isen painoksen standar- dien perusteella annettuihin todistuksiin viitataan ”D- sukupolven todistuksina” ja t(cid:132)m(cid:132)n direktiivin liitteess(cid:132) I lueteltujen toisen painoksen standardien perusteella annettuihin todistuksiin ”E-sukupolven todistuksina”; ”D- sukupolven todistuksia” ja ”E-sukupolven todistuksia” k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n rinnakkain, r(cid:132)j(cid:132)hdysvaarallisissa tiloissa k(cid:132)ytett(cid:132)viksi tarkoitettuja lait- teita ja suojaj(cid:132)rjestelmi(cid:132) koskevan j(cid:132)senvaltioiden lains(cid:132)(cid:132)- d(cid:132)nn(cid:148)n l(cid:132)hent(cid:132)misest(cid:132) 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktii- viss(cid:132) 94/9/EY s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) direktiivi 82/130/ETY (3) on kumottava 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 2003, ja t(cid:132)ss(cid:132) direktiiviss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat kaivos- ja muun vuoriteollisuuden turvallisuus- ja terveyskomission rajoitetun komitean lausunnon mukaiset, (1) EYVL L 59, 2. 3. 1982, s. 10 (2) EYVL L 248, 23. 9. 1994, s. 22 (3) EYVL L 100, 19. 4. 1994, s. 1 L 257/30 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 19. 9. 98 Seuraavassa taulukossa olevien standardien mukaisesti todistuksiksi”. Jokaisen t(cid:132)llaisen todistuksen sarjanumeron alussa on oltava kirjain E. laadittuja todistuksia kutsutaan ”E-sukupolven LIITE I EUROOPPALAISET STANDARDIT (Laatinut Cenelec, rue de Stassart 35, B-1050 Bruxelles) Nimi Painos P(cid:132)iv(cid:132)ys R(cid:132)j(cid:132)hdysvaarallisten tilojen s(cid:132)hk(cid:148)laitteet: Yleiset vaatimukset R(cid:132)j(cid:132)hdysvaarallisten tilojen s(cid:132)hk(cid:148)laitteet: (cid:153)ljyt(cid:132)ytteinen rakenne ”o” R(cid:132)j(cid:132)hdysvaarallisten tilojen s(cid:132)hk(cid:148)laitteet: Suojatuuletteinen rakenne ”p” R(cid:132)j(cid:132)hdysvaarallisten tilojen s(cid:132)hk(cid:148)laitteet: Hiekkat(cid:132)ytteinen rakenne ”q” R(cid:132)j(cid:132)hdysvaarallisten tilojen s(cid:132)hk(cid:148)laitteet: R(cid:132)j(cid:132)hdyspaineen kest(cid:132)v(cid:132) rakenne ”d” R(cid:132)j(cid:132)hdysvaarallisten tilojen s(cid:132)hk(cid:148)laitteet: Varmennettu rakenne ”e” R(cid:132)j(cid:132)hdysvaarallisten tilojen s(cid:132)hk(cid:148)laitteet: Luonnostaan vaaraton rakenne ”i” 2 2 2 2 2 2 2 joulukuu 1992 huhtikuu 1994 lokakuu 1995 huhtikuu 1994 elokuu 1994 maaliskuu 1994 elokuu 1994 Numero EN 50014 EN 50015 EN 50016 EN 50017 EN 50018 EN 50019 EN 50020 19. 9. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 257/31 T(cid:132)m(cid:132)n direktiivin liitteess(cid:132) A lueteltuihin eurooppalaisiin standardeihin tehdyt muutokset ja lis(cid:132)ykset (eurooppalaisten standardien toinen painos) LIITE II R(cid:142)J(cid:142)HDYSVAARALLISIIN TILOIHIN TARKOITETUT RYHM(cid:142)N I S(cid:142)HK(cid:153)LAITTEET Lis(cid:132)ys 1 YLEISET VAATIMUKSET (eurooppalainen standardi EN 50014) Korvataan eurooppalaisen standardin EN 50014 (joulukuu 1992) 7. 3. 1. kohdan teksti seuraavasti: ”7. 3. 1. Ryhm(cid:132)n I s(cid:132)hk(cid:148)laitteet Muovista valmistetut kotelot, joiden poikkipinta-ala miss(cid:132) tahansa suunnassa on suurempi kuin 100 cm2 tai joiden kapasitanssi maan suhteen on suurempi kuin 3 pF jotka sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)t suojaamattomia metalliosia, mahdollisimman ep(cid:132)suotuisissa k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n olosuhteissa, tulee olla siten suunniteltuja, ett(cid:132) normaaleissa k(cid:132)ytt(cid:148)-, huolto- ja puhdistusolosuhteissa s(cid:132)hk(cid:148)staattisista varauksista aiheutuva syttymisvaara v(cid:132)ltet(cid:132)(cid:132)n. T(cid:132)m(cid:132) vaatimus t(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n (cid:190) joko sopivalla materiaalivalinnalla: t(cid:132)m(cid:132)n eurooppalaisen standardin 23. 4. 7. 8 kohdassa annetun menetelm(cid:132)n mukaisesti mitattu materiaalin eristysvastaus ei saa ylitt(cid:132)(cid:132) arvoa (cid:190) 1GY l(cid:132)mp(cid:148)tilassa 23 5 2 (cid:190)C ja ilman suhteellisen kosteuden ollessa 50 5 5 %, tai ls(cid:132)hk(cid:148)laitteelle m(cid:132)(cid:132)ritellyiss(cid:132) (cid:190) 100GY (cid:132)(cid:132)rimm(cid:132)isiss(cid:132) ja kosteusolosuhteissa; todistusviittauksen j(cid:132)lkeen tulee t(cid:132)ll(cid:148)in sijoittaa merkki 'X' kohdan 27. 2. 9 mukaisesti l(cid:132)mp(cid:148)tila- koskevissa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) (cid:190) tai koolla, muodolla, yleisj(cid:132)rjestelyll(cid:132) tai muulla suojaavalla menetelm(cid:132)ll(cid:132); vaarallisten s(cid:132)hk(cid:148)staattisten sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)n 8,5 5 0,5 % metaania esiintym(cid:132)tt(cid:148)myys todennettava varausten ilma–metaani-seoksen todellisilla syttymistesteill(cid:132). sitten on Jos syttymisvaaraa ei kuitenkaan voida suunnittelulla v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132), k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) sovellettavista turvatoimenpiteist(cid:132) on osoitettava varoituskyltill(cid:132). ” L 257/32 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 19. 9. 98 Lis(cid:132)ys 3 R(cid:142)J(cid:142)HDYSVAARALLISIIN TILOIHIN TARKOITETUT RYHM(cid:142)N I S(cid:142)HK(cid:153)LAITTEET LUONNOSTAAN VAARATON RAKENNE ”i” Luonnostaan vaarattomat s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)t Huomautus: Saksan liittotasavallassa kaivoskaasuille alttiissa kaivoksissa k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n sanaa ”Anlage” sanan ”System” (suom. j(cid:132)rjestelm(cid:132)) sijasta. 1. Soveltamisala 1. 1. 1. 2. 1. 3. liite erityisvaatimuksia sellaisten luonnostaan vaarattomien s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelmien T(cid:132)m(cid:132) sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) rakentamiselle ja testaamiselle, joiden osia on tarkoitus asentaa r(cid:132)j(cid:132)hdysvaarallisiin tiloihin kaivoskaasuille alttiisiin kaivoksiin, sen varmistamiseksi, ett(cid:132) t(cid:132)llaiset s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)t eiv(cid:132)t aiheuta r(cid:132)j(cid:132)hdyst(cid:132) ymp(cid:132)r(cid:148)iv(cid:132)ss(cid:132) ilmassa. jotka kokonaisuudessaan tai T(cid:132)m(cid:132) liite t(cid:132)ydent(cid:132)(cid:132) Eurooppa-standardia EN 50 020 ”Luonnostaan vaaraton rakenne” ”i” (toinen painos, elokuu 1994), jonka vaatimuksia sovelletaan luonnostaan vaarattomien s(cid:132)hk(cid:148)laitteiden ja niihin liittyvien s(cid:132)hk(cid:148)laitteiden rakentamisessa ja testaamisessa. T(cid:132)m(cid:132) liite ei korvaa luonnostaan vaarattomien s(cid:132)hk(cid:148)laitteiden, apus(cid:132)hk(cid:148)laitteiden eik(cid:132) luonnostaan vaarattomien s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelmien asennusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132). 2. M(cid:132)(cid:132)ritelmi(cid:132) 2. 1. Seuraavia m(cid:132)(cid:132)ritelmi(cid:132), jotka ovat spesifisi(cid:132) luonnostaan vaarattomille s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelmille, sovelletaan t(cid:132)ss(cid:132) liitteess(cid:132). Ne t(cid:132)ydent(cid:132)v(cid:132)t m(cid:132)(cid:132)ritelmi(cid:132), jotka on esitetty Eurooppa-standardeissa EN 50 014 ”Yleisi(cid:132) vaatimuksia” ja EN 50 020 ”Luontainen vaarattomuus” ”i”. 2. 2. Luonnostaan vaarattomat s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)t Kuvaavassa j(cid:132)rjestelm(cid:132)asiakirjassa m(cid:132)(cid:132)ritelty s(cid:132)hk(cid:148)laitteiden asetelma, tai sellaisten piirien osat, jotka on tarkoitettu k(cid:132)ytett(cid:132)viksi r(cid:132)j(cid:132)hdysvaarallisissa tiloissa, ovat luonnostaan vaarattomia piirej(cid:132) ja t(cid:132)m(cid:132)n liitteen vaatimusten mukaisia. jossa yhdysvirtapiirit 2. 3. Sertifioitu luonnostaan vaaraton s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132) Kohdan 2. 2 mukainen s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132), jolle testauslaitos on antanut todistuksen, jossa todistetaan, ett(cid:132) s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132) on t(cid:132)m(cid:132)n liitteen mukainen. Huomautus 1: Ei ole v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132), ett(cid:132) luonnostaan vaarattoman s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)n jokainen s(cid:132)hk(cid:148)laite sertifioidaan erikseen, mutta niiden on oltava sopivalla tavalla tunnistettavissa. Huomautus 2: Sik(cid:132)li kun kansalliset asennusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset apus(cid:132)hk(cid:148)laitteen sen sallivat, kohdan 2. 2 mukainen jonka osalta sertifioidun luonnostaan vaarattoman s(cid:132)hk(cid:148)laitteen, s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132), sertifioidun ”Yleiset vaatimukset” kohdan 1. 3 mukaisten sertifioimattomien laitteiden osien s(cid:132)hk(cid:148)isi(cid:132) sek(cid:132) komponenttien ja liitosjohtojen s(cid:132)hk(cid:148)isi(cid:132) ja parametrej(cid:132) koskevat yksik(cid:132)sitteiseen fysikaalisia johtop(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen, ilman lis(cid:132)sertifikaatteja. ja Eurooppa-standardin EN 50 014 aiheen voidaan asentaa luontainen vaarattomuus parametreja ett(cid:132) koskevat antavat s(cid:132)ilyy, tiedot tiedot 2. 4. Lis(cid:132)laitteet S(cid:132)hk(cid:148)laitteet, jotka sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)t komponentteja ainoastaan luonnostaan vaarattomien piirien liitt(cid:132)miseen ja kytkemiseen ja jotka eiv(cid:132)t aiheuta haittaa j(cid:132)rjestelm(cid:132)n luontaiselle vaarattomuudelle, kuten liit(cid:132)nt(cid:132)kotelot, haaroitusrasiat, pistotulpat, pistorasiat ja vastaavat osat, katkaisijat jne. 19. 9. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 257/33 3. Luonnostaan vaarattomien s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelmien luokat 3. 1. Luonnostaan vaarattomat s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)t tai niiden osat on sijoitettava toiseen kahdesta luokasta: jollei muuta m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132). ”ia” tai ”ib”. T(cid:132)m(cid:132)n liitteen vaatimuksia sovelletaan kumpaankin luokkaan, Huomautus: Luonnostaan vaarattomilla j(cid:132)rjestelmill(cid:132) tai niiden osilla voi olla eri luokat kuin j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n tai sen osiin kuuluvilla luontaisesti vaarattomilla s(cid:132)hk(cid:148)laitteilla ja lis(cid:132)s(cid:132)hk(cid:148)laitteilla. My(cid:148)s luonnostaan vaarattoman s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)n eri osilla voi olla eri luokat. 3. 2. Luokka ”ia” luonnostaan Luonnostaan vaarattomat s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)t tai niiden osat kuuluvat luokkaan ”ia”, jos ne ovat luokan ”ia” (katso Eurooppa-standardin EN 50 020 ”Luonnostaan vaaraton rakenne” kohta 5. 2) paitsi, ett(cid:132) luonnostaan vaaratonta s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) kokonaisuutena on tarkasteltava s(cid:132)hk(cid:148)laitteen yksitt(cid:132)isen(cid:132) osana. vaatimusten mukaisia s(cid:132)hk(cid:148)laitteita vaarattomia koskevien 3. 3. Luokka ”ib” luonnostaan Luonnostaan vaarattomat s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)t tai niiden osat kuuluvat luokkaan ”ib”, jos ne ovat luokan ”ib” (katso Eurooppa-standardin EN 50 020 ”Luonnostaan vaaraton rakenne” kohta 5. 3) paitsi, ett(cid:132) luonnostaan vaaratonta s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) kokonaisuutena on tarkasteltava s(cid:132)hk(cid:148)laitteen yksitt(cid:132)isen(cid:132) osana. vaatimusten mukaisia s(cid:132)hk(cid:148)laitteita vaarattomia koskevien 4. Yhdysjohdotus luonnostaan vaarattomassa s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) 4. 1. 4. 2. Luonnostaan vaarattomalle s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)lle ominaisen yhdysjohdotuksen s(cid:132)hk(cid:148)iset parametrit ja riippuu niist(cid:132), on m(cid:132)(cid:132)ritelt(cid:132)v(cid:132) kaikki s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) koskevissa sertifiointiasiakirjoissa. sik(cid:132)li kuin luontainen vaarattomuus tyyppitiedot, Jos monis(cid:132)ikeisess(cid:132) kaapelissa on yhdysjohdotuksia, jotka ovat useamman kuin yhden luonnostaan vaarattoman piirin osia, kaapelin on t(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) seuraavat vaatimukset: 4. 2. 1. Eristeen s(cid:132)teensuuntaisen paksuuden on oltava sopivassa suhteessa johdon halkaisijaan. Polyetyleenin tapauksessa, s(cid:132)teen suuntainen minimipaksuus on oltava 0,2 mm. 4. 2. 2. Ennen l(cid:132)ht(cid:148)(cid:132) valmistajan tehtaalta monis(cid:132)ikeinen kaapeli on l(cid:132)hetett(cid:132)v(cid:132) joko kohdassa 4. 2. 2. 1 tai kohdassa 4. 2. 2. 2 m(cid:132)(cid:132)riteltyihin vaihtovirtaeristystesteihin. N(cid:132)iden testien onnistuminen on vahvistettava kaapelin valmistajan antamalla testisertifikaatilla. 4. 2. 2. 1. Joko jokainen s(cid:132)ie testataan ennen kaapeliin asentamista j(cid:132)nnitteell(cid:132) (rms), joka on 3 000 V + (2 000 kertaa eristeen s(cid:132)teensuuntainen paksuus millimetreiss(cid:132)) V; koottu kaapeli (cid:190) testataan ensiksi 500 V:n j(cid:132)nnitteell(cid:132) (rms), joka kytket(cid:132)(cid:132)n kaikkien s(cid:132)hk(cid:148)isesti yhteenkytkettyjen kaapelin armeerausten tai suojausten ja kaapelin kaikkien s(cid:132)hk(cid:148)isesti yhteenkytkettyjen s(cid:132)ikeiden v(cid:132)lille ja (cid:190) testataan toiseksi 1 000 V:n j(cid:132)nnitteell(cid:132) (rms), joka kytket(cid:132)(cid:132)n kahden s(cid:132)ienipun v(cid:132)lille, joista toisen nipun muodostaa puolet kaapelin s(cid:132)ikeist(cid:132) ja toisen nipun toinen puolikas kaapelin s(cid:132)ikeist(cid:132). 4. 2. 2. 2. Tai koottu kaapeli (cid:190) testataan ensiksi 1 000 V:n j(cid:132)nnitteell(cid:132) yhteenkytkettyjen kaapelin armeerausten tai yhteenkytkettyjen s(cid:132)ikeiden v(cid:132)lille ja (rms), joka s(cid:132)hk(cid:148)isesti suojausten ja kaapelin kaikkien s(cid:132)hk(cid:148)isesti kytket(cid:132)(cid:132)n kaikkien (cid:190) testataan toiseksi 2 000 V:n j(cid:132)nnitteell(cid:132) (rms), joka kytket(cid:132)(cid:132)n vuorotellen kaapelin kunkin s(cid:132)ikeen joka muodostuu muista s(cid:132)hk(cid:148)isesti yhteenkytketyist(cid:132) s(cid:132)ikeist(cid:132). ja sellaisen s(cid:132)ienipun v(cid:132)lille, 4. 2. 3. Kohdassa 4. 2. 2 kuvatut testit on suoritettava vaihtoj(cid:132)nnitteell(cid:132), jolla on olennaisesti sinimuotoinen aaltomuoto taajuusalueella 48–62 Hz ja joka saadaan riitt(cid:132)v(cid:132)n tehokkaasta muuntajasta ottaen huomioon kaapelin kapasitanssi. Koottujen kaapeleiden eristystestien tapauksessa j(cid:132)nnite on nostettava tasaisesti m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ttyyn arvoon 10 sekunnin tai sit(cid:132) pidemm(cid:132)n ajanjakson kuluessa ja pidett(cid:132)v(cid:132) siin(cid:132) v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 60 sekunnin ajan. N(cid:132)m(cid:132) testit suorittaa kaapelin valmistaja. L 257/34 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 19. 9. 98 4. 3. Monis(cid:132)iekaapelin s(cid:132)ikeiden v(cid:132)list(cid:132) vikaa ei oteta huomioon, t(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n: jos toinen seuraavista vaatimuksista 4. 3. 1. Kaapeli on kohdan 4. 2 mukainen ja kukin luonnostaan vaaraton piiri on suljettu johtavaan suojukseen, jonka peitto on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 60 %. Huomautus: Mahdollisesta suojauksen kytkemisest(cid:132) maahan tai runkoon m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n asennusohjeissa. 4. 3. 2. Kaapeli on kohdan 4. 2 mukainen, se on tehokkaasti suojattu vahingoittumista vastaan ja jokaisella kaapelin luonnostaan vaarattomalla piirill(cid:132) on normaalik(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132) enint(cid:132)(cid:132)n 60 voltin huippuj(cid:132)nnite. 4. 4. 4. 5. 4. 6. 4. 7. Milloin monis(cid:132)iekaapeli on kohdan 4. 2 mutta ei kohdan 4. 3 mukainen ja sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) ainoastaan vaarattoman luonnostaan s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)n osia, vikoja on tarkasteltava enint(cid:132)(cid:132)n kaapelin nelj(cid:132)n s(cid:132)ikeen v(cid:132)lill(cid:132) joko kohdan 3. 2 tai kohdan 3. 3 soveltamisen lis(cid:132)ksi. jotka muodostavat luonnostaan vaarattomia yksitt(cid:132)isen piirej(cid:132), Milloin monis(cid:132)iekaapeli on kohdan 4. 2 mutta ei kohdan 4. 3 mukainen ja sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) luonnostaan jotka muodostavat osia erillisist(cid:132) luonnostaan vaarattomista s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelmist(cid:132), vaarattomia piirej(cid:132), kullakin kaapelin sis(cid:132)lt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) luonnostaan vaarattomalla piirill(cid:132) on oltava turvallisuuskerroin, joka on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n nelj(cid:132) kertaa kohdassa 3. 2 tai 3. 3 vaaditun suuruinen. Milloin monis(cid:132)iekaapeli ei ole kohtien 4. 2 ja 4. 3 mukainen, mit(cid:132)(cid:132)n s(cid:132)ikeiden v(cid:132)lisi(cid:132) vikoja ei oteta huomioon kohdan 3. 2 tai kohdan 3. 3 soveltamisen lis(cid:132)ksi. Luonnostaan vaarattomien s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelmien sertifiointiasiakirjoissa on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) kohtien 4. 3–4. 6 soveltamisesta seuraavat k(cid:132)ytt(cid:148)ehdot. 5. Luonnostaan vaarattomissa s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelmiss(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132)t lis(cid:132)laitteet Lis(cid:132)laitteiden, jotka on lueteltu sertifointiasiakirjoissa luonnostaan vaarattoman j(cid:132)rjestelm(cid:132)n osina, on t(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) (cid:190) Eurooppa-standardin EN 50 014”Yleiset vaatimukset” kohtien 7 ja 8 vaatimukset, (cid:190) Eurooppa-standardin EN 50 020 ”Luonnostaan vaaraton rakenne 'i'” kohtien 6 ja 12. 2 vaatimukset. Niiden merkinn(cid:132)ss(cid:132) on oltava v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n valmistajan nimi tai sen rekister(cid:148)ity tavaramerkki. Huomautus: Sertifioimattomien lis(cid:132)laitteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) koskevat asennusvaatimukset. 6. Tyyppitestit Luonnostaan vaaraton s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132) on tyyppitestattava Eurooppa-standardin EN 50 020 ”Luonnostaan vaaraton rakenne 'i'” kohdan 10 tyyppitestausvaatimusten mukaisesti, mutta ottamalla huomioon t(cid:132)m(cid:132)n liitteen kohta 4. 7. Luonnostaan vaarattomien s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelmien merkitseminen strategiseen Sertifioidun luonnostaan vaarattoman s(cid:132)hk(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)n sertifikaatin haltijan on merkitt(cid:132)v(cid:132) v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n yksi sis(cid:132)llett(cid:132)v(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)n Eurooppa-standardin EN 50 014 ”Yleiset vaatimukset” 27. 6 kohdan mukainen v(cid:132)himm(cid:132)ismerkint(cid:132) sek(cid:132) kirjaimet ”SYST”. s(cid:132)hk(cid:148)laite. Merkinn(cid:132)n paikkaan sijoitettu on


