title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 3013/98 af Mair MORGAN til Kommissionen. Udgifter til informations- og kommunikationsaktiviteter i Det Forenede Kongerige

eurovoc_concepts:
European official
Northern Ireland
Scotland
United Kingdom
Wales
budgetary expenditure
communications policy
information policy
pay
servant (EU)

text: C 207/22 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 21. 7. 1999 (1999/C 207/027) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-3009/98 af Cristiana Muscardini (NI) til Kommissionen (8. oktober 1998) Om: Sundheds- og sikkerhedskontrol på dyrepensioner Der henvises til en uhyggelig reportage i den italienske presse om en dyrepension, hvor 11 hunde blev fundet døde, og alle de øvrige var i en tilstand af alvorlig underernæring. Hvis det kan ske, at dyr, som er så heldige ikke at blive overladt til deres skæbne, men overgives til en dyrepensions »omsorg«, dør på grund af manglende pleje og mishandling, mener vi, at det er nødvendigt, at overordnede organer som f. eks. Europa-Kommis- sionen hurtigst muligt griber ind. 1. Vil Kommissionen oprette en dyremyndighed via et direktiv, der omfatter samtlige medlemsstater? 2. Vil Kommissionen sørge for, at der via et direktiv fastlægges bestemmelser vedrørende standarden i dyre- og hundepensioner, samt at medlemsstaterne forpligtes til regelmæssigt at kontrollere disse? Svar afgivet af Franz Fischler på Kommissionens vegne (16. november 1998) Kommissionen beklager enhver form for dyremishandling. Der er vedtaget fællesskabslovgivning, der skal sikre velfærden for husdyr og laboratoriedyr. Men kæledyrs velfærd hører stadig ind under medlemsstaternes kompetence. Kommissionen har ikke for indeværende planer om at foreslå lovgivning om kæledyr. (1999/C 207/028) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-3013/98 af Mair Morgan (PSE) til Kommissionen (28. september 1998) Om: Udgifter til informations- og kommunikationsaktiviteter i Det Forenede Kongerige Kan Kommissionen forelægge en detaljeret oversigt over informations- og kommunikationsaktiviteter i Det Forenede Kongerige? Det bør af oversigten fremgå, hvor store beløb der er anvendt i hver enkelt region, og til hvilke udgiftsområder (f. eks lønninger, publikationer, repræsentation osv). Svar afgivet på Kommissionens vegne af Marcelino Oreja (18. november 1998) På 1998-budgettet er der i alt bevilget 3,3 mio. ECU (1997: 5. 9 mio. ECU) til informations- og kommunika- tionsaktiviteter i Det Forenede Kongerige. Der er taget ca. 100,000 ECU til henholdsvis Nordirland, Skotland og Wales af dette beløb til målrettede, politiske foranstaltninger og informations-foranstaltninger. Det omfatter ikke udgifter til løn og andre driftsudgifter, som centralt forvaltes fra London. De regionale kontorer kan også benytte sig af fælles servicekontrakter, aktiviteter i informationsrelæer, midler, der er øremærkede til publikationer samt en bred vifte af repræsentationsaktiviteter


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2830/98 del John McCARTIN a la Comisión. Subvenciones a la industria de la carne de porcino en Irlanda

eurovoc_concepts:
Ireland
economic support
marketing
meat processing industry
pigmeat

formats: html pdf print

text: C 182/24 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 28. 6. 1999 Respuesta del Sr. Oreja En nombre de la Comisión (16 de noviembre de 1998) La nota informativa de 1998 sobre los criterios de concesión de subvenciones para acciones de hermana- miento se aprobó de común acuerdo con los representantes de todas las acciones nacionales del Consejo de Municipios y Regiones de Europa (CMRE) y de la Federación mundial de ciudades reunidas en Bruselas el 21 de enero de 1998. Desde la aprobación del programa en 1989, se han subvencionado 24. 800 hermanamientos o acciones. En la próxima reunión dedicada a fijar los criterios de concesión para 1999, prevista en diciembre de 1998, la sección belga del CMRE tendrá la ocasión de presentar sus propuestas. La Comisión examina detenidamente cada caso antes de aceptarlo o rechazarlo y considera que las manifestaciones de hermanamiento deberán tratar de diversos temas europeos. (1999/C 182/030) PREGUNTA ESCRITA E-2817/98 de Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) a la Comisión (17 de septiembre de 1998) Asunto: Overbooking y derechos de los usuarios Ante las reiteradas situaciones de overbooking o sobreventa acaecidas una vez más este verano y el perjuicio que esta sobrecontratación ocasiona a los usuarios, ¿podría informar la Comisión: 1. 2. si tiene intención de tomar nuevas medidas para regular esta situación, y si no deberían estar expuestos al público, en los aeropuertos de la Unión, los derechos e indemnizaciones que les asisten en estas situaciones? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisión (5 de noviembre de 1998) La Comisión comparte la preocupación de Su Señoría y ya ha dispuesto lo necesario para introducir medidas nuevas mediante una propuesta (1) de modificación del Reglamento (CEE) 295/91 del Consejo por el que se establecen normas comunes relativas a un sistema de compensación por denegación de embarque en el transporte aéreo regular (2). En ese documento la Comisión propone que se mejore la información relativa a los derechos de los pasajeros exponiéndola de forma claramente visible en los aeropuertos. El Parlamento ya ha concluido la primera lectura de la propuesta y el Consejo está debatiendo las enmiendas, por lo que próximamente podrá adoptarse una posición común. (1) DO C 120 de 18. 4. 1998. (2) DO L 36 de 8. 2. 1991. (1999/C 182/031) PREGUNTA ESCRITA E-2830/98 de John McCartin (PPE) a la Comisión (28 de septiembre de 1998) Asunto: Subvenciones a la industria de la carne de porcino en Irlanda ¿Puede indicar la Comisión el importe de las subvenciones abonadas para la comercialización y transformación de la carne de porcino en Irlanda en los últimos 15 años y desglosar el total de la contribución irlandesa y el de la comunitaria?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2839/98 dell'on. Daniel VARELA SUANZES-CARPEGNA alla Commissione. La futura politica portuale e dei trasporti marittimi dell'UE

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
competitiveness
economic and social cohesion
maritime transport
research and development
resources of the sea
shipbuilding
shipping policy
single market

text: 21. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 142/43 Risposta data dalla sig. ra Bjerregaard a nome della Commissione (22 ottobre 1998) La Commissione non è a conoscenza di alcuna recente dispersione nel mare d’Irlanda proveniente dall’impianto nucleare di ritrattamento di Sellafield. Tuttavia, la Commissione cercherà ulteriori informazioni a riguardo presso le autorità britanniche. (1999/C 142/052) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2838/98 di Niall Andrews (UPE) alla Commissione (28 settembre 1998) Oggetto: Disoccupazione a lungo termine Può la Commissione far sapere quali progressi sono stati compiuti in ciascuno stato dell’Unione europea nella lotta contro la disoccupazione a lungo termine? Risposta del sig. Flynn a nome della Commissione (10 novembre 1998) La disoccupazione di lunga durata è diventata un problema sempre più difficile da risolvere in tutta la Comunità. La maggior parte degli Stati membri si è trovata di fronte al problema di un nucleo di disoccupati di lunga durata, con relativa perdita di motivazione e capacità. Fra il 1992 e il 1997, il tasso medio comunitario di disoccupati di lunga durata è passato dal 4. 6 % al 5. 2 %. Nella maggior parte dei paesi si è registrato un aumento della disoccupazione di lunga durata nel corso dello stesso periodo. Tuttavia, alcuni Stati membri hanno compiuto progressi nell’affrontare questo problema, in particolare, la Danimarca, l’Irlanda, il Regno Unito e, in misura inferiore, i Paesi Bassi. In tutti gli altri Stati membri la percentuale della manodopera in situazione di disoccupazione di lunga durata è aumentata e in alcuni casi (in particolare il Belgio, in Grecia, in Spagna e il Italia) è rimasta a livelli molto elevati (vedasi tabella comunicata direttamente all’on. parlamentare e al segretariato generale del Parlamento). In diversi consigli europei, a partire da quello di Essen del dicembre 1994, si è convenuto di intensificare gli sforzi a favore dei gruppi particolarmente colpiti dalla disoccupazione. Uno dei gruppi evidenziati è stato quello dei disoccupati di lunga durata. Nelle linee direttrici sull’occupazione del 1998, approvate dal vertice di Lussemburgo e successivamente adottate dal Consiglio, due dei tre obiettivi operativi a livello comunitario riguardano la prevenzione della disoccupazione di lunga durata. E’ previsto che a ogni disoccupato venga offerta una nuova opportunità prima che siano trascorsi 6 mesi di disoccupazione, nel caso dei giovani, e 12 mesi nel caso degli adulti. I piani d’azione nazionale per il 1998 presentanti successivamente dagli Stati membri, mostrano, per un’ampia maggioranza di Stati membri, un chiaro passaggio alle politiche di prevenzione e di inserimento per affrontare la disoccupazione di lunga durata. Una descrizione più dettagliata degli strumenti utilizzati e delle strategie per il futuro, destinate a ridurre il numero di disoccupati di lunga durata, figura nel progetto di relazione congiunta sull’occupazione per il 1998. (1999/C 142/053) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2839/98 di Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) alla Commissione Oggetto: La futura politica portuale e dei trasporti marittimi dell’UE (28 settembre 1998) In risposta alla mia interrogazione E-3493/95 (1), la Commissione europea comunicava di aver creato una task force sui sistemi marittimi del futuro per cercare il ravvicinamento tra la ricerca e l’industria nel settore delle industrie marittime che comprende i settori della costruzione navale, del trasporto marittimo e delle risorse marine (pesca, acquacoltura, energia). Inoltre la Commissione sottolineava il carattere fondamentale della dimensione regionale dell’industria marittima e sottolineava il suo carattere regionale