title: Lisäys 27 päivänä marraskuuta 1996 annettuun komission tiedonantoon teleyleispalvelun kustannuslaskentaa ja rahoitusta koskevien kansallisten järjestelmien arviointiperusteista ja jäsenvaltioille annettavista järjestelmien toimintaa koskevista suuntaviivoista (KOM(96) 608)

eurovoc_concepts:
EU financing
competition law
costing
telecommunications
transmission network

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 03. 09. 1998 KOM(1998)4941opull. Lisäys 27 päivänä marraskuuta 1996 annettuun komission tiedonantoon teleyleispalvelun kustannuslaskentaa ja rahoitusta koskevien kansallisten järjestelmien arviointiperusteista ja jäsenvaltioille annettavista järjestelmien toimintaa koskevista suuntaviivoista (KOM(96)608) Lisäys 27 päivänä marraskuuta 1996 annettuun komission tiedonantoon teleyleispalvelun kustannuslaskentaa ja rahoitusta koskevien kansallisten järjestelmien arviointiperusteista ja jäsenvaltioille annettavista järjestelmien toimintaa koskevista suuntaviivoista (KOM(96)608) Tämä tiedonanto on lisäys teleyleispalvelun kustannuslaskennasta ja rahoituksesta 27 päivänä marraskuuta 1996 annettuun komission tiedonantoon KOM(96) 608 (ns. marraskuun tiedonanto). Lisäys tehdään, koska Euroopan parlamentti antoi 18 päivänä syyskuuta 1997 marraskuun tiedonannosta päätöslauselman, jossa se asetti kyseenalaiseksi kyseisen tiedonannon tarkan aseman. Päätöslauselmassa oltiin huolestuneita siitä, että asian esitystapa saattaa antaa vaikutelman, että tiedonnannossa pyritään menemään pitemmälle kuin alkuperäinen tarkoitus, joka oli ilmoittaa "jäsenvaltioille ne perusteet, joita komissio käyttää arvioidessaan yhteisön oikeuteen liittyviä säännöksiä, jotka on annettu yleispalvelun kustannuslaskentaa ja rahoitusta koskevista kansallisista järjestelmistä", ja itse asiassa luomaan jäsenvaltioille oikeudellisia lisävelvoitteita. Komissio vakuuttaa, että marraskuussa 1996 annetun tiedonannon tarkoituksena telealan ja päämääränä on ainoastaan vahvistaa sääntelyjärjestelmässä tai sen puitteissa ehdotettuja jo olevia velvoitteita velvoitteita 1. ja selkiyttää yhteisön Tässä yhteydessä sanan "on" käyttö jäljempänä tekstin kohdissa ei merkitse oikeudellista velvoitetta, jos sellaista ei jo ole olemassa. Kyseiset tekstin kohdat ovat: s J, kohta 3. 3, 2. rivi; s. 10, kohta 4, 1. kappale, 2. rivi; s. 11, kohta 5. I. 2, 3. kappale, 1. rivi; s. 12, alaviite 12; s. 13, kohta 5. l. 2. 2(ii), 2. kappale, 5. rivi ja kohta 5. I. 2. 2 (iii). 3. kappale, 1. rivi suomenkielisessä tekstissä. ilmoitetuissa X ISSN 1024-4492 KOM(98) 494 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 10 09 16 Luettelonumero : CB-CO-98-511-FI-C ISBN 92-78-38820-3 lùiroopan yhteisöjen virallisien julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: 98/534/EZ: Odluka Komisije od 3. rujna 1998. o zajedničkom tehničkom propisu za pokretne zemaljske postaje (MES), uključujući ručne zemaljske postaje, za satelitske osobne komunikacijske mreže (S-PCN) koje rade u frekvencijskim pojasevima 2,0 GHz u okviru pokretne satelitske službe (MSS) (priopćena pod brojem dokumenta C(1998) 2376)  Tekst značajan za EGP

eurovoc_concepts:
harmonisation of standards
satellite communications
technical regulations
telecommunications equipment
transmission network
waveband

text: L_1998247HR. 01001301. xml 13/Sv. 047 HR Službeni list Europske unije 15 31998D0534 L 247/13 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 03. 09. 1998. ODLUKA KOMISIJE od 3. rujna 1998. o zajedničkom tehničkom propisu za pokretne zemaljske postaje (MES), uključujući ručne zemaljske postaje, za satelitske osobne komunikacijske mreže (S-PCN) koje rade u frekvencijskim pojasevima 2,0 GHz u okviru pokretne satelitske službe (MSS) (priopćena pod brojem dokumenta C(1998) 2376) (Tekst značajan za EGP) (98/534/EZ) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Direktivu 98/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 1998. o telekomunikacijskoj terminalnoj opremi i opremi za satelitske zemaljske postaje, uključujući uzajamno priznavanje njihove usklađenosti (1), a posebno njezin članak 7. stavak 2. drugu alineju, budući da je Komisija donijela mjeru za određivanje vrste opreme za satelitske zemaljske postaje za koju je potreban zajednički tehnički propis, kao povezanu izjavu o području primjene u skladu s člankom 7. stavkom 2. prvom alinejom; budući da treba donijeti odgovarajuće usklađene norme ili njihove dijelove za provedbu bitnih zahtjeva koji se trebaju pretvoriti u zajedničke tehničke propise; budući da je podnesen prijedlog Odboru za odobravanje telekomunikacijske opreme (ACTE) u skladu s člankom 29. stavkom 2. ; budući da je zajednički tehnički propis koji treba donijeti ovom Odlukom u skladu s mišljenjem ACTE-a, DONIJELA JE OVU ODLUKU: Članak 1. 1. Ova se Odluka primjenjuje na opremu za satelitske zemaljske postaje obuhvaćenu usklađenom normom navedenom u članku 2. stavku 1. 2. Ovom se Odlukom utvrđuje zajednički tehnički propis za pokretne zemaljske postaje (MES), uključujući ručne zemaljske postaje, za satelitske osobne komunikacijske mreže (S-PCN) koje rade u frekvencijskim pojasevima 2,0 GHz u okviru pokretne satelitske službe (MSS). Članak 2. 1. Zajednički tehnički propis uključuje usklađenu normu koju je pripremilo odgovarajuće normizacijsko tijelo i pritom, u mjeri u kojoj je to moguće, primijenilo bitne zahtjeve navedene u članku 17. Direktive 98/13/EZ. Upućivanje na normu navedeno je u Prilogu. 2. Oprema za satelitske zemaljske postaje obuhvaćena ovom Odlukom u skladu je sa zajedničkim tehničkim propisom navedenim u stavku 1. , ispunjava bitne zahtjeve navedene u članku 5. točki (a) Direktive 98/13/EZ i ispunjava zahtjeve svih drugih primjenjivih direktiva, a posebno direktiva Vijeća 73/23/EEZ (2) i 89/336/EEZ (3). Članak 3. Za opremu za satelitske zemaljske postaje obuhvaćenu člankom 1. stavkom 1. ove Odluke prijavljena tijela određena za provedbu postupaka navedenih u članku 10. Direktive 98/13/EZ upotrebljavaju ili osiguravaju uporabu usklađene norme navedene u Prilogu nakon stupanja na snagu ove Odluke. Članak 4. Ova je Odluka upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 3. rujna 1998. Za Komisiju Martin BANGEMANN Član Komisije (1)  SL L 74, 12. 3. 1998. , str. 1. (2)  SL L 77, 26. 3. 1973. , str. 29. (3)  SL L 139, 23. 5. 1989. , str. 19. PRILOG Upućivanje na primjenjivu usklađenu normu Usklađena norma navedena u članku 2. ove Odluke je: Satellite Personal Communications Networks (S-PCN); Mobile Earth Stations (MESs), including handheld earth stations, for S-PCN in the 2,0 GHz bands under the Mobile Satellite Service (MSS) Terminal essential requirements [Satelitske osobne komunikacijske mreže (S-PCN); Pokretne zemaljske postaje (MES), uključujući ručne zemaljske postaje, za S-PCN u pojasevima 2,0 GHz u okviru pokretne satelitske službe (MSS)] ETSI Europski institut za telekomunikacijske norme Tajništvo ETSI-ja TBR 42 – veljača 1998. (bez predgovora) Dodatne informacije Europski institut za telekomunikacijske norme priznat je u skladu s Direktivom Vijeća 83/189/EEZ (1). Gore navedena usklađena norma izrađena je prema mandatu izdanom u skladu s odgovarajućim postupcima iz Direktive 83/189/EEZ. Puni tekst gore navedene usklađene norme može se dobiti na adresama: Europski institut za telekomunikacijske norme 650, route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Europska komisija DGXIII/A/2 — (BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles ili od bilo koje druge organizacije odgovorne za stavljanje na raspolaganje normi ETSI-ja, čiji se popis može naći na internetskoj adresi www. ispo. cec. be. (1)  SL L 109, 26. 4. 1983. , str. 8


title: Decyzja Komisji z dnia 3 września 1998 r. w sprawie wspólnego rozporządzenia technicznego dotyczącego systemu telekomunikacji lotniczej z ziemią (TFTS) (notyfikowana jako dokument nr C(1998) 2378)Tekst mający znaczenie dla EOG.

eurovoc_concepts:
aircraft
harmonisation of standards
technical regulations
telecommunications equipment
transmission network

text: 13/t. 21 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 39 31998D0535 11. 9. 1998 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 251/36 DECYZJA KOMISJI z dnia 3 września 1998 r. w sprawie wspólnego rozporządzenia technicznego dotyczącego systemu telekomunikacji lotniczej z ziemią (TFTS) (notyfikowana jako dokument nr C(1998) 2378) (Tekst mający znaczenie dla EOG) (98/535/WE) KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, wspólne rozporządzenie techniczne, które ma być przyjęte na podstawie niniejszej decyzji, jest zgodne z opinią ACTE, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając dyrektywę 98/13/WE Parlamentu Europejskiego oraz Rady z dnia 12 lutego 1998 r. w sprawie końcowych urzą- dzeń telekomunikacyjnych oraz urządzeń naziemnych stacji sate- litarnych, w tym wzajemnego uznawania ich zgodności (1), w szczególności jej art. 7 ust. 2 tiret drugie, PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: a także mając na uwadze, co następuje: Artykuł 1 Komisja przyjęła środek określający typ urządzeń końcowych, dla których jest wymagane wspólne rozporządzenie techniczne, jak również związana z nim deklaracja w sprawie zakresu, zgodnie z art. 7 ust. 2 tiret pierwsze; należy przyjąć odpowiednie zharmonizowane normy lub ich czę- ści, wdrażające zasadnicze wymagania, które mają zostać prze- kształcone we wspólne rozporządzenie techniczne; w celu zapewnienia producentom ciągłego dostępu do rynków, należy wprowadzić regulacje przejściowe dotyczące urządzeń homologowanych zgodnie z krajowymi przepisami w zakresie homologacji; wniosek został przedłożony Komitetowi art. 29 ust. 2; (ACTE), zgodnie z (1) Dz. U. L 74 z 12. 3. 1998, str. 1. 1. Niniejsza decyzja stosuje się do urządzeń końcowych przezna- czonych do przyłączania do publicznej sieci telekomunikacyjnej i wchodzących w zakres zharmonizowanej normy określonej w art. 2 ust. 1. 2. Niniejsza decyzja ustanawia wspólne rozporządzenie tech- technicznych, elektrycznych niczne dotyczące właściwości i mechanicznych wymagań dla interfejsów oraz protokołów kon- troli dostępu, które mają być zapewnione przez urządzenia koń- cowe, które umożliwiają i są przeznaczone przez producenta lub jego przedstawiciela do używania w systemie telekomunikacji lot- niczej z ziemią (TFTS). Artykuł 2 1. Wspólne rozporządzenie techniczne obejmuje zharmonizo- waną normę opracowaną przez właściwy organ normalizacyjny i wdrażającą w odpowiednim zakresie zasadnicze wymagania określone w art. 5 dyrektywy 98/13/WE. Odniesienie do normy przedstawione jest w Załączniku. 40 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 13/t. 21 2. Urządzenia końcowe objęte niniejszą decyzją są zgodne ze wspólnym rozporządzeniem technicznym określonym w ust. 1, spełniają zasadnicze wymagania określone w art. 5 lit. a) i b) dyrektywy 98/13/WE oraz spełniają wymagania wszystkich innych mających zastosowanie dyrektyw, w szczególności dyrek- tyw Rady 73/23/EWG (1) i 89/336/EWG (2). Artykuł 4 1. Krajowe przepisy w zakresie homologacji obejmujące urządze- nia objęte zharmonizowaną normą określoną w Załączniku tracą moc po trzech miesiącach od wejścia w życie niniejszej decyzji. 2. Urządzenia końcowe homologowane na mocy takich przepi- sów krajowych mogą dalej być wprowadzane do obrotu w danym kraju i wprowadzane do użytku. Artykuł 3 Artykuł 5 Notyfikowane organy wyznaczone do realizacji procedur określonych w art. 10 dyrektywy 98/13/WE w odniesieniu do urządzeń końcowych objętych art. 1 ust. 1 niniejszej decyzji stosują lub zapewniają stosowanie zharmonizowanej normy określonej w Załączniku przed wejściem w życie niniejszej decyzji. Niniejsza decyzja jest skierowana do Państw Członkowskich. Sporządzono w Brukseli, dnia 3 września 1998 r. W imieniu Komisji Martin BANGEMANN Członek Komisji (1) Dz. U. L 77 z 26. 3. 1973, str. 29. (2) Dz. U. L 139 z 23. 5. 1989, str. 19. 13/t. 21 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 41 ZAŁĄCZNIK Odniesienie do mającej zastosowanie zharmonizowanej normy Zharmonizowaną normą określoną w art. 2 niniejszej decyzji jest: Electromagnetic compatibility and radio spectrum matters (ERM); terrestrial flight telecommunications system (TFTS); technical requirements for TFTS (Kompatybilność elektromagnetyczna i zagadnienia widma radiowego; systemy lotniczej telekomunikacji z ziemią (TFTS); wymagania techniczne dla TFTS) ETSI Europejski Instytut Norm Telekomunikacyjnych Sekretariat ETSI TBR 23 — marzec 1998 r. (oprócz przedmowy) Dodatkowe informacje Europejski Instytut Norm Telekomunikacyjnych jest organem uznanym zgodnie z dyrektywą Rady 83/189/EWG (1). Zharmonizowana norma określona wyżej została opracowana na podstawie zalecenia wydanego zgodnie z odpo- wiednim procedurami dyrektywy Rady 83/189/EWG. Pełny tekst normy zharmonizowanej, do której odniesienie nastąpiło powyżej, można otrzymać od: Europejski Instytut Norm Telekomunikacyjnych 650, Route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Komisja Europejska DG XIII/A/2 — (BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruksela lub od innych organizacji odpowiedzialnych za udostępnianie norm ETSI. Wykaz tych organizacji i instytucji znaj- duje się na stronie internetowej (adres www. ispo. cec. be). (1) Dz. U. L 109 z 26. 4. 1983, str. 8


title: Midtvejsrapport om fællesskabsprogrammet for sikkerhed, hygiejne og sundhed på arbejdspladsen (1996-2000)

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
health policy
occupational health
occupational safety