title: WRITTEN QUESTION No. 2840/98 by Carmen DÍEZ DE RIVERA ICAZA to the Commission. Caulerpa taxifolia seaweed

eurovoc_concepts:
EU programme
Mediterranean Sea
algae
ecological balance
exchange of information
marine pollution
natural disaster
public health
research project
toxic substance

text: 21. 5. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 142/45 (1999/C 142/054) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2840/98 esittäjä(t): Carmen Díez de Rivera Icaza (PSE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Caulerpa taxifolia Voiko komissio ilmoittaa, miten Life-ohjelmasta tuettu caulerpa taxifolian hävittäminen on edennyt tänä vuonna? Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (28. lokakuuta 1998) Vuonna 1995 Life-ohjelmasta päätettiin tukea monikansallista hanketta Caulerpa Taxifolia -levän leviämisen rajoittamiseksi (ei sen hävittämiseksi) Välimeren alueella. Kyseistä hanketta koordinoi ranskalainen tieteellinen ryhmittymä GIS Posidonie. Hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat 968 000 ecua, joista komission rahoitusosuus 50 %. Siihen kuuluvat neljä toimenpidettä kattavat uusien leväesiintymien toteamisen ja seurannan (julkiset asiakirjat, joissa pyydetään havaintoja, leviämistä ennustava malli, kertomukset leviämistilanteesta), levän hävittämistekniikoiden esittelyhankkeet (käyttäen erityisesti lämmintä suolavettä, kupari-ionielektrolyy- siä ja ioninvaihtokalvoja), kaulerpeniinin hajoamistuotteiden tunnistamisen ja niiden mahdollisen kerty- misen tutkimisen ravintoketjuissa, suurelle yleisölle ja päätöksentekijöille suunnatut tiedotuskampanjat sekä maltalaisten, tunisialaisten ja algerialaisten tutkijoiden koulutuksen levän tunnistamisessa ja seurannassa. Hankkeen toteuttaminen on edennyt hyvin ja se on tarkoitus saada päätökseen helmikuussa 1999. Hankkeen koordinoija julkaisee säännöllisesti toimintaan ja levän leviämiseen liittyviä asiakirjoja. Tuoreimmista julkaisuista seuraavat saattavat kiinnostaa parlamentin jäsentä: − Meinesz A. , Cottalorda J. M. , Chiaverini D. , Cassar N. & Vaugelas J. de, 1998 − Suivi de l’invasion de l’algue Caulerpa Taxifolia en Méditerranée: situation au 31 décembre 1997 − LEML-UNSA Publ. − 238 s. (painettavana); − Boudouresque C. F. , Meinesz A. & Gravez V. , 1998 − Scientific papers and documents dealing with the alga Caulerpa Taxifolia introduced to the Mediterranean. Tenth edition. GIS Posidonie publishers, Marseille, Fr − 66 s. Hankkeen koordinoijaan on myös mahdollista ottaa yhteyttä suoraan (Professori C. F. Boudouresque − GIS Posidonie − Parc scientifique et technique de Luminy − Case 901 − F13288 Marseille cedex 09). (1999/C 142/055) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2841/98 esittäjä(t): Carlos Carnero González (GUE/NGL) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Espanjan hallituksen alueellisen kehityksen ministeriön heinäkuussa 1998 antama lupaus itse- hallintoyhteisöille Madridin ja Valladolidin välisestä luotijunayhteydestä, johon liittyy tunnelin rakentaminen Päivälehti ”El Mundon” julkaisemien tietojen mukaan Espanjan alueellisen kehityksen ministeriö ilmoitti 27. heinäkuuta Castilla-Leonin ja Galician itsehallintoyhteisöjen presidenteille, että se on asettanut tärkeäksi tavoitteekseen rakentaa luotijunayhteyden Madridista Valladolidiin. Suunnitelmaan kuuluu yli 30 kilometrin pituisen tunnelin rakentaminen Guadarraman vuoriston alle. Ministeriö ilmoitti käynnistävänsä lokakuussa tunnelin rakentamista koskevan julkisen tarjouskilpailun, jotta kiinnostuneet yritykset voivat esittää suunnitelmansa ja jotta voidaan tutkia suunnitelmien taloudellinen ja tekninen toteutettavuus sekä päättää asiasta lopullisesti. Madridin itsehallintoyhteisön presidentti ilmaisi olevansa tyytyväinen keskushallituksen päätökseen


title: WRITTEN QUESTION No. 2847/98 by Roberta ANGELILLI to the Commission. Update on Italian trading rules

eurovoc_concepts:
EU law - national law
Italy
application of EU law
competition law
discount store
national law
restriction on competition
right of establishment
shopping centre
trade licence

formats: html print


title: Komission asetus (EY) N:o 2059/98, annettu 28 päivänä syyskuuta 1998, maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
malt

formats: pdf print

text: L 264/38 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 29. 9. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2059/98, annettu 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998, maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti kohdan kolmannen artiklan 2 alakohdan, sen 13 sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksen (ETY) N:o 1766/92 13 artiklan mukaan mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailmanmarkkinahintojen tai -noteerausten ja kyseisten tuotteiden yhteis(cid:148)n hintojen v(cid:132)linen erotus voidaan korvata vientituella, on vahvistettava tuet ottaen huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 soveltamista koskevista tietyist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) vientitukien my(cid:148)n- t(cid:132)misen ja h(cid:132)iri(cid:148)tilanteessa toteutettavien toimenpiteiden osalta vilja-alalla 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1501/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2052/ 97 (4), 1 artiklassa tarkoitetut tekij(cid:132)t, maltaisiin sovellettava tuki on laskettava ottaen huomioon kyseisten tuotteiden valmistukseen tarvittava viljam(cid:132)(cid:132)r(cid:132); n(cid:132)m(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 1501/95, tiettyjen markkinoiden tai maailmanmarkkinatilanne erityisvaatimukset voivat edellytt(cid:132)(cid:132) tiettyjen tuotteiden tuen eriytt(cid:132)mist(cid:132) niiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikan mukaan, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3813/92 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 150/ 95 (6), 1 artiklassa m(cid:132)(cid:132)riteltyj(cid:132) edustavia markkinakursseja k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n kolmannen maan valuuttana ilmoitetun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n muuntamiseen ja niiden perusteella m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n j(cid:132)senval- tioiden valuuttojen maatalouden muuntokurssit; muunto- kurssien vahvistamista ja soveltamista koskevat yksityis- kohtaiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t annetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 1068/93 (7), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 961/98 (8), tuki on vahvistettava kerran kuukaudessa; sit(cid:132) voidaan muuttaa muuna aikana, n(cid:132)iden yksityiskohtaisten s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen soveltamisesta vilja- alan nykyiseen markkinatilanteeseen ja erityisesti n(cid:132)iden tuotteiden noteerauksiin ja hintoihin yhteis(cid:148)ss(cid:132) ja maail- manmarkkinoilla seuraa, ett(cid:132) tuki olisi vahvistettava liit- teess(cid:132) mainitun suuruiseksi, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklan c kohdassa tarkoitettujen maltaiden vientituet vahvistetaan liitteess(cid:132) mainitun suuruisiksi. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 147, 30. 6. 1995, s. 7 (4) EYVL L 287, 21. 10. 1997, s. 14 (5) EYVL L 387, 31. 12. 1992, s. 1 (6) EYVL L 22, 31. 1. 1995, s. 1 (7) EYVL L 108, 1. 5. 1993, s. 106 (8) EYVL L 135, 8. 5. 1998, s. 5 29. 9. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 264/39 maltaiden vientiin sovellettavien tukien vahvistamisesta 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998 annet- tuun komission asetukseen LIITE (ecua/t) Tuotekoodi Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) 1107 10 19 9000 1107 10 99 9000 1107 20 00 9000 49,00 77,27 91,00


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2858/98 του Angela SIERRA GONZALEZ προς την Επ τροπή. Κατασκευή εργοστασίου εμφιαλώσεως στην Taguluche (La Gomera - Κανάριες Νήσοι)

eurovoc_concepts:
Canary Islands
bottling
environmental impact
environmental protection
impact study
location of industry
mineral water
protected area
protection of animal life
protection of plant life