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 03. 09. 1998 KOM0998) 511 endelig udg. MIDTVEJSRAPPORT OM FÆLLESSKABSPROGRAMMET FOR SIKKERHED, HYGIEJNE OG SUNDHED PÅ ARBEJDSPLADSEN (1996-2000) (forelagt af Kommissionen) MIDTVEJSRAPPORT OM FÆLLESSKABSPROGRAMMET FOR SIKKERHED, HYGIEJNE OG SUNDHED PÅ ARBEJDSPLADSEN (1996-2000) Doc. 5610/98/02 DA Kommissionen har påtaget sig at udarbejde en rapport om aktiviteterne under fællesskabsprogrammet for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen 1996-20001. Programmet blev forelagt efter vedtagelsen af omfattende fællesskabsbestemmelser på området baseret på artikel 118A. Programmet blev udformet med sigte på at støtte implementeringen og anvendelsen af eksisterende lovgivning samt på at lægge større vægt på ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger. PERIODEN 1996-1998 Følgende aktioner, som var planlagt for perioden 1996-1998, fortjener særlig opmærksomhed. • Etableringen af Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur i Bilbao Agenturet er nu etableret og funktionsdygtigt. Det skal yde støtte til de europæiske institutioner, og navnlig til Kommissionen, og det skal arbejde tæt sammen med Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene i Dublin, der har opstillet et arbejdsprogram for 1998-2000 på dette område, som supplerer agenturets. Bilbao- agenturet skal levere informationer af videnskabelig, teknisk og økonomisk art til alle interesserede. • SAFE-programmet Forslag ikke- til Rådets afgørelse om vedtagelse af et program omfattende lovgivningsmæssige foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden på arbejdspladsen (SAFE) blev i 1995 forelagt for Rådet af Kommissionen2. Dette forslag indebærer især støtte til foranstaltninger, der skal sikre vejledning og information med henblik på korrekt lovgivning vedrørende arbejdsmiljø, navnlig i de små og mellemstore virksomheder. Forslaget blev ændret i 1997 efter høring af Europa-Parlamentet3 og blev ved flere lejligheder drøftet i Rådets arbejdsgruppe for sociale anliggender uden opnåelse af enighed. implementering af den eksisterende 1 KOM(95)282 endelig udg. - EFT C 262 af 07. 10. 1995, s. 18 2 KOM(95)282 endelig udg. - EFT C 262 af 07. 10. 1995, s. 18 3 KOM (96) 652 endelig udg. - EFT C 92 af 21. 03. 1997, s. 3 -2- Doc. 5610/98/02 DA En række forberedende projekter og pilotprojekter blev samfinansieret med sigte dels på en tilpasning til små og mellemstore virksomheders behov, dels på fremme af god praksis som norm for en udvikling af et arbejdsmiljø, der er sikkert, produktivt og konkurrencedygtigt, dels på fremme af en korrekt og effektiv anvendelse af EU- arbejdsmiljølovgivning. Kommissionen finder det utilfredsstillende, at dette program stadig ikke er vedtaget. Programmet blev forelagt med betydelig støtte fra arbejdsmarkedsparterne, regeringerne og Europa-Parlamentet som en mulighed for derigennem at fremme arbejdsmiljøkultur som værende et vigtigt element i en god ledelsesstrategi samt et nøgleelement i EU's bestræbelser for at forbedre og fremme implementeringen af den eksisterende lovgivning. Kommissionen vil drøfte dette og andre forslag under udarbejdelse inden for arbejdsmiljøområdet med Europa-Parlamentet og Rådet med henblik på at komme videre. I denne forbindelse vil det måske være nyttigt at overveje, om især Bilbao-agenturet, men også Dublin-instituttet, eventuelt kunne overtage visse væsentlige elementer af SAFE- programmet. Dette vil kun kunne lade sig gøre, hvis der bliver stillet tilstrækkelige midler til rådighed. For at muliggøre dette i praksis skal budgetmyndigheden justere de relevante bevillingsrammer. • Inkorporering og ajourføring af eksisterende lovgivning Inkorporering I 1996 havde medlemsstaterne inkorporeret ca. 74% af de direktiver, som er vedtaget i henhold til artikel 118A. Dette tal er nu oppe på 95%. I referenceperioden blev der afgivet omkring 30 begrundede udtalelser, truffet seks beslutninger om at bringe sager for Domstolen, og Domstolen har afsagt én kendelse, der gik af inkorporeringsniveauet. Der resterer nu kun ni verserende sager. en medlemsstat, hvilket har medført forbedring en klar imod Ajourføring Direktivet om kemiske agenser blev vedtaget 7. april 19984. Denne tekst er resultatet af lange drøftelser i Europa-Parlamentet og i Rådet og et eksempel på forenklet og rationaliseret lovgivning, da det samler flere direktiver inden for området. Med Råiets vedtagelse af en ændring af direktiv 89/655/EØF om minimumsforskrifter for sikkerhed og sundhed i forbindelse med arbejdstagernes brug af arbejdsudstyr under arbejdet5 udvides endvidere minimumsforskrifterne for arbejdsmiljø til at gælde for mobilt arbejdsudstyr samt udstyr, der anvendes til løft af byrder. Rådet vedtog ikke i denne omgang bestemmelser om stilladser. Kommissionen vil fremsætte et separat forslag, i hvilket behovene inden for dette område behandles. 4 Rådets direktiv 98/24/EF af 7. 4. 1998 - EFT L 131 af 5. 5. 1998, s. 11 5 Rådets direktiv 95/63/EF af 5. 12. 1995 - EFT L 335 af 30. 12. 1995, s. 28 -3- Doc. 5610/98/02 DA Kommissionen har foreslået, at arbejdsmiljødircktivcrnc ajourføres i betragtning af de videnskabelige og teknologiske fremskridt og andre relevante faktorer. Kommissionen har blandt andet vedrørende vejledende grænseværdier vedtaget direktiv 96/94/EF om etablering af en supplerende liste over vejledende grænseværdier6. Rådets direktiv 90/679/EØF om beskyttelse af arbejdstagerne mod farerne ved at være udsat for biologiske agenser under arbejdet er tilpasset de tekniske fremskridt i Kommissionens direktiv 97/59/EF7 og 97/65/EF8. Kommissionen har taget højde for, at der er nyt videnskabeligt belæg for, at det BSE-forårsagende agens kan overføres til mennesker, så snart denne viden blev tilgængelig. Især direktiv 97/65/EF forstærker beskyttelsen af arbejdstagere væsentligt mod farerne ved at være udsat for BSE- og TSE- agenser under arbejdet. Rådets direktiv 97/42/EF om første ændring af Rådets direktiv 90/394/EØF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer blev forelagt af Kommissionen i september 1995 og vedtaget af Rådet i juni 1997. Dette direktiv betegner et vigtigt skridt frem, idet det udvider direktivets anvendelsesområde, således at det dækker håndtering af stoffer og præparater (der øger risikoen for kræft), som ikke tidligere var omfattet. Endvidere fastsætter direktivet en grænseværdi for et kendt kræftfremkaldende stof. for eksponering på arbejdspladsen PERIODEN 1998-2000 Fællesskabsprogrammets anden periode kommer til at udspille sig under andre forhold efter de politiske aftaler i forbindelse med Amsterdam- og Luxembourg-topmøderne og på grund af starten på udvidelsesforhandlingerne. Generelt set sker der en ændring i den arbejdende befolknings struktur og i beskæftigelsesmønstrene: arbejdsstyrken bliver ældre, der sker en konstant stigning i andelen af kvindelige arbejdstagere, løsarbejde og deltidsarbejde bliver mere udbredt og i andre sektorer end landbrug er der tendens til øget selvstændig virksomhed med et stigende antal job i servicesektoren. Det er stadig Kommissionens hensigt at involvere alle relevante aktører i bestræbelserne på at indføre mere moderne, effektive og virkningsfulde arbejdsmiljøsystemer i Europa, der kan medvirke til at nedbringe antallet af arbejdsulykker og erhvervssygdomme, og som påvirker både beskæftigelsesevnen og erhvervslivet positivt. 6 EFT L 338 af 28. 12. 1996, s. 86 7 EFT L 282 af 15. 10. 1997, s. 33 8 EFT L 335 af 6. 12. 1997, s. 17 -4- Kommissionen har igen overvejet, hvilke arbejdsmiljøområder der skal prioriteres fra nu afogtilår2000. Doc. 5610/98/02 DA PRIORITEREDE OMRÅDER 1998-2000 / At sikre en effektiv lovgivning / At forberede udvidelsen / At styrke sammenkædningen af arbejdsmiljø og beskæftigelsesevne / Arbejdsvilkår i en tid præget af forandring: fokus på nye risici AT SIKRE EN EFFEKTIV EUROPÆISK LOVGIVNING Der foreligger allerede omfattende, ajourførte fællesskabsbestemmelser på arbejds miljøområdet. Medlemsstaterne har ydet en stor indsats for at inkorporere disse bestemmelser i lovgivningerne, og på nuværende tidspunkt er således omkring 95% inkorporeret. Kommissionen ser nu nærmere på, om de nationale lovgivninger er i overensstemmelse med EU-normerne. Korrekt inkorporering skal udmøntes i korrekt implementering og praktisk anvendelse. fra Kommissionen vil på grundlag af obligatoriske medlemsstaterne foretage en vurdering af implementeringen af den nationale lovgivning, i hvilken udstrækning den overholdes på arbejdspladserne, og hvilken indsats der ydes for at håndhæve bestemmelserne. Kommissionen har for at sikre gennemsigtigheden til hensigt at sende evalueringsrapporter til Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg, Regionsudvalget og Ministerrådet. implementeringsrapporter Kommissionen vil søge i højere grad at inddrage de 9000 arbejdsinspektører i de 15 medlemsstater i arbejdet for en effektiv håndhævelse af EU-lovgivningen. Udvalget af Arbejdstilsynschefer (SLIC) afgiver udtalelser om problemer i forbindelse med medlemsstaternes håndhævelse af EU's arbejdsmiljølovgivning. Kommissionen udvikler i nært samarbejde med SLIC initiativer på dette område og sikrer, at SLIC aktivt kan medvirke i evalueringen af håndhævelsen af fællesskabslovgivningen. Det er endvidere af stor betydning, at arbejdsmarkedsparternes synspunkter inddrages i evalueringsprocessen, da de har et primært ansvar for anvendelsen af bestemmelserne. Denne proces vil Det Rådgivende Udvalg for Sikkerhed, Hygiejne og Sundhedsbeskyttelse på Arbejdspladsen samt Det Stående Udvalg for Bedriftssikkerhed og Sundhedsforhold i Kulminer og Anden Udvindingsindustri blive involveret i. -5- Doc. 5610/98/02 DA arbejdsulykker politik. EU-statistikkerne over Kommissionen har til hensigt at undersøge mulighederne for i samarbejde med de nationale myndigheder at udvikle fællesskabsindikatorer, der kan identificere den mest effektive (ESAW) og over erhvervssygdomme (EODS), en oversigt over arbejdsstyrken, som vil foreligge til foråret 1999, samt EU-Kommissionens undersøgelse af de med arbejdsulykker og erhvervssygdomme forbundne socio-økonomiske omkostninger vil indgå i grundlaget for en opstilling af disse indikatorer. Dette skal være en hjælp i vurderingen af, om lovgivningen effektivt skaber og fastholder passende sikkerheds- og sundhedsforhold, eller om der er behov for forbedringer. Det kan også blive nødvendigt at foretage ændringer i den eksisterende lovgivning i betragtning af de hastige ændringer på arbejdsmarkedet, og fordi der hele tiden opdages nye risici. Kommissionen vil fortsætte sin praksis med at gennemgå eksisterende direktiver for at vurdere, om der er behov for modernisering eller rationalisering. Kommissionen vil støtte initiativer fra medlemsstaterne, der går i retning af etablering af den nødvendige sikkerhedskultur hos det enkelte menneske fra så tidlig en alder som muligt. Fællesskabslovgivningen skal være med til at opmuntre arbejdsgivere og arbejdstagere til at deltage i disse bestræbelser, og et af denne politiks nøgleelementer skal være Bilbao-agenturets og Dublin-instituttets leverandører af informationer. I den forbindelse vil Kommissionen igen undersøge mulighederne for at forbedre udvekslingen af informationer med medlemsstaterne om foreslået national lovgivning på arbejdsmiljøområdet. Høring på et tidligt tidspunkt skal jf. Kommissionens beslutning 88/383/EØF bidrage til realiseringen af dette mål. rolle som Der er i de små og mellemstore virksomheder (SMV'er) generelt mangel på forståelse for vigtigheden af arbejdsmiljøforanstaltninger og for de økonomiske fordele forbundet hermed, da de oftest udelukkende ser sådanne foranstaltninger som en udgift. Kommissionen har iværksat en række aktioner med henblik på at øge SMV'ers forståelse for arbejdsmiljøets betydning og på at udvikle nye incitamenter til at opnå gode resultater og til at udveksle oplysninger. Reaktionerne på SAFE-pilotprojekterne har vist, at det er muligt at påvirke SMV'er til at indføre et godt arbejdsmiljø. En nyere undersøgelse foretaget i de europæiske små og mellemstore virksomheder har vist, at de med behørig vejledning kan implementere de juridiske bestemmelser mere effektivt. Det er især SMV'er, der har behov for informationer om national