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2853/98 del Jens-Peter BONDE a la Comisión. Danmark ja Schengenin sopimus

eurovoc_concepts:
Denmark
Schengen Agreement
application of EU law
free movement of persons

text: 15. 10. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 297/33 (1999/C 297/044) PREGUNTA ESCRITA E-2852/98 de Umberto Bossi (TDI) a la Comisión (28 de septiembre de 1998) Asunto: Conservación de hábitats naturales Las autoridades municipales y provinciales de Ravenna y la Región de Emilia Romagna han suscrito un acuerdo de programa para la realización del programa especial «zona portuaria de Ravenna» destinado a la construcción de una terminal de pasajeros con los correspondientes accesos a otras conexiones. Dichos accesos, según el proyecto preliminar, deberían realizarse dentro de las zonas forestales estatales cubiertas de pinar (la Pialassa Baiona y el Pinar de San Vitale), infringiendo numerosas leyes que protegen las últimas zonas intactas de la costa adriática. 3 Considerando que el Tribunal Constitucional ha reiterado constantemente la «preeminencia» de los valores paisajístico-ambientales y la correspondiente reglamentación especial para la protección de los mismos; 3 considerando que las intervenciones previstas en la Pialassa Baiona (zona protegida por el Convenio de RAMSAR y beneficiaria de financiación comunitaria en el ámbito del programa LIFE) suponen una importante elevación de la red de carreteras y la instalación de estructuras para su iluminación; 3 considerando que dicha intervención supondría la violación de normas específicas para la protección de los pinares que constituyen reservas naturales (el pinar ASFD, sección Staggioni, y el pinar de San Vitale), 3 considerando que algunas de las zonas afectadas están calificadas como Z. P. S. (Zonas de Protección Especial) y otras han sido calificadas por la Región como zonas S. I. C. 3 considerando que dicho proyecto no puede considerarse intermodal, puesto que de hecho incentiva el transporte rodado; 3 considerando que las autoridades mencionadas, tras reiteradas protestas de los ciudadanos, han elaborado un segundo acuerdo de programa que, por lo demás, no sustituye al anterior. ¿Puede decir la Comisión si la realización del proyecto «intermodal» mencionado infringe la Directiva 92/43 (1) u otra directiva? (1) DO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7. Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisión (27 de octubre de 1998) Una denuncia sobre el proyecto a que se refiere Su Señoría ha sido registrada en fecha reciente. La Comisión está examinando el asunto. Se ha remitido una solicitud de información a las autoridades italianas para recabar elementos más detallados al respecto. La Comisión tomará las medidas oportunas para garantizar el cumplimiento de la normativa comunitaria. (1999/C 297/045) PREGUNTA ESCRITA E-2853/98 de Jens-Peter Bonde (EDD) a la Comisión (28 de septiembre de 1998) Asunto: Dinamarca y el Acuerdo de Schengen ¿Puede Dinamarca retirarse del Acuerdo de Schengen y volver a introducir libremente aquellos dispositivos de control de personas que hubiera tenido que suprimir?


title: WRITTEN QUESTION No. 2849/98 by Roberta ANGELILLI to the Commission. Noise pollution in Rome

eurovoc_concepts:
Latium
cultural event
impact study
motor vehicle
music
noise
noise pollution
public health
rail transport
road traffic

text: 29. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 118/153 (1999/C 118/191) WRITTEN QUESTION E-2834/98 by Niall Andrews (UPE) to the Commission (28 September 1998) Subject: European Youth Parliament Can the Commission say what the future holds for the European Youth Parliament following the recent ruling of the European Court of Justice (c/106/98-12 May 1998)? As a result of this ruling the European Commission has frozen some 100 lines of its budget. The European Youth Parliament is one of the organisations whose funding has been suspended. Answer given by Mrs Cresson on behalf of the Commission (20 October 1998) As the Honourable Member points out, the European youth parliament has in recent years received a subsidy under budget line B3-1000, which does not have a legal basis. On 10 June 1998, in response to the Court of justice(cid:146)s judgment of 12 May 1998, the Commission, which has to ensure the correct application of Community legislation, decided to examine in depth the situation of budget lines without a legal basis. Simultaneously, as a precaution, payments connected with these lines were suspended. Following this analysis, the Commission was able to release most of these lines, at least partly, but this was not possible in the case of line B3-1000. However, the Commission has decided to examine on a case-by-case basis whether certain actions can continue to receive support, in 1998, under lines it was not able to release. The demands of the European youth parliament are being examined in this context. In future, the position set out in a recent opinion delivered by the Parliament(cid:146)s committee on culture, youth, education and the media will be taken into account. During Parliament(cid:146)s first reading of the draft 1999 budget, it recommended that the budget committee enter, in a new line created on the basis of part A of the budget, aid earmarked for activities of the type carried out by the European youth parliament. If the budgetary authority confirms this position, the problem of the lack of a legal basis which arose in 1998 will no longer apply next year. (1999/C 118/192) WRITTEN QUESTION E-2849/98 by Roberta Angelilli (NI) to the Commission (28 September 1998) Subject: Noise pollution in Rome In a city such as Rome noise pollution is a major problem: noise is produced not only by trains, motorcycles, mopeds, vehicles, the use of machines by those working outside, and so on, but also by a further source of noise pollution which should be mentioned, the (cid:145)Roman Summer(cid:146), a festival of cultural events, entertainment, games, gastronomy and sport. For a number of years the festival has been held in Rome under the sponsorship of Rome City Council, the Region of Lazio and the Province of Rome. The consequence of these events, for those living nearby, is a series of worrying health hazards caused by noise pollution produced by evening concerts, open-air discos, and a large influx of vehicles into the district, which continues late into the night. Italian law in this area provides for protection against noise pollution, under Framework Law No 447 of 26 October 1995. However, since Law No 447/95 is a framework law, if it is to be fully operative, concurrent legislative provisions must be issued, implementing ministerial decrees adopted and regional laws issued. Unfortunately, to date, the adoption of these ministerial provisions has not been completed and no regional law exists yet. As a result, Rome City Council is not able to adopt rules to protect against noise pollution


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2875/98 von Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM an die Kommission. Maßnahmen zur Reduzierung des Tabakkonsums

eurovoc_concepts:
action programme
disease prevention
public health
smoking
tobacco

text: 8. 4. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 96/151 (1999/C 96/216) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2856/98 von Niall Andrews (UPE) an die Kommission (28. September 1998) Betrifft: Programm (cid:132)europ(cid:228)ischer Freiwilligendienst(cid:147) Aufgrund der Einigung zwischen dem Europ(cid:228)ischen Parlament und dem Rat werden im Haushaltsjahr 1998/99 f(cid:252)r das Programm (cid:132)europ(cid:228)ischer Freiwilligendienst(cid:147) 47,5 Millionen Ecu bereitgestellt. Wie kann die Kommis- sion garantieren, da(cid:223) irische Antragsteller wohlwollend ber(cid:252)cksichtigt werden? In welchen Bereichen werden 1998/99 Projekte dieses Programms haupts(cid:228)chlich bezuschu(cid:223)t? Antwort von Frau Cresson im Namen der Kommission (5. November 1998) Dem europ(cid:228)ischen Freiwilligendienst f(cid:252)r Jugendliche (EVS) ging ein zweij(cid:228)hriges Pilotprogramm voran, an dem Jugendliche und Organisationen aus Irland aktiv teilnahmen (66 irische Jugendliche wurden entsandt und 85 europ(cid:228)ische Freiwillige wurden als G(cid:228)ste bei irischen Organisationen aufgenommen). Kenntnisse und Infor- mationen (cid:252)ber den Inhalt und die verfahrenstechnischen Aspekte des europ(cid:228)ischen Freiwilligendienstes wurden daher auf breiter Basis unter potentiellen irischen Bewerbern verbreitet. Dies d(cid:252)rfte die reibungslose Teilnahme am neu erstellten Programm erleichtern. Das EVS-Programm ist ein weitgehend dezentralisiertes Programm. Seine Umsetzung in Irland h(cid:228)ngt in hohem Ma(cid:223)e von den Ma(cid:223)nahmen ab, die die irische EVS-Organisation (cid:132)Leargas › the exchange bureau(cid:147) durchf(cid:252)hrt. Diese Organisation hat sich bereits erfolgreich an der Pilotphase des EVS beteiligt und sich ferner als ein sehr effizienter Leistungstr(cid:228)ger f(cid:252)r die Umsetzung des Programms Jugend f(cid:252)r Europa erwiesen. Die Effizienz und Kompetenz von Leargas d(cid:252)rfte f(cid:252)r die Teilnahme Jugendlicher und Organisationen aus Irland in den kommenden Monates ein Aktivposten sein. Selbstverst(cid:228)ndlich werden die gleichen Teilnahmechancen am europ(cid:228)ischen Freiwilligendienst geboten als Teilnehmern aus anderen Mitgliedstaaten. Was die wichtigsten Unterst(cid:252)tzungsbereiche betrifft, so hat die Kommission einen entsprechenden Arbeitsplan f(cid:252)r 1998 aufgestellt. Der Programmausschu(cid:223) hat hierf(cid:252)r seine volle Unterst(cid:252)tzung zugesagt. Programmschwer- punkt 1998 ist die Entwicklung von langfristigen (6-12 Monate) EVS-Projekten, doch wurden folgende Aktivit(cid:228)ten ebenfalls hervorgehoben: kurzfristige EVS-Projekte (3 Wochen bis 3 Monate); Vorbereitungs- und Ausbildungsma(cid:223)nahmen f(cid:252)r jugendliche Freiwillige, Projektleiter und Hilfspersonal, Initiativ- und Kreativit(cid:228)ts- projekte Jugendlicher im Anschlu(cid:223) an ihren europ(cid:228)ischen Freiwilligendienst. Unterst(cid:252)tzung besonderer Projekte (im Zusammenhang mit wichtigen Ereignissen in einigen Mitgliedstaaten), Projekte mit Nichtmitgliedsl(cid:228)ndern und experimentelle kurzfristige Projekte sind ebenfalls vorgesehen. (1999/C 96/217) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2875/98 von Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE) an die Kommission Betrifft: Ma(cid:223)nahmen zur Reduzierung des Tabakkonsums (28. September 1998) Das Kommissionsmitglied PÆdraig Flynn stellte in seiner Antwort auf meine schriftliche Anfrage (E-3455/97) (1) fest, da(cid:223) die Kommission Vorschl(cid:228)ge und Ma(cid:223)nahmen zur Reduzierung des Tabakkonsums ausarbeiten wird, die auf der Stellungnahme des Parlaments zu dem Thema (cid:132)Reduzierung des Tabakkonsums(cid:147) basieren. Welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission hierzu eingeleitet? (1) ABl. C 134 vom 30. 4. 1998, S. 167. Antwort von Herrn Flynn im Namen der Kommission (5. November 1998) Die Kommission hat bei den Mitgliedstaaten mehrfach Informationen (cid:252)ber ihre Ma(cid:223)nahmen zu verschiedenen Aspekten der Bek(cid:228)mpfung des Rauchens und zur Reduzierung des Tabakkonsums angefordert. Anhand der Antworten wird sie dann beurteilen, inwieweit konkrete Ma(cid:223)nahmen und Aktionen auf Gemeinschaftsebene notwendig sind


title: WRITTEN QUESTION No. 2896/98 by Angela SIERRA GONZÁLEZ , Alonso PUERTA to the Commission. Checks on missing baggage and compensation arrangements

eurovoc_concepts:
air transport
consumer protection
indemnification
personal effects
transport regulations
victim


title: WRITTEN QUESTION No. 2858/98 by Angela SIERRA GONZÁLEZ to the Commission. Construction of a bottling plant in Taguluche (La Gomera, Canary Islands)


title: Komission asetus (EY) N:o 2058/98, annettu 28 päivänä syyskuuta 1998, riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien vientitukien vahvistamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
rice
third country

text: L 264/36 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 29. 9. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2058/98, annettu 28 päivänä syyskuuta 1998, riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien vientitukien vahvistamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen, ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 192/98 (2) ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdantoisen alakohdan, sekä katsoo, että asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan mukaan kyseisen asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden maailman- markkinanoteerausten tai -hintojen sekä kyseisten tuot- teiden yhteisön hintojen välinen erotus voidaan korvata vientituella, asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan 4 kohdan nojalla tuet on vahvistettava ottaen huomioon toisaalta yhteisön markkinoilla vallitseva riisin ja rikkoutuneiden riisinjy- vien saatavuus- ja hintatilanne ja sen kehitysnäkymät sekä toisaalta riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien hintatilanne ja sen kehitysnäkymät maailmanmarkkinoilla; saman artiklan mukaisesti on myös tärkeätä turvata riisimarkki- noiden tasapaino ja hintojen ja kaupan luonnollinen kehitys sekä lisäksi ottaa huomioon suunniteltuun vien- tiin liittyvät taloudelliset seikat ja tarve välttää häiriöitä yhteisön markkinoilla sekä perustamissopimuksen 228 artiklan mukaisesti tehtyjen sopimusten rajoitteet, muutettuna asetuksella (EY) N:o 444/98 (5), 7 artiklan 4 kohdassa säädettyä menettelyä; tämä menettely olisi otet- tava huomioon tukia vahvistettaessa, asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklan 5 kohdassa määri- tellään riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien vientituen laskemisessa huomioon otettavat erityisperusteet, maailmanmarkkinatilanteen tai tiettyjen markkinoiden erityisvaatimusten vuoksi voi olla tarpeen eriyttää tiettyjen tuotteiden tuki niiden määräpaikan mukaan, tietyillä markkinoilla vallitsevan pakatun pitkäjyväisen riisin kysynnän huomioon ottamiseksi olisi säädettävä erityisen tuen vahvistamisesta kyseiselle tuotteelle, tuki on vahvistettava vähintään kerran kuukaudessa; sitä voidaan muuttaa muuna aikana, kyseisten yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamisesta riisi- markkinoiden nykyiseen tilanteeseen ja erityisesti riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien hintanoteerauksiin yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla seuraa, että tuki olisi vahvistet- ja tava tämän asetuksen liitteessä mainitun suuruiseksi, tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat viljan hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: sallittu riisinjyvien jolle vientituki vahvistetaan, komission asetuksessa (ETY) N:o 1361/76 (3) vahvistetaan enimmäismäärä rikkoutuneiden riisissä, sekä määritetään jota kyseiseen tukeen on sovellettava vähennysprosentti, silloin, kun rikkoutuneiden riisinjyvien suhteellinen osuus vietävässä riisissä on kyseistä enimmäismäärää suurempi, 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 3072/95 1 artiklassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien tuotteiden, mainitun artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja tuotteita lukuun otta- matta, vientituet vahvistetaan liitteessä mainitun suurui- siksi. 3 000 tonnia riisiä on mahdollista viedä tiettyihin määrä- paikkoihin; on aiheellista käyttää komission asetuksen (EY) N:o 1162/95 (4), sellaisena kuin se on viimeksi 2 artikla (1) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18 (2) EYVL L 20, 27. 1. 1998, s. 16 (3) EYVL L 154, 15. 6. 1976, s. 11 (4) EYVL L 117, 24. 5. 1995, s. 2 Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 1998. (5) EYVL L 56, 26. 2. 1998, s. 12 29. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 264/37 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä 28 päivänä syyskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien vientitukien vahvistamisesta 28 päivänä syyskuuta 1998 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi Määräpaikka (1) (ecua/t) Tuen määrä (2) Tuotekoodi Määräpaikka (1) (ecua/t) Tuen määrä (2) 1006 20 11 9000 1006 20 13 9000 1006 20 15 9000 1006 20 17 9000 1006 20 92 9000 1006 20 94 9000 1006 20 96 9000 1006 20 98 9000 1006 30 21 9000 1006 30 23 9000 1006 30 25 9000 1006 30 27 9000 1006 30 42 9000 1006 30 44 9000 1006 30 46 9000 1006 30 48 9000 1006 30 61 9100 1006 30 61 9900 1006 30 63 9100 1006 30 63 9900 1006 30 65 9100 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 82,00 82,00 82,00 (cid:190) 82,00 82,00 82,00 (cid:190) 82,00 82,00 82,00 (cid:190) 82,00 82,00 82,00 (cid:190) 102,00 108,00 113,00 102,00 102,00 102,00 102,00 108,00 113,00 102,00 102,00 102,00 102,00 108,00 113,00 102,00 1006 30 65 9900 1006 30 67 9100 1006 30 67 9900 1006 30 92 9100 1006 30 92 9900 1006 30 94 9100 1006 30 94 9900 1006 30 96 9100 1006 30 96 9900 1006 30 98 9100 1006 30 98 9900 1006 40 00 9000 01 04 05 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 05 (cid:190) (cid:190) 102,00 102,00 108,00 (cid:190) 102,00 108,00 113,00 102,00 102,00 102,00 (cid:190) 102,00 108,00 113,00 102,00 102,00 102,00 (cid:190) 102,00 108,00 113,00 102,00 102,00 102,00 (cid:190) 108,00 (cid:190) (cid:190) (1) Määräpaikat ilmoitetaan seuraavasti: 01 Liechtenstein, Sveitsi ja Livignon ja Campione d’Italian kuntien alueet, 02 alueet I, II, III, VI, Ceuta ja Melilla, 03 alueet IV, V, VII c, Kanada sekä alue VIII Surinamia, Guyanaa ja Madagaskaria lukuun ottamatta, 04 komission asetuksen (ETY) N:o 3665/87, sellaisena kuin se on muutettuna, 34 artiklassa tarkoitetut määräpaikat, 05 Ceuta ja Melilla; asetuksen (EY) N:o 1162/95 7 artiklan 4 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti vahvistetut tuet 1 000 tonnille. (2) Asetuksen (EY) N:o 1162/95 7 artiklan 4 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti vahvistetut tuet 3 000 tonnille. Huom. Alueet määritellään komission asetuksen (ETY) N:o 2145/92, sellaisena kuin se on muutettuna, liitteessä