lovgivning, om vejledning om bedste praksis, om metoder til at højne standarden på arbejdspladsen og om behovet for at integrere arbejdsmiljø i ledelsen. Det er vigtigt med ajourførte elektroniske oplysninger om såvel europæiske som nationale arbejdsmiljøbestemmelser, som virksomhederne og disses mellemmænd kan få adgang til, og dette er nu under udvikling. Derudover er Kommissionen i gang med at udvikle elektronisk adgang til lovgivningen og til de vejledende dokumenter, der er tilknyttet lovgivningen. Dermed bliver arbejdsgiverne inden længe i stand til at tilbyde deres medarbejdere specifikke og målrettede oplysninger af høj kvalitet. Kommissionen agter i samarbejde med medlemsstaterne at foretage en undersøgelse af fællesskabslovgivningens indvirkning på virksomhedsniveau for dermed at kunne vurdere, i hvor høj grad det har været medvirkende til at forbedre arbejdsmiljøet i virksomhederne. -6- Derudover er også andre fællesskabspolitikker blandt andet inden for transport og miljø medvirkende til at forbedre arbejdsmiljøet. Kommissionen har til hensigt at undersøge disse politikkers indflydelse på arbejdsmiljøet. Doc. 5610/98/02 DA -7- AT FORBEREDE UDVIDELSEN Doc. 5610/98/02 DA Meddelelsen "Agenda 2000" indeholder Kommissionens overordnede retningslinjer for udvidclscsstratcgicn''. Et af hovedprincipperne er, at ansøgerlandene skal respektere de rettigheder og forpligtelser, som medlemskabet indebærer på grundlag af den gældende fællesskabsret, og at de forventes at anvende, implementere og håndhæve disse regler ved tiltrædelsen. Kommissionen har udpeget arbejdsmiljø som et af de centrale elementer i fællesskabsretten på det social- og arbejdsmarkedspolitiske område og har understreget, at det forudsætter en omfattende indsats fra ansøgerlandenes side at leve op til arbejdsmiljøniveauet i Den Europæiske Union. Kommissionen vil gennem i hvilket omfang ansøgerlandene efterkommer fællesskabsrettens regler, og samtidig yde disse lande støtte i deres bestræbelser inden for rammerne af en forstærket før-tiltrædelsesstrategi gennem blandt andet PHARE og TAIEX. Vurderingen skal indeholde følgende: tiltrædelsespartnerskaber vurdere, => hvordan er situationen i ansøgerlandene lige nu med hensyn til arbejdsmiljø, herunder antallet af arbejdsulykker og erhvervssygdomme => hvordan er udviklingen i denne situation (bliver det bedre eller værre?) => hvori ligger den største udfordring med henblik på at få forbedret standarden i disse lande (manglende oplysninger, manglende ressourcer, forældede og farlige fabrikker og udstyr, usikre inputs, miljømæssige faktorer osv. ?) ==> hvordan kan ansøgerlandenes lovgivning sammenlignes med EU-lovgivningen, og hvad er procedurerne for håndhævelse af lovgivningen? => hvilke foranstaltninger vil det være mest effektivt at fremme for at forbedre arbejdsmiljøet i ansøgerlandene? Resultaterne af denne vurdering skal vise, hvilken form for hjælp, der er behov for, for at ændringerne kan gennemføres, f. eks. støtte til uddannelse af specialister på områder som arbejdsmiljø, jura og teknisk tilsyn. Dette vil kræve massiv støtte til uddannelse, information og teknisk viden, hvilket i stor udstrækning kan hentes i agenturet i Bilbao og i Dublin-instituttet, og til ekspertviden hentet fra medlemsstaterne og andre officielle kilder. Ligeledes kommer Udvalget af Arbejdstilsynschefer (SLIC) til at udgøre et ideelt forum ikke kun til udveksling af faglige oplysninger, men også til skabelse af en dialog mellem ansøgerlandene, som formelt er repræsenteret i udvalget. KOM (97) 2000 endelig udg. STYRKE AT BESKÆFTIGELSESEVNE SAMMENKÆDNINGEN Doc. 5610/98/02 DA AF ARBEJDSMILJØ OG For den enkelte er et godt og sikkert arbejdsmiljø klart vigtigt, for at vedkommende skal kunne bevare sit helbred og sin arbejdsevne. Samtidig er et godt og sikkert arbejdsmiljø en vigtig faktor for virksomhedernes konkurrenceevne. Kvaliteten af arbejdet og arbejdets tilrettelæggelse får stadig større betydning for udbuddet af kvalificeret arbejdskraft, motivationen hos de ansatte og udviklingen af menneskelige ressourcer i almindelighed. En vedvarende stigning i beskæftigelsen og en styrkelse af beskæftigelsesevnen er to af de vigtigste målsætninger for EU's beskæftigelsesstrategi, der blev vedtaget på forbedring af topmøderne arbejdsmiljøet bidrager i væsentlig grad til arbejdsstyrkens beskæftigelsesevne. Disse politikker kan bidrage til at bevare og forbedre beskæftigelsesevnen på to måder: i Amsterdam og Luxembourg. Foranstaltninger til => Forebyggelse af ulykker og sygdomme: hvert år bliver en betragtelig del af de arbejdstagere, som de 5 millioner tilfælde af arbejdsulykker og erhvervssygdomme berører, tvunget væk fra arbejdsmarkedet enten midlertidigt eller for altid. Arbejds miljøpol i tikken har til formål at forebygge arbejdsulykker og erhvervssygdomme for sundheden. På denne måde kan og at afbøde deres konsekvenser foranstaltninger på arbejdsmiljøområdet bidrage til at forbedre produktiviteten og være med til at forbedre virksomhedernes økonomiske præstation. => Beskæftigelse af handicappede: i henhold til den EU-husstandspanelundersøgelse, som Eurostat foretog i 1994, betragtede ca. 17% af befolkningen i den erhvervsaktive alder sig som værende alvorligt eller i nogen grad hindret i at udføre deres daglige arbejde på grund af et kronisk, fysisk eller psykisk helbredsproblem, sygdom eller handicap. Oplysninger fra Eurostat, der bygger på en optælling foretaget i 1991/1992 i ti medlemsstater, viser, at skønsmæssigt ca. 10-12% af befolkningen i de fleste af medlemsstaterne er handicappede. Der er ingen grund til at forvente, at arbejdstagere, som på grund af arbejdsulykker, erhvervssygdomme eller andre forhold er handicappede, skulle være udelukket fra arbejdsmarkedet for altid. Det er nødvendigt at gøre det lettere for handicappede arbejdstagere at finde arbejde, og arbejdsmiljøet bør indrettes således, at der tages hensyn til deres særlige behov. For at der kan ske fremskridt i beskæftigelsen af handicappede, er det nødvendigt med grundlæggende ændringer i bestræbelserne på at fjerne de ulemper, der gennem tiderne har præget til ordentlig erhvervsuddannelse og almenuddannelse, fjernelse af diskriminerende praksis på arbejdsmarkedet at arbejdsmiljølovgivningen kommer ind i billedet. arbejdsmarkedet. Dette arbejdspladserne. Her indebærer bl. a. tilpasning adgang samt det, af er Derfor er det af væsentlig betydning, at infrastrukturen forbedres for at gøre arbejdspladserne lettere tilgængelige. Det er vigtigt at foretage de nødvendige tilpasninger af arbejdspladserne, så de harmonerer bedre med de handicappedes individuelle behov og muligheder, og et arbejdsmiljø, der forbedres på denne måde, vil bidrage til at forbedre de handicappedes beskæftigelsesevne. Kommissionen agter at indlede en debat for at sikre, at disse forhold gøres til genstand for større opmærksomhed i forbindelse med udarbejdelsen af de fremtidige retningslinjer for beskæftigelsen. ARBEJDSVILKÅR I EN TID PRÆGET AF FORANDRING: FOKUS PÅ NYE RISICI Doc. 5610/98/02 DA Arbejdsmarkedet præges af forandring. En vigtig tendens er bevægelsen i retning af en økonomi baseret på tjenesteydelser, hvilket giver anledning til nye udfordringer for arbejdsmiljøet. Arbejdsulykker forekommer mindre hyppigt i denne sektor end i de traditionelle højrisikosektorer som landbrug, byggeri og fremstillingsvirksomhed. 45% af arbejdsulykkerne sker inden for servicesektoren, hvor 65% af alle beskæftigede arbejder. Til gengæld optræder der nu oftere andre helbredsmæssige problemer såsom stress. Et andet forhold, der må tages i betragtning, er, at der konstant kommer flere kvinder i arbejde. Kvindernes erhvervsfrekvens er steget fra 44% i 1975 til over 50% i 1996, og denne stigning forventes at fortsætte. Dette medfører et behov for specifikke krav til arbejdsmiljøet. En tredje tendens er, at arbejdsstyrken bliver stadig ældre. Andelen af arbejdstagere på 40 og derover forventes at stige fra ca. 45% i 1996 til lige over 50% i år 2005 og til over 54% i år 2020. Dette understreger behovet for, at arbejdstagere bliver længere på arbejdsmarkedet, og kan også medføre et behov for specifikke krav til arbejdsmiljøet. En fjerde faktor, der påvirker arbejdsmiljøvilkårene, er bevægelsen i retning af en økonomi baseret på tjenesteydelser og udviklingen af nye former for tilrettelæggelse af arbejdet. Dette har ført til en ændring i arbejdsmønstrene med en stigning i deltidsarbejde fra mindre end 11% i 1985 til mere end 16% i 1996, en stigning på 12-13 mio. , og en stigning i tidsbegrænsede ansættelsesaftaler fra 9% til næsten 12%. Den storstilede indførelse af ny teknologi og nye former for arbejdstilrettelæggelse skulle kunne mindske de hidtidige risici, men kan også medføre nye problemer. => Kommissionen vil lægge større vægt på konsekvenserne af disse forandringer og satse på i tide at tage højde for den kommende udvikling for at sikre, at der tages hensyn til disse spørgsmål i forbindelse med fremtidig arbejdsmiljøpolitik. De ændrede arbejdsmønstre kan også få betydelige potentielle konsekvenser for gennemførelsen af arbejdsmiljøpolitikkerne. F. eks. kan det få konsekvenser for erhvervsuddannelse, kontrolaspektet er måske ikke tilstrækkeligt og der kan opstå en mangel på kontinuitet blandt de ansatte, som fører til et tab af kollektiv viden om arbejdsmiljøproblemer og om, hvorledes de skal håndteres. Kommissionen vil lægge op til en debat om ændrede arbejdsvilkår med det formål at øge bevidstheden om konsekvenserne for arbejdsmiljøet og at fremme udviklingen af politikker til forbedring af arbejdsvilkårene. -10- Doc. 5610/98/02 DA => Overvågningen af virkningerne af sådanne forandringer bygger nu på de første data inden for rammerne af en harmoniseret metodologi på EU-plan vedrørende arbejdsulykker og erhvervssygdomme. Fra og med referenceåret 1993 har Eurostat udarbejdet statistikker over arbejdsulykker (ESAW). Eurostat råder nu over EU- statistikker for 1995 over erhvervssygdomme (EODS), der indeholder data om 31 emner i EU-fortegnelsen over erhvervssygdomme, og der foretages i øjeblikket en evaluering af deres komparabilitet. Disse data indsamles nu på årsbasis af Eurostat, således at Kommissionen og medlemsstaterne kan danne sig et fornuftigt billede af, hvorledes medlemsstaterne klarer sig i forhold til hinanden, og for at man kan påvise bedste praksis på fællesskabsplan og afdække de områder, hvor der er behov for yderligere indsats. Kommissionen (Eurostat) og de kompetente myndigheder i medlemsstaterne vil fortsætte med at udvikle et system bestående af harmoniserede data over arbejdsulykker og erhvervssygdomme. Kommissionen vil også se nærmere på statistikker hidhørende fra andre kilder. De tilgængelige data vil blive samordnet i en rapport om "Arbejdsmiljøets tilstand i EU", som vil blive offentliggjort af Kommissionen. Denne rapport kommer til at bygge på en detaljeret teknisk rapport, som Bilbao-agenturet er i færd med at udarbejde, og vil desuden bygge på videnskabelige og tekniske oplysninger fra Dublin-agenturet og andre agenturer. => Arbejdsvilkårene i EU berøres også af teknologiske nyskabelser, økonomiske i resten af verden. Tilsvarende forandringer og holdningen til arbejdsmiljø ændringer forekommer også andre steder i verden, og der vil blive arbejdet videre med bilaterale kontakter. F. eks. er arbejdsmiljø i EU's og USA's fælles handlingsplan udpeget som et prioriteret område i forbindelse med skabelsen af det nye transatlantiske marked. Kommissionen vil også udvide samarbejdet med Japan. Disse ændringer i arbejdsvilkårene afspejles også i det arbejde, som udføres i de internationale organisationer. Kommissionen vil fortsat spille en aktiv rolle i de internationale organisationer (f. eks. FN, WHO, ILO) som fremmer arbejdsmiljøet. => Ovennævnte tiltag suppleres med en relevant indsats inden for forskning i arbejdsmiljøet, jf. forslaget til Rådets afgørelse om vedtagelse af et særligt program om "Livskvalitet og styring af levende ressourcer" (1998-2002) som led i det 5. EU-rammeprogram om forskning, teknologisk udvikling og demonstration. -11- ISSN 0254-1459 KOM(98) 511 endelig udg. DOKUMENTER DA 04 05 16 17 Katalognummer : CB-CO-98-519-DA-C ISBN 92-78-38900-5 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg n