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2839/98 af Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA til Kommissionen. Den fremtidige havnepolitik og maritim transportpolitik i EU

text: 21. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 142/43 Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (22. oktober 1998) Kommissionen er ikke bekendt med, at der for nylig skulle være sket et udslip i Det Irske Hav fra Sellafield-oparbejdningsanlægget. Den vil dog henvende sig til de britiske myndigheder for at få nærmere oplysninger i sagen. (1999/C 142/052) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2838/98 af Niall Andrews (UPE) til Kommissionen (28. september 1998) Om: Langtidsarbejdsløshed Kan Kommissionen oplyse, hvilke fremskridt der er sket i hver enkelt af EU’s medlemsstater med henblik på bekæmpelse af langtidsarbejdsløshed? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Pádraig Flynn (10. november 1998) Langtidsledighed i Fællesskabet er blevet et stadig vanskeligere problem at løse. De fleste medlemsstater har oplevet, at der er opstået en hård kerne af arbejdsløse med lange arbejdsløshedsperioder, som afstedkommer tab af færdigheder og motivering. Andelen af langtidsledige i Fællesskabet steg i perioden 1992-1997 fra 4,6 % til 5,2 %. I de fleste af landene voksede langtidsledigheden i den samme periode. Visse medlemsstater har dog gjort fremskridt i retning af at få langtidsledigheden bragt ned, nemlig Danmark, Irland, Det Forenede Kongerige og i mindre udstrækning Nederlandene. I alle andre medlemsstater har den procentdel af arbejdsstyrken, der kommer ud for lange perioder af ledighed, været stigende, og i nogle tilfælde (især Belgien, Grækenland, Spanien og Italien) er den forblevet meget høj (se den tabel, der sendes direkte til det ærede medlem og til Parlamentets generalsekretariat). På de forskellige europæiske rådsmøder, der har været afholdt siden Essen i december 1994, er man enedes om at intensivere bestræbelserne på at gøre noget for de grupper, der rammes særlig hårdt af arbejdsløshed. De langtidsledige har været fremhævet som en af disse grupper. I retningslinjerne for beskæftigelsen fra 1998, som blev vedtaget på det ekstraordinære europæiske rådsmøde i Luxembourg og derefter vedtaget af Rådet, beskæftiger to af de tre fællesskabsmål sig med forebyggelse af langtidsledighed. Der er her opstillet det mål, at enhver arbejdsløs bør have tilbudt en ny start, før han eller hun har været arbejdsløs i 6 måneder, når det drejer sig om unge og 12 måneder, når det drejer sig om voksne. De nationale handlingsplaner fra 1998, som medlemsstaterne derefter forelagde, viser, at et stort mindretal af medlemsstater har ændret taktik og sigter mod forebyggelse og mod en aktiveringspolitik, som skal begrænse langtidsledigheden. En mere detaljeret beskrivelse af de politiske redskaber, der anvendes, og den fremtidige politik med henblik på at nedbringe antallet af langtidsledige findes i udkastet til fælles rapport om beskæftigelsen fra 1998. (1999/C 142/053) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2839/98 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) til Kommissionen Om: Den fremtidige havnepolitik og maritim transportpolitik i EU (28. september 1998) I sit svar på min forespørgsel E-3493/95 (1) af 15. 2. 1995 understregede Kommissionen, at den havde oprettet en task force for fremtidens maritime systemer, som kunne medvirke til at bringe forskning og erhvervsliv inden for de maritime industrier nærmere hinanden og dække sektorer som skibsbygning, søtransport og havressourcer (fiskeri, aquakultur og energi). Kommissionen understregede tillige den


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2060/98 af 28. september 1998 om fastsættelse af det korrektionsbeløb, der skal anvendes på eksportrestitutionerne for malt

text: L 264/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 9. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2060/98 af 28. september 1998 om fastsættelse af det korrektionsbeløb, der skal anvendes p(cid:134) eksportrestitutio- nerne for malt KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro- pæiske Fællesskab, under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 juni 1992 om den fælles markedsordning for af 30. korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), særlig artikel 13, stk. 8, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til artikel 13, stk. 8, i forordning (EØF) nr. 1766/92 skal den eksportrestitution for korn, der gælder p(cid:134) dagen for indgivelse af ansøgning om udstedelse af eksportlicens, reguleret i forhold til den i eksportm(cid:134)neden gældende tærskelpris, efter anmodning herom anvendes p(cid:134) en eksportforretning, der skal gennemføres inden for licensens gyldighedsperiode; i s(cid:134) fald kan restitutionsbe- løbet korrigeres; Kommissionens forordning (EF) nr. 1501/95 af 29. juni 1995 om visse gennemførelsesbestemmelser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r ydelse af eksportrestitutioner for korn samt om de foranstaltninger, der skal tilfælde af træffes inden for kornsektoren i markedsforstyrrelser (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2052/97 (4), giver mulighed for at fastsætte et korrekti- onsbeløb for malt, der er nævnt i artikel 1, stk. 1, litra c), i forordning (EØF) nr. 1766/92; dette korrektionsbeløb skal beregnes under hensyntagen til de elementer, der er anført i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1501/95; de i artikel 1 i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3813/92 (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 150/95 (6), fastsatte repræsentative markedskurser anvendes til omregning af det beløb, der er udtrykt i tredjelandenes valuta, og ligger til grund for fastlæggelsen af landbrugsomregningskur- serne for medlemsstaternes valutaer; betingelserne for anvendelse og fastsættelse af disse omregningskurser blev fastlagt ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 1068/ 93 (7), senest ændret ved forordning (EF) nr. 961/98 (8); det følger af de ovennævnte bestemmelser, at korrektions- beløbet skal fastsættes som angivet i bilaget til denne forordning; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Korn (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Det i artikel 13, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 1766/92 omhandlede korrektionsbeløb, der anvendes p(cid:134) forudfast- satte eksportrestitutioner for malt, fastsættes som angivet i bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 1. oktober 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 28. september 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 147 af 30. 6. 1995, s. 7. (4) EFT L 287 af 21. 10. 1997, s. 14. (5) EFT L 387 af 31. 12. 1992, s. 1. (6) EFT L 22 af 31. 1. 1995, s. 1. (7) EFT L 108 af 1. 5. 1993, s. 106. (8) EFT L 135 af 8. 5. 1998, s. 5. 29. 9. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 264/41 til Kommissionens forordning af 28. september 1998 om fastsættelse af det korrektions- beløb, der skal anvendes p(cid:134) eksportrestitutionerne for malt BILAG Produktkode 1107 10 11 9000 1107 10 19 9000 1107 10 91 9000 1107 10 99 9000 1107 20 00 9000 Løbende m(cid:134)ned 0 0 0 0 0 1. term. 2. term. 3. term. 4. term. 5. term. (ECU/ton) 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 (ECU/ton) Produktkode 6. term. 7. term. 8. term. 9. term. 10. term. 11. term. 1107 10 11 9000 1107 10 19 9000 1107 10 91 9000 1107 10 99 9000 1107 20 00 9000 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0


title: WRITTEN QUESTION No. 2893/98 by Wilmya ZIMMERMANN to the Council. Problems in implementing Article 8 ff. of the EU Treaty (citizenship of the Union, free movement)

eurovoc_concepts:
EU law - national law
EU national
Treaty on European Union
free movement of persons
migrant worker
residence permit

text: C 182/28 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 28. 6. 1999 (1999/C 182/035) SKRIFTLIG FRÅGA E-2877/98 från Christian Rovsing (PPE) till kommissionen (28 september 1998) Angående: Bidrag till skolmjölk Anser kommissionen att den nuvarande åtskillnaden mellan bidragsberättigade och icke-bidragsberättigade mjölkprodukter i samband med EU:s stöd till skolmjölksförsäljning är tidsenlig och förenlig med rådande hälsopolitiska riktlinjer i medlemsstaterna? Svar från Franz Fischler på kommissionens vägnar (9 november 1998) Kommissionen har anledning att tro att gemenskapens skolmjölksordning i allmänhet, och de bidragsberät- tigande produkterna i synnerhet, faktiskt är förenliga med medlemsstaternas hälsopolitiska valmöjligheter. Kommissionen hänvisar dessutom till sitt svar på skriftlig fråga nr 2731/98 från Jens-Peter Bonde i samma ärende. (1999/C 182/036) SKRIFTLIG FRÅGA E-2893/98 från Wilmya Zimmermann (PSE) till rådet (28 september 1998) Angående: Problem vid genomförandet av artikel 8 ff. i EG-fördraget (unionsmedborgarskap, fri rörlighet) Flera medlemsstaters utlänningslagar står med sina inskränkningar kraftigt i strid med målen i artikel 8 i EG- fördraget. I jämförelse med de olika ländernas egna medborgare missgynnas ofta kvinnliga utländska medborgare när det gäller uppehållsbestämmelser, sociala bestämmelser och arbetsrättsliga bestämmelser. Vad gör rådet beträffande medlemsstaternas utlänningslagar för att undanröja hindren för den fria rörligheten? Svar (8 februari 1999) I artikel 8 i EG-fördraget föreskrivs att varje person som är medborgare i en medlemsstat skall vara unionsmedborgare och därigenom har de rättigheter och skyldigheter som föreskrivs i detta fördrag. Rådet har sedan flera år tillbaka antagit ett betydande antal rättsakter på området fri rörlighet för personer och etableringsrätt när det gäller bosättningsrätt för medlemsstaternas medborgare och deras familjemedlemmar, social lagstiftning och rättigheter för anställda och egenföretagare. Mot bakgrund av de rekommendationer som högnivågruppen under ordförandeskap av Simone Veil om fri rörlighet för personer har avgett, har kommissionen antagit en handlingsplan där det meddelas att kommissionen kommer att lägga fram lagförslag i syfte att förbättra förutsättningarna för genomförandet av den fria rörligheten


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2842/98 do Deputado Hedy d'ANCONA ao Conselho. Processo contra representantes do Partido do Arco- Íris grego

eurovoc_concepts:
Greece
political parties
terrorism

text: C 135/128 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 14. 5. 1999 (1999/C 135/153) PERGUNTA ESCRITA E-2837/98 apresentada por Niall Andrews (UPE) à Comissão (28 de Setembro de 1998) Objecto: Requerentes de asilo Poderá a Comissão indicar qual o número de requerentes de asilo em cada Estado-membro e precisar quantos são considerados «refugiados económicos» e quantos são considerados refugiados políticos? Resposta dada por Anita Gradin em nome da Comissão (10 de Novembro de 1998) A Comissão envia directamente dois quadros ao Senhor Deputado e ao Secretariado do Parlamento. O quadro A mostra o número de pedidos de asilo apresentados em cada Estado-membro em cada ano, de 1987 a 1997. O quadro B mostra o número de decisões tomadas por cada Estado-membro durante o mesmo período para reconhecer a uma pessoa o estatuto de refugiado, na acepção da Convenção de Genebra de 1951 relativa ao Estatuto dos Refugiados. É importante assinalar que as decisões em matéria de asilo dizem frequentemente respeito a pedidos apresentados em anos anteriores. Por conseguinte, não há uma correlação directa entre os dois quadros. A partir das informações disponíveis, não é possível tirar conclusões sobre o número de pedidos de asilo infundados apresentados em cada Estado-membro. A Comissão assinala igualmente que muitas pessoas que não obtiveram o estatuto de refugiados na acepção da Convenção de 1951 necessitam, todavia, de protecção internacional. Nalguns casos, os Estados-membros terão contudo obrigações por força de outros instrumentos de direitos humanos, tais como a Convenção Europeia para a Protecção dos Direitos do Homem e das Liberdades Fundamentais, de 1950, ou a Convenção das Nações Unidas contra a Tortura e outras Penas ou Tratamentos Cruéis, Desumanos ou Degradantes, de 1984. Noutros casos, podem existir razões humanitárias para não reenviar a pessoa em causa ao seu país de origem. Alguns Estados-membros concedem a essas pessoas um estatuto frequentemente qualificado como de facto ou «estatuto B». Ainda não foram adoptadas a nível da União as normas mínimas comuns de outras formas de protecção complementar ao estatuto de refugiado, mas o no 2, alínea a), do artigo 73°K do Tratado de Amesterdão exigirá ao Conselho que adopte medidas neste domínio no prazo de cinco anos após a entrada em vigor do novo Tratado. (1999/C 135/154) PERGUNTA ESCRITA E-2842/98 apresentada por Hedy d’Ancona (PSE) ao Conselho (28 de Setembro de 1998) Objecto: Processo contra representantes do Partido do Arco-Íris grego Em 14 de Outubro próximo terá lugar em Florina (Grécia) o processo penal contra Vasilis Romas, Costas Tasopoulos, Petros Vasiliades e Pavlos Voskopoulos. Estes indivíduos são líderes do Partido do Arco-Íris greco-macedónio (Venezito) e foram acusados com base no artigo 192o do Código Penal grego. Em Setembro de 1995, eles terão incitado «ao ódio recíproco entre cidadãos» ao pendurarem um cartaz onde constava em duas línguas (grego e macedónio) o nome do partido e a respectiva secção local. Depois de o cartaz ter sido removido pelas autoridades policiais locais, o escritório da secção do partido foi assaltado por uma multidão a instâncias do presidente da câmara de Florina. A acusação oficial afirma que a combinação destas palavras e «o facto de estarem escritas numa língua estrangeira, especificamente um idioma eslavo, constituem um desafio e uma incitação à discórdia entre as camadas da população da região» e fazem recordar uma «antiga organização terrorista de cidadãos de língua eslava». O Venezito é um partido político reconhecido oficialmente que já concorreu por duas vezes às eleições na Grécia, entre as quais as eleições europeias de 1994


title: WRITTEN QUESTION No. 2871/98 by Antoni GUTIÉRREZ DÍAZ Expanding cable networks

eurovoc_concepts:
consumer protection
free competition
liberalisation of the market
supplies contract
telecommunications
telecommunications equipment
telephone
transmission network


title: WRITTEN QUESTION No. 2855/98 by Anita POLLACK to the Commission. Sustainable cities and sustainable development

eurovoc_concepts:
action programme
development policy
exchange of information
sustainable development
town
urban centre

text: C 182/26 Official Journal of the European Communities EN 28. 6. 1999 No specific aid is granted at Community level for mushroom cultivation but since the market organisation for fruit and vegetables was reformed, on entry into force of the abovementioned Regulation, the Commission has been granting financial assistance to producer organisations to set up operational funds and implement operational programmes. Mushroom growers can benefit from this assistance in exactly the same way as growers of the other products covered by the market organisation. (1) OJ L 297, 21. 11. 1996. (1999/C 182/033) WRITTEN QUESTION E-2855/98 by Anita Pollack (PSE) to the Commission (28 September 1998) Subject: Sustainable cities and sustainable development Does the Commission feel that there is any duplication of effort between the Sustainable Cities and Towns campaign, which is financed from Article B4-304, and the Urban Forum for Sustainable Development, which is funded from Article B4-306, and does it feel that there is sufficiently close coordination between the two separate units in DG XI and DG IV which manage these two projects? Answer given by Mrs Bjerregaard on behalf of the Commission (9 November 1998) There is quite a difference between the European sustainable cities and towns campaign and the activities of the network of the Urban forums for sustainable development. The overall objective of the European sustainable cities and towns campaign is to promote development towards sustainability through ‘Local Agenda 21’ and similar processes by strengthening partnership among all actors within local authorities as well as inter-authority co-operation. Five international networks or associations of local authorities support the campaign by undertaking projects for sustainable development. These projects cover areas such as awareness raising and the exchange of experience for example through good practice seminars, dissemination of information through internet websides or newsletters, development of technical guidance and training as well as the provision of training material. These activities and projects in the framework of the campaign are open to any participating local authority of the campaign. They are coordinated by the campaign office. The Urban forums for sustainable development were established in 1995. This is an experimental network of 20 cities managed by the Commission. The purpose of each Urban forum is to bring information about Community policies into city life and to create local partnerships to put these policies into practice. They address not only local authorities, but the whole of civil society and especially foster citizen involvement. These activities often make use of innovative information and communication techniques. The Urban forums’ activities are thus of much smaller scale than most of those undertaken by the European sustainable cities and towns campaign and are geared to more direct actions within the participating cities. Co-operation between the two Commission units involved is close and effective


title: PERGUNTA ESCRITA n. 3013/98 do Deputado Mair MORGAN à Comissão. Despesas com actividades de informação e comunicação no Reino Unido

text: C 207/22 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 7. 1999 (1999/C 207/027) PERGUNTA ESCRITA E-3009/98 apresentada por Cristiana Muscardini (NI) à Comissão Objecto: Controlos sanitários e em matéria de segurança nos canis (8 de Outubro de 1998) Face aos eventos macabros relatados na imprensa italiana que tiveram lugar num canil onde onze cães foram encontrados mortos e os restantes em grave estado de desnutrição, constata-se que, quando até os animais que têm a sorte de não ser abandonados, sendo confiados aos «cuidados» de estabelecimentos especiais, morrem devido a incúria e maus-tratos, se torna necessária uma intervenção a alto nível, nomeadamente a nível da Comissão Europeia. Solicita-se em consequência à Comissão: 1. Que seja finalmente criada uma autoridade para os animais, mediante a adopção de uma directiva aplicável em todos os Estados-membros; 2. Que, sempre mediante o recurso à adopção de uma directiva europeia, sejam definidas normas relativas aos requisitos a que canis e demais estabelecimentos similares devem obedecer, bem como normas que obriguem os Estados-membros a proceder a controlos periódicos. Resposta dada por F. Fischler em nome da Comissão (16 de Novembro de 1998) A Comissão deplora todos os actos de crueldade cometidos contra os animais. A legislação comunitária foi adoptada de modo a proteger o bem-estar dos animais de criação e de laboratório. No entanto, o bem-estar dos animais de estimação é ainda uma matéria da competência dos Estados-membros. A Comissão não tem, de momento, a intenção de propor legislação no domínio das condições de alojamento de animais de estimação. (1999/C 207/028) PERGUNTA ESCRITA P-3013/98 apresentada por Mair Morgan (PSE) à Comissão (28 de Setembro de 1998) Objecto: Despesas com actividades de informação e comunicação no Reino Unido Pode a Comissão apresentar uma análise detalhada das actividades de informação e comunicação no Reino Unido? Poderá essa análise indicar o montante despendido em cada região e a categoria das despesas (por exemplo, salários, publicações, acolhimento, etc. )? Resposta dada pelo Comissário Oreja em nome da Comissão (18 de Novembro de 1998) Em 1998, o montante orçamental atribuído para actividades de informação e comunicação em todo o Reino Unido elevou-se, globalmente, a 3,3 milhões de ecus (1997: 5,9 milhões de ecus). Deste montante, foi reservado, para a Irlanda do Norte, a Escócia e Gales, um montante teórico de 100 000 ecus para cada um destes territórios, destinado a actividades políticas e de informação específicas. Tal não inclui despesas com salários e outras despesas operacionais que são centralmente geridas a partir de Londres. Os gabinetes regionais também têm acesso a contratos de serviços comuns para actividades de relé, bem como a verbas destinadas a publicações e a toda a uma gama de actividades de representação


title: WRITTEN QUESTION No. 2838/98 by Niall ANDREWS to the Commission. Long-term unemployment