title: WRITTEN QUESTION No. 2743/98 by Glyn FORD to the Commission. Printing of the euro

eurovoc_concepts:
Belgium
European Central Bank
monetary union
money
paper money
printing

text: 29. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 118/131 R(cid:229)det har ocks(cid:229) kontakt med ordf(cid:246)randeskapet f(cid:246)r S(cid:246)dra Afrikas utvecklingsgemenskap (dvs. Sydafrika) n(cid:228)r det g(cid:228)ller specifika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r EU-st(cid:246)d (inbegripet en eventuell roll f(cid:246)r EU:s s(cid:228)rskilda s(cid:228)ndebud Aldo Ajello) f(cid:246)r en politisk process f(cid:246)r att finna en fredlig, genom f(cid:246)rhandling uppn(cid:229)dd l(cid:246)sning. I fr(cid:229)ga om demokratisering av Demokratiska republiken Kongo m(cid:246)jligg(cid:246)r EU:s gemensamma st(cid:229)ndpunkt om st(cid:246)d f(cid:246)r demokratiseringsprocessen f(cid:246)r unionen att erbjuda bist(cid:229)nd s(cid:229) snart de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga villkoren f(cid:246)religger. Det har nyligen tillk(cid:228)nnagjorts att val kommer att h(cid:229)llas under 1999 s(cid:229) som f(cid:246)reslagits vilket m(cid:229)ste v(cid:228)lkomnas och unionen (cid:228)r angel(cid:228)gen om att inga godtyckliga villkor uppst(cid:228)lls f(cid:246)r den r(cid:228)tt som hela folket i Demokratiska republiken Kongo har att ut(cid:246)va sina demokratiska r(cid:228)ttigheter. (1999/C 118/162) SKRIFTLIG FR¯GA E-2742/98 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (3 september 1998) Ang(cid:229)ende: Bilpriser i F(cid:246)renade kungariket Bilpriserna i F(cid:246)renade kungariket (cid:228)r k(cid:228)nda f(cid:246)r att vara de h(cid:246)gsta i Europa. Kan kommissionen redog(cid:246)ra f(cid:246)r sin (cid:229)sikt om detta med h(cid:228)nsyn till artikel 30 samt uppge vilka (cid:229)tg(cid:228)rder den h(cid:229)ller p(cid:229) att vidta f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att bilpriserna i F(cid:246)renade kungariket blir mer konkurrenskraftiga i f(cid:246)rh(cid:229)llande till det (cid:246)vriga Europa? Svar fr(cid:229)n Karel Van Miert p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 oktober 1998) N(cid:228)r det g(cid:228)ller bilpriser i F(cid:246)renade kungariket h(cid:228)nvisar kommissionen fr(cid:229)gest(cid:228)llaren till sitt svar p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-2577/98, som st(cid:228)lldes av Anita Pollack (1). Kommissionen ser inget samband mellan h(cid:246)ga bilpriser i F(cid:246)renade kungariket och artikel 30 i EG-f(cid:246)rdraget. Kommissionen unders(cid:246)ker f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ett klagom(cid:229)l om huruvida de best(cid:228)mmelser som g(cid:228)ller godk(cid:228)nnande av enskilda fordon i f(cid:246)reskrifterna om motorfordon (godk(cid:228)nnande) fr(cid:229)n 1996, (cid:228)ndrade genom f(cid:246)reskrifterna om motorfordon (godk(cid:228)nnande ((cid:228)ndring) fr(cid:229)n 1998, (cid:228)r f(cid:246)renliga med artiklarna 30 och 36 i EG-f(cid:246)rdraget. (1) EGT C 31, 5. 2. 1999, s. 150. (1999/C 118/163) SKRIFTLIG FR¯GA E-2743/98 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (3 september 1998) Ang(cid:229)ende: Tryckning av eurosedlar Det (cid:228)r ytterst farligt och riskfyllt att transportera och bevaka valuta, vilket den strejk som nyligen ordnades i protest mot att s(cid:228)kerhetsvakter i Belgien utsatts f(cid:246)r v(cid:229)ld har bevisat. ˜r kommissionen, med h(cid:228)nsyn till dessa s(cid:228)kerhetsrisker i ett relativt lugnt land som Belgien och med h(cid:228)nsyn till den mycket h(cid:246)ga kostnaden f(cid:246)r transport av valuta, (cid:246)verens om att eurosedlar endast skall tryckas innanf(cid:246)r Europeiska unionens gr(cid:228)nser? Om svaret (cid:228)r ja, vilka planer har kommissionen gjort eller (cid:228)mnar den g(cid:246)ra f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att s(cid:229) sker?


title: Direttiva 98/63/CE della Commissione del 3 settembre 1998 che modifica la direttiva 93/16/CEE del Consiglio intesa ad agevolare la libera circolazione dei medici e il reciproco riconoscimento dei loro diplomi, certificati ed altri titoli (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
doctor
freedom to provide services
recognition of diplomas
right of establishment

text: L 253/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 15. 9. 98 DIRETTIVA 98/63/CE DELLA COMMISSIONE del 3 settembre 1998 che modifica la direttiva 93/16/CEE del Consiglio intesa ad agevolare la libera circolazione dei medici e il reciproco riconoscimento dei loro diplomi, certificati ed altri titoli (Testo rilevante ai fini del SEE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, in particolare l’articolo 49, l’articolo 57, paragrafo 1 e para- grafo 2, prima e terza frase e l’articolo 66, vista la direttiva 93/16/CEE del Consiglio, del 5 aprile 1993, intesa ad agevolare la libera circolazione dei medici e il reciproco riconoscimento dei loro diplomi, certificati ed altri titoli (1), modificata da ultimo dalla direttiva 98/ 21/CE della Commissione (2), in particolare l’articolo 44 bis, considerando che il Regno Unito ha inviato una domanda motivata volta a modificare per detto Stato la denomina- zione della neurochirurgia, della medicina interna, dell’or- topedia, dell’anatomia patologica e della psichiatria nell’e- lenco delle specializzazioni mediche comuni a tutti gli Stati membri; il Lussemburgo ha considerando che inviato una domanda motivata volta ad introdurre per detto Stato membro la denominazione della biologia clinica, della chirurgia dell’apparato digerente, della medicina nucleare, della chirurgia maxillo facciale e della chirurgia dentaria, della bocca e maxillo facciale nell’elenco delle specializza- zioni mediche comuni a due o pi(cid:151) Stati membri; considerando che la Grecia ha inviato una domanda moti- vata volta a modificare per detto Stato membro la deno- minazione della radioterapia nell’elenco delle specializza- zioni mediche comuni a due o pi(cid:151) Stati membri; considerando che il Regno Unito ha inviato una domanda motivata volta a modificare per detto Stato membro la denominazione della microbiologia-batteriologia, della chirurgia toracica, della cardiologia, della venerologia, della radiodiagnostica, della radioterapia, della geriatria, delle malattie renali, delle malattie infettive e della «community medecine» preventiva nell’elenco delle specializzazioni mediche comuni a due o pi(cid:151) Stati membri; considerando che la Grecia ha inviato una domanda moti- vata volta ad introdurre per detto Stato membro la deno- minazione della chirurgia vascolare e della medicina sociale nell’elenco delle specializzazioni mediche comuni a due o pi(cid:151) Stati membri; considerando che il Belgio, l’Irlanda e il Regno Unito hanno inviato una domanda motivata volta ad introdurre per detti Stati membri le cure di pronto soccorso nell’e- lenco delle specializzazioni mediche comuni a due o pi(cid:151) Stati membri; considerando che la Danimarca, la Spagna, l’Italia, l’Ir- landa, la Finlandia, la Svezia e il Regno Unito hanno inviato una domanda motivata volta ad introdurre per detti Stati membri la neurofisiologia nell’elenco delle specializzazioni mediche comuni a due o pi(cid:151) Stati membri; considerando che le misure previste dalla presente diret- tiva sono conformi al parere del comitato di alti funzio- nari della sanit(cid:133) pubblica istituito con decisione 75/ 365/CEE del Consiglio (3), HA ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA: Articolo 1 L’articolo 5, paragrafo 3, della direttiva 93/16/CEE (cid:138) modificato come segue: a) al punto «neurochirurgia» la denominazione «neurolo- gical surgery» che figura a fronte del Regno Unito (cid:138) sostituita dalla denominazione «neurosurgery»; b) al punto «medicina interna» la denominazione «general medicine» che figura a fronte del Regno Unito (cid:138) sosti- tuita dalla denominazione «general (internal) medi- cine»; c) al punto «ortopedia e traumatologia», la denomina- zione «orthopaedic surgery» che figura a fronte del Regno Unito (cid:138) sostituita dalla denominazione «trauma and orthopaedic surgery»; d) al punto «anatomia patologica» la denominazione «morbid anatomy and histopathology» che figura a fronte del Regno Unito (cid:138) sostituita dalla denomina- zione «histopathology»; e) al punto «psichiatria» la denominazione «psychiatry» che figura a fronte del Regno Unito (cid:138) sostituita dalla denominazione «general psychiatry». Articolo 2 L’articolo 7, paragrafo 2, della direttiva 93/16/CEE (cid:138) modificato come segue: a) al punto «biologia clinica» va fatta l’aggiunta seguente: «Lussemburgo: biologie clinique» (1) GU L 165 del 7. 7. 1993, pag. 1. (2) GU L 119 del 22. 4. 1998, pag. 15. (3) GU L 167 del 30. 6. 1975, pag. 19. 15. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 253/25 b) al punto «microbiologia-batteriologia» la denomina- zione «medical microbiology» che figura a fronte del Regno Unito (cid:138) sostituita dalla denominazione «medical microbiology and virology» c) al punto «chirurgia la denominazione «thoracic surgery» che figura a fronte del Regno Unito (cid:138) sostituita dalla denominazione «cardio-thoracic surgery» toracica» d) al punto «chirurgia vascolare» va fatta l’aggiunta seguente: «Grecia: Acceioweoqouqcij(cid:147)r» e) f) g) al punto «cardiologia» la denominazione «cardio- vascular diseases» che figura a fronte del Regno Unito (cid:138) sostituita dalla denominazione «cardiology» al punto «venerologia» la denominazione «venereo- logy» che figura a fronte del Regno Unito (cid:138) sostituita dalla denominazione «genito-urinary medicine» punto «radiodiagnostica» al denominazione «diagnostic radiology» che figura a fronte del Regno Unito (cid:138) sostituita dalla denominazione «clinical radio- logy» la h) al punto «radioterapia» la denominazione «Ajtimohe- qapeutij(cid:147)» che figura a fronte della Grecia (cid:138) sostituita dalla denominazione «Ajtimoheqapeutij(cid:147) — Ocjo- koc(cid:148)a» e la denominazione «radiotherapy» che figura a fronte del Regno Unito (cid:138) sostituita dalla denomina- zione «clinical oncology» i) j) al punto «geriatria» la denominazione «geriatrics» che figura a fronte del Regno Unito (cid:138) sostituita dalla denominazione «geriatric medicine» al punto «malattie renali» la denominazione «renal diseases» che figura a fronte del Regno Unito (cid:138) sosti- tuita dalla denominazione «renal medicine» k) al punto «malattie la denominazione infettive» «communicable diseases» che figura a fronte del Regno Unito (cid:138) sostituita dalla denominazione «infec- tious diseases» l) al punto «community medicine (igiene-medicina preventiva)» va aggiunta la denominazione «Grecia: Joimymij(cid:147) Iatqij(cid:147)» e la denominazione «community medicine» che figura a fronte del Regno Unito (cid:138) sostituita dalla denominazione «public health medi- cine» «Lussemburgo: chirurgie maxillo-faciale» p) al punto «chirurgia dentale, della bocca e maxillo- facciale (formazione di base di medico e di dentista)» va fatta l’aggiunta seguente: «Lussemburgo: chirurgie dentaire, orale et maxillo- faciale» q) sono aggiunti i due punti seguenti: «— Cure di pronto soccorso Irlanda: Regno Unito: Accident and Emergency Medi- cine Accident and Emergency Medi- cine — Neurofisiologia Danimarca: Spagna: Irlanda: Svezia: Regno Unito: Klinisk neurofysiology Neurofisiolog(cid:146)a clinica Neurophysiology Klinisk neurofysiology Clinical Neurophysiology». Articolo 3 L’articolo 27 della direttiva 93/16/CEE (cid:138) modificato come segue: a) al punto «primo gruppo (5 anni)» (cid:138) aggiunto il trattino seguente: «— cure di pronto soccorso»; b) al punto «secondo gruppo (4 anni)» (cid:138) aggiunto il trat- tino seguente: «— neurofisiologia». Articolo 4 1. Gli Stati membri adottano le disposizioni legislative, regolamentari ed amministrative necessarie per confor- marsi alla presente direttiva entro e non oltre il 30 giugno 1999. Essi ne informano immediatamente la Commis- sione. Quando gli Stati membri adottano tali disposizioni, queste contengono un riferimento alla presente direttiva o sono accompagnate da detto riferimento in occasione della loro pubblicazione ufficiale. Le modalit(cid:133) di questo riferimento sono fissate dagli Stati membri. m) al punto «chirurgia dell’apparato digerente» va fatta l’aggiunta seguente: «Lussemburgo: chirurgie gastro-ent(cid:130)rologique» 2. Gli Stati membri comunicano alla Commissione il testo delle disposizioni essenziali di diritto interno che essi adottano nel settore disciplinato dalla presente diret- tiva. n) al punto «medicina nucleare», va fatta l’aggiunta seguente: «Lussemburgo: m(cid:130)decine nucl(cid:130)aire» o) al punto «chirurgia maxillo-facciale (formazione di base di medico)» va fatta l’aggiunta seguente: Articolo 5 La presente direttiva entra in vigore il ventesimo giorno che segue quello della sua pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. L 253/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 15. 9. 98 Gli Stati membri sono destinatari della presente direttiva. Articolo 6 Fatto a Bruxelles, il 3 settembre 1998. Per la Commissione Mario MONTI Membro della Commissione