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Union
employment policy
fight against unemployment
long-term unemployment
report

text: 21. 5. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 142/43 Komission jäsenen Ritt Bjerregaardin komission puolesta antama vastaus (22. lokakuuta 1998) Komissio ei ole tietoinen mistään Sellafieldin ydinpolttoaineen jälleenkäsittelylaitoksesta vastikään tapahtuneesta vuodosta Irlanninmereen. Se aikoo kuitenkin pyytää Britannian viranomaisilta lisätietoja asiasta. (1999/C 142/052) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2838/98 esittäjä(t): Niall Andrews (UPE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Pitkäaikaistyöttömyys Voiko komissio kertoa, millaista edistystä EU:n eri jäsenvaltioissa on saavutettu pitkäaikaistyöttömyyden torjumisen suhteen? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (10. marraskuuta 1998) Pitkäaikaistyöttömyydestä on yhteisössä tullut entistä vaikeammin ratkaistava ongelma. Useimmissa jäsenvaltioissa on syntynyt työttömien ydinjoukko, joka on ollut pitkään työttömänä, mikä johtaa ammattitaitojen ja motivaation katoamiseen. Yhteisön keskimääräinen pitkäaikaistyöttömyysaste nousi 4,6 prosentista 5,2 prosenttiin vuosina 1992/m1997. Pitkäaikaistyöttömyys on useimmissa maissa lisääntynyt saman ajanjakson aikana. Joissakin jäsenvaltioissa on kuitenkin edistytty pitkäaikaistyöttö- myyden torjunnassa. Näin on tapahtunut erityisesti Tanskassa, Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskun- nassa sekä vähäisemmässä määrin Alankomaissa. Kaikissa muissa jäsenvaltioissa erittäin pitkään työt- tömänä olleen työväestön osuus on kasvanut, ja joissakin tapauksissa (erityisesti Belgiassa, Kreikassa, Espanjassa ja Italiassa) se on pysynyt erittäin korkeana (ks. taulukko, joka on toimitettu suoraan arvoisalle parlamentin jäsenelle sekä parlamentin pääsihteeristölle). Peräkkäisissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa on joulukuussa 1994 pidetystä Essenin kokouksesta lähtien sovittu työttömyydestä erityisesti kärsimään joutuvien hyväksi tehtävien toimien tehostamisesta. Pitkäaikaistyöttömät mainittiin yhtenä näistä ryhmistä. Työllisyyttä koskevissa vuoden 1998 suuntaviivoissa, jotka vahvistettiin Luxemburgin huippukokouk- sessa ja jotka neuvosto myöhemmin hyväksyi, kaksi kolmesta yhteisön laajuisesta operatiivisesta tavoitteesta liittyy pitkäaikaistyöttömyyden ennaltaehkäisyyn. Suuntaviivoissa annetaan tavoitteeksi se, että nuorille työttömille olisi tarjottava uusi mahdollisuus ennen kuin he ovat olleet työttöminä kuusi kuukautta ja aikuisille työttömille ennen kuin he ovat olleet työttöminä kaksitoista kuukautta. Jäsenval- tioiden myöhemmin esittämistä vuoden 1998 kansallisista toimintasuunnitelmista ilmenee, että joissakin jäsenvaltioissa on siirrytty selkeästi kohti ennaltaehkäisevää ja aktiivisuuteen kannustavaa politiikkaa pitkäaikaistyöttömyyden torjunnassa. Yksityiskohtaisempi kuvaus niistä poliittisista välineistä, joita käytetään pitkäaikaistyöttömien määrän vähentämiseen tähtäävässä toiminnassa ja tulevassa politiikassa, on esitetty luonnoksessa vuoden 1998 yhteiseksi työllisyyskertomukseksi. (1999/C 142/053) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2839/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) komissiolle Aihe: Satamia ja merikuljetuksia koskeva EU:n tuleva politiikka (28. syyskuuta 1998) Vastauksessaan 15. 2. 1995 esittämääni kysymykseen E-3493/95 (1) Euroopan komissio sanoi perus- taneensa tulevaisuuden merijärjestelmiä käsittelevän toimintayksikön, joka pyrkii lähentämään teolli- suutta ja tutkimusta meriteknisen teollisuuden alalla, johon kuuluvat laivanrakennus, meriliikenne ja meren luonnonvarat (kalastus, vesiviljely ja energia). Komissio painotti myös, että meriteknisellä


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2889/98 dell'on. Bernard LEHIDEUX alla Commissione. Possibilità di ripresa dei negoziati di adesione di Malta all'UE a seguito del cambio di governo a Malta

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
Malta
accession to the European Union

text: C 135/134 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 14. 5. 1999 La Commissione può precisare se, così come già avviene negli Stati membri a seguito di debiti col fisco nazionale contratti da aziende o privati, sia possibile saldare con opere d’arte i debiti contratti con l’Unione europea, se esiste una regolamentazione in merito e se essa dispone della capacità giuridica di depositare tali opere d’arte in musei nazionali degli Stati membri? Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (4 dicembre 1998) La Commissione sta raccogliendo le informazioni necessarie per poter rispondere al quesito. Essa non mancherà di comunicare il risultato delle sue ricerche non appena possibile. (1999/C 135/163) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2889/98 di Bernard Lehideux (PPE) alla Commissione (28 settembre 1998) Oggetto: Possibilità di ripresa dei negoziati di adesione di Malta all’UE a seguito del cambio di governo a Malta Il Partito Nazionale (PN) di Eddie Fenech Adami ha recentemente vinto le elezioni anticipate organizzate il 5 settembre u. s. a Malta. Eddie Fenech Adami, che si ritrova in tal modo per la terza volta all’Albergo di Castiglia, ha sempre manifestato la sua intenzione di condurre l’arcipelago maltese all’adesione all’Unione europea. Egli era stato infatti l’artefice della candidatura di Malta all’adesione, successivamente «congelata» dal governo laburista di Alfred Sant, giunto al potere nel 1996. Il nuovo Primo ministro sembra voler rilanciare l’adesione di Malta all’Unione europea. 1. Quali iniziative dovrà assumere il nuovo Primo ministro maltese per rilanciare detta candidatura? 2. In quale data questa nuova candidatura potrebbe sfociare nell’adesione di Malta all’Unione europea? Risposta data dal sig. van den Broek in nome della Commissione (3 novembre 1998) Il nuovo vice Primo Ministro maltese e il Ministro degli affari esteri hanno incontrato, il 14 settembre 1. 1998, a Vienna, il Ministro degli esteri austriaco e hanno ufficialmente presentato una richiesta per la riattivazione della candidatura di adesione all’Unione da parte di Malta. Durante il «Consiglio Affari Generali» del 5 ottobre 1998, il Consiglio ha chiesto alla Commissione 2. di presentare un aggiornamento della decisione del 1993 riguardo alla domanda di adesione all’Unione da parte di Malta. Va comunque ricordato che ogni decisione relativa ai negoziati di accesso con Malta dovrà essere presa dal Consiglio


title: Verordnung (EG) Nr. 2053/98 der Kommission vom 28. September 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: L 264/26 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 29. 9. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 2053/98 DER KOMMISSION vom 28. September 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durch- f(cid:129)hrungsbestimmungen zu der Regelung der Einfuhr von Obst und Gem(cid:129)se (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1498/98 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates vom 28. Dezember 1992 (cid:129)ber die Rechnungseinheit und die im Rahmen der gemeinsamen Agrarpolitik anzuwen- denden Umrechnungskurse (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (4), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen von der Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde der Kommission festzulegenden, zur Bestimmung pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 f(cid:129)r die in ihrem Anhang angef(cid:129)hrten Erzeugnisse und Zeitr(cid:132)ume festge- legt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigen (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 29. September 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 28. September 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 198 vom 15. 7. 1998, S. 4. (3) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (4) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. 29. 9. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 264/27 ANHANG zu der Verordnung der Kommission vom 28. September 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise KN-Code Drittland-Code (1) (ECU/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 052 999 052 060 999 052 999 052 388 512 524 528 999 052 064 400 999 060 064 388 400 512 528 800 804 999 052 064 528 999 052 400 624 999 052 060 064 066 400 624 999 94,8 94,8 149,2 88,6 118,9 85,8 85,8 83,1 81,8 60,3 68,8 61,0 71,0 97,6 48,1 193,4 113,0 41,4 39,2 49,6 62,1 68,4 82,0 216,4 77,5 79,6 88,8 55,5 81,6 75,3 114,5 223,1 167,6 168,4 100,3 48,7 61,6 105,8 109,5 175,9 100,3 (1) Nomenklatur der L(cid:132)nder gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 2317/97 der Kommission (ABl. L 321 vom 22. 11. 1997, S. 19). Der Code „999“ steht f(cid:129)r „Verschiedenes“