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2761/98 dell'on. Xaver MAYER alla Commissione. Allevamento di selvaggina in aziende agricole (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

eurovoc_concepts:
game animal
genetic engineering
import
livestock farming
protection of animals
quality label
restriction on competition
third country
veterinary legislation

formats: html print


title: 98/554/EY: Komission päätös, tehty 3 päivänä syyskuuta 1998, sitoumusten hyväksymisestä Puolan tasavallasta peräisin olevien kaksipohjaisten puisten kuormalavojen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2553)

eurovoc_concepts:
Poland
anti-dumping duty
anti-dumping legislation
import
wood product

text: L 266/82 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 1. 10. 98 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998, sitoumusten hyv(cid:132)ksymisest(cid:132) Puolan tasavallasta per(cid:132)isin olevien kaksipohjaisten puisten kuormalavojen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydess(cid:132) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2553) (98/554/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon polkumyynnill(cid:132) muista kuin Euroopan yhteis(cid:148)n j(cid:132)senvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumi- sesta 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon komission asetuksen (EY) N:o 1023/ 97 (3), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla (EY) N:o 1632/97 (4) ja (EY) N:o 1633/97 (5), ja erityisesti niiden 2 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132): A. AIKAISEMPI MENETTELY (1) Komissio otti k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n asetuksella (EY) N:o 1023/ 97 (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) v(cid:132)liaikainen asetus) v(cid:132)liaikaisen polkumyyntitullin Puolan tasavallasta per(cid:132)isin olevien CN-koodiin ex 4415 20 20 kuuluvien puisten kaksipohjaisten kuormalavojen tietyss(cid:132) (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1 (2) EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18 (3) EYVL L 150, 7. 6. 1997, s. 4 (4) EYVL L 225, 15. 8. 1997, s. 11 (5) EYVL L 225, 15. 8. 1997, s. 13 tuonnissa ja hyv(cid:132)ksyi tiettyjen viejien esitt(cid:132)m(cid:132)t sitoumukset. N(cid:132)m(cid:132) sitoumukset koskivat ainoas- taan yht(cid:132) kuormalavalajia, EUR-kuormalavaa. Koska tutkimuksessa k(cid:132)ytettiin otantamenetelm(cid:132)(cid:132), perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun tarkasteluun ei voitu suostua. Sen varmistamiseksi, ett(cid:132) uusia vievi(cid:132) tuottajia ja edell(cid:132) mainitussa tutki- muksessa k(cid:132)ytettyyn otokseen kuulumattomia yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineita yrityksi(cid:132) kohdellaan tasaver- taisesti, v(cid:132)liaikaista asetusta muutettiin asetuksella (EY) N:o 1632/97. Komission asetuksessa (EY) N:o 1632/97 s(cid:132)(cid:132)dettiin, ett(cid:132) uusien puolalaisten vievien tuottajien EUR-kuormalavoja koskevat sitoumukset voidaan hyv(cid:132)ksy(cid:132), jos ne t(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t siin(cid:132) asetetut edellytykset. Neuvosto otti k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n asetuksella (EY) N:o 2334/ 97 (6) lopullisen polkumyyntitullin Puolan tasaval- lasta per(cid:132)isin olevien puisten kaksipohjaisten kuor- malavojen tietyss(cid:132) tuonnissa. B. UUSIEN VIEJIEN PYYNT(cid:153) Asetuksen (EY) N:o 2334/97 antamisen j(cid:132)lkeen, kymmenen uutta puolalaista viev(cid:132)(cid:132) tuottajaa pyysi, ett(cid:132) niihin sovellettaisiin asetuksen (EY) N:o 1023/ 97 2 artiklaa, ja esitti EUR-kuormalavoja koskevia (2) (3) (4) (6) EYVL L 324, 27. 11. 1997, s. 1 1. 10. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 266/83 sitoumuksia. Ne esittiv(cid:132)t my(cid:148)s riitt(cid:132)v(cid:132)t asetuksen (EY) N:o 1023/97 2 artiklassa tarkoitetut todisteet, jotka osoittivat niiden olevan tosiasiallisia uusia vievi(cid:132) tuottajia. N(cid:132)iden kymmenen puolalaisen viev(cid:132)n tuottajan EUR-kuormalavoja koskevat sitou- mukset olisi sen vuoksi hyv(cid:132)ksytt(cid:132)v(cid:132) asetuksen (EY) N:o 1023/97 2 artiklan nojalla, ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Puolan tasavallasta per(cid:132)isin olevien CN-koodiin ex 4415 20 20 10 kuuluvien puisten kaksipohjaisten kuorma- lavojen tuontia koskevan polkumyynnin vastaisen menet- telyn yhteydess(cid:132) hyv(cid:132)ksyt(cid:132)(cid:132)n seuraavien yritysten esit- t(cid:132)m(cid:132)t EUR-kuormalavoja koskevat sitoumukset: (cid:190) Euro-Handels Sp. zo. o, Szczecin (cid:190) PPH ”Paletex” Sibinski Jaroslaw, Klonowa (cid:190) Firma ”KIKO” S. C. , Poznan (cid:190) ”Enkel” Waldemar Wnuk, Pulawy (cid:190) Sliwka Lucyna, Klodzko (cid:190) Firma Borkowski S. C. Export-Import, Grabow n. Prosna (cid:190) Produkja-Skup Elementow I Palet, Stanislaw Gorecki, Czajkow (cid:190) ”Bilusa” Sp. zo. o, Klodawa (cid:190) P. P. U. H PAL-POL S. C. , Pratuby (cid:190) Firma ”A. C. S. ” S. C. , Kamien 2 artikla Hyv(cid:132)ksyminen tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). Tehty Brysseliss(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. Komission puolesta Leon BRITTAN Varapuheenjohtaja


title: Regolamento (CE) n. 1892/98 della Commissione del 3 settembre 1998 recante modifica del regolamento (CE) n. 1098/94, che fissa le superfici di base regionali applicabili nel quadro del regime di sostegno a favore dei coltivatori di taluni seminativi

eurovoc_concepts:
Portugal
aid per hectare
regional aid
regional policy
utilised agricultural area

text: L 245/32 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 4. 9. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 1892/98 DELLA COMMISSIONE del 3 settembre 1998 recante modifica del regolamento (CE) n. 1098/94, che fissa le superfici di base regionali applicabili nel quadro del regime di sostegno a favore dei coltivatori di taluni seminativi LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1765/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, che istituisce un regime di sostegno a favore dei coltivatori di taluni seminativi (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1624/98 (2), in particolare l’articolo 12, considerando che il regolamento (CE) n. 1098/94 della Commissione (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2016/97 (4), fissa le superfici di base regionali applicabili nel quadro del regime di sostegno a favore dei coltivatori di taluni seminativi; considerando che sono state presentate domande di ricon- versione per una superficie equivalente a 6 055 ettari nel quadro del regolamento (CE) n. 1017/94 del Consiglio, del 26 aprile 1994, concernente la riconversione di terre attualmente destinate ai seminativi alla produzione esten- siva di bestiame in Portogallo (5), modificato dal regola- mento (CE) n. 1461/95 (6); che (cid:138) quindi opportuno adat- tare la superficie di base; considerando che occorre perci(cid:149) modificare il regola- mento (CE) n. 1098/94; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione congiunto per i cereali, gli oli e i grassi ed i foraggi essiccati, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Nell’allegato del regolamento (CE) n. 1098/94 i dati della conformemente rubrica all’allegato del presente regolamento. sono modificati «Portogallo» Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 3 settembre 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 181 dell’1. 7. 1992, pag. 12. (2) GU L 162 del 28. 7. 1998, pag. 3. (3) GU L 121 del 12. 5. 1994, pag. 12. (4) GU L 284 del 16. 10. 1997, pag. 34. (5) GU L 112 del 3. 5. 1994, pag. 2. (6) GU L 144 del 28. 6. 1995, pag. 4. 4. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 245/33 ALLEGATO Regione Tutte le colture di cui granturco (1 000 ha) «PORTOGALLO Azzorre Madera (cid:190) Regadio (cid:190) altre Continental (cid:190) Regadio (cid:190) altre 9,7 0,31 0,30 275,4 749,0 0,29 205,0»