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2845/98 van Roberta ANGELILLI aan de Commissie. Asbestvervuiling

eurovoc_concepts:
Italy
asbestos
building insulation
building safety
occupational health
pollution

text: C 96/150 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 4. 1999 Terwijl door de Europese sociale partners in de sectoren zeevervoer en spoorwegvervoer overeenkomsten zijn ondertekend, konden de sociale partners in de sector wegvervoer v(cid:243)(cid:243)r de verlengde termijn van 30 september, die door de Commissie was vastgesteld voor het presenteren van de door onderhandelingen bereikte voorstellen door de sociale partners, helaas niet tot overeenstemming komen. Daarom zal de Commissie, overeenkomstig haar duidelijk vastgestelde strategie en als onderdeel van een pakket voorstellen over de arbeidstijd in de uitgesloten sectoren, nu haar eigen voorstellen indienen voor ØØn enkele richtlijn over de arbeidstijd van alle mobiele werkenden in het wegvervoer, te weten zowel de sectoren beroepsgoederenvervoer en eigen vervoerders als zelfstandigen. Indien mogelijk zal dit voorstel gebruik maken van de door de sociale partners tijdens hun onderhandelingen vastgestelde convergentiepunten. (1) COM(97) 234. (1999/C 96/215) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2845/98 van Roberta Angelilli (NI) aan de Commissie (28 september 1998) Betreft: Asbestvervuiling In de vestiging van het Istituto Poligrafico e Zecca dello Stato in de via Salaria in Rome › waar onder meer de Gazzetta Ufficiale wordt gedrukt › werken circa 1. 500 personen in continue ploegendiensten. De afgelopen jaren is door vakbondsorganisaties meer dan eens gewezen op het gevaar van asbestvervuiling omdat deze stof indertijd (aan het einde van de jaren (cid:146)60) gebruikt is als plafondisolatie. Naar aanleiding van die klachten en van stappen van de procureur van de Republiek is de kwaliteit van de lucht in het gebouw onderzocht. Daarbij is de aanwezigheid van een hoeveelheid (cid:132)bruin asbest(cid:148) in de orde van 10 (cid:224) 25 vezels per liter geconstateerd, d. w. z. veel meer dan de wettelijk toegestane grenswaarden. Toch is er niets ondernomen om de gebouwen te saneren. Kan de Commissie aangeven: 1. 2. of zij het niet wenselijk acht om bij de Italiaanse autoriteiten stappen te ondernemen opdat de huidige toestand van de gebouwen wordt getoetst; of zij niet van oordeel is dat er in dit geval sprake is van een gebrekkige bescherming van de werknemers op de arbeidsplaats en dus van een inbreuk op de Gemeenschapsrichtlijnen 83/477/EEG (1) en 91/382/EEG (2); 3. of zij in dat geval bereid is stappen te ondernemen tegen het Istituto Poligrafico e Zecca dello Stato; 4. hoe zij over deze kwestie denkt? (1) PB L 263 van 24. 5. 1983, blz. 25. (2) PB L 206 van 29. 7. 1991, blz. 16. Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (6 november 1998) De door de geachte afgevaardigde genoemde richtlijnen betreffende de bescherming van aan asbest blootgestelde werknemers zijn in het Italiaanse recht omgezet. Elke kwestie met betrekking tot de toepassing ervan valt onder de bevoegdheid van de Italiaanse autoriteit die verantwoordelijk is voor passende controle en toezicht. Niettemin stelt de Commissie vast dat het resultaat van de in de vraag bedoelde ontstoffingsmaatregelen niet zou wijzen op een overschrijding van de grenswaarden die zijn vervat in artikel 8 van richtlijn 83/477/EEG van de Raad van 19 september 1983 betreffende de bescherming van de werknemers tegen de risico(cid:146)s in verband met blootstelling aan asbest tijdens het werk (tweede bijzondere richtlijn in de zin van artikel 8 van richtlijn 90/1107/ EEG)


title: QUESTION ECRITE no 2853/98 de Jens-Peter BONDE à la Commission. Le Danemark et l'accord de Schengen

text: 15. 10. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 297/33 (1999/C 297/044) QUESTION ÉCRITE E-2852/98 posée par Umberto Bossi (TDI) à la Commission (28 septembre 1998) Objet: Conservation des habitats naturels Les autorités communales et provinciales de Ravenne ont conclu avec la région d’Emilie Romagne un accord en vue de la réalisation du programme spécial «zone portuaire de Ravenne», dont l’objectif est la construction d’un terminal maritime pour passagers et la mise en place des liaisons y relatives. Selon le projet préliminaire, ces travaux seraient réalisés dans deux pinèdes domaniales (la Pialassa Baiona et la pinède de San Vitale), en violation de nombreuses dispositions protégeant les dernières zones intactes de la côte adriatique. 2 Considérant que la Cour constitutionnelle a toujours mis l’accent sur la «priorité» que revêt la qualité du paysage et de l’environnement et compte tenu des dispositions de protection en la matière, 2 considérant que les travaux prévus dans la Pialassa Baiona (zone protégée par la Convention Ramsar et impliquent une extension bénéficiant d’aides communautaires dans le cadre du programme LIFE) considérable des routes et l’installation de dispositifs d’éclairage, 2 considérant que les mesures prévues seraient en contradiction avec des dispositions spécifiques relatives à la protection des pinèdes situées dans des réserves naturelles (la pinède ASFD, sez. Staggioni, la pinède de San Vitale), 2 considérant que, parmi les zones concernées, certaines sont des zones spéciales de conservation (Z. P. S. ) et que d’autres sont des zones relevant de la catégorie «S. I. C. », 2 considérant que le projet susmentionné ne peut être qualifié d’intermodal étant donné qu’il implique en fait une augmentation du trafic routier, 2 considérant qu’à la suite des protestations réitérées des citoyens les autorités susmentionnées ont élaboré un deuxième accord qui ne remplace cependant pas le premier. La Commission peut-elle préciser si la réalisation du projet «intermodal» exposé ci-dessus enfreint la direc- tive 92/43 (1) ou d’autres directives? (1) JO L 206 du 22. 7. 1992, p. 7. Réponse donnée par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (27 octobre 1998) Une plainte concernant le projet mentionné par l’Honorable Parlementaire a été déposée récemment. L’affaire est actuellement à l’étude au sein de la Commission. Une demande de renseignements a été envoyée aux autorités italiennes dans le but d’obtenir de plus amples informations. La Commission prendra les mesures nécessaires afin d’assurer le respect du droit communautaire. (1999/C 297/045) QUESTION ÉCRITE E-2853/98 posée par Jens-Peter Bonde (EDD) à la Commission (28 septembre 1998) Objet: Le Danemark et l’accord de Schengen Le Danemark peut-il se retirer de l’accord de Schengen et réintroduire le contrôle des personnes qui a entretemps dû être supprimé?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2870/98 dell'on. Patricia McKENNA alla Commissione. Inquinamento da fosforo causato da detergenti

eurovoc_concepts:
Germany
Ireland
Italy
Switzerland
marketing
phosphorus
polishing and scouring preparations
wastewater
water pollution
water treatment

text: 14. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 135/131 Risposta (20/21 dicembre 1998) Il codice di condotta per le esportazioni di armi è stato adottato l’8 giugno 1998 al fine di fissare norme comuni rigorose, che dovrebbero essere considerate come base minima per la gestione e la limitazione dei trasferimenti di armi convenzionali da parte di tutti gli Stati membri dell’UE, e rafforzare lo scambio delle pertinenti informazioni onde raggiungere una maggiore trasparenza all’interno dell’Unione. I fatti citati dall’Onorevole Parlamentare non sono stati portati a conoscenza del Consiglio. L’Onorevole Parlamentare è certamente informato del fatto che le singole decisioni di esportazione di armi, e pertanto l’attuazione del codice, restano di competenza degli Stati membri e delle rispettive autorità nazionali preposte al rilascio delle licenze. Conformemente alle disposizioni del codice, il Consiglio sta attualmente elaborando la definizione delle modalità per la prevista trasmissione delle relazioni. (1999/C 135/158) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2867/98 di Clive Needle (PSE) alla Commissione (28 settembre 1998) Oggetto: Codice di condotta sul controllo delle armi Nonostante il codice di condotta sul controllo delle armi firmato nel mese di maggio, l’azienda tedesca Heckler e Koch ha firmato un contratto con la MKEK (Turchia), in base al quale quest’ultima produrrà 200. 000 fucili da combattimento. Considerate le violazioni nei confronti dei diritti dell’uomo in Turchia, ciò non contravviene forse al codice di condotta? Quali passi sta adottando la Commissione in materia? Risposta del sig. van den Broek a nome della Commissione (5 novembre 1998) Il codice di condotta dell’Unione sulle esportazioni di armi è stato formalmente approvato dal Consiglio «Affari generali» dell’8 giugno 1998. Il codice enumera vari criteri, di cui gli Stati membri devono tenere conto nelle vendite di armi a paesi terzi. Fra questi criteri figura segnatamente il rispetto degli impegni internazionali stipulati dagli Stati membri nonché la situazione dei diritti dell’uomo nel paese di destinazione. Il codice di condotta non è tuttavia uno strumento di politica comunitaria e, conformemente alle norme del trattato, la Commissione non è pertanto in grado di garantirne l’applicazione. Spetta quindi in particolare ai singoli Stati membri interpretare i criteri enumerati nel codice e valutare la loro applicazione alle vendite di armi da loro effettuate. (1999/C 135/159) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2870/98 di Patricia McKenna (V) alla Commissione (28 settembre 1998) Oggetto: Inquinamento da fosforo causato da detergenti I detergenti rappresentano una delle maggiori fonti di inquinamento da fosforo nelle acque reflue. Questo inquinamento ha indotto le autorità italiane e svizzere a vietare il fosforo nei detergenti, mentre in altri paesi, come la Germania e i Paesi Bassi, sono stati stipulati accordi volontari con le industrie produttrici di


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2833/98 του Niall ANDREWS προς την Επ τροπή. Ηλικία τερματισμού της φοίτησης στα σχολεία

eurovoc_concepts:
EU Member State
exchange of information
length of studies
national law
school age

text: 5. 2. 1999 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 31/155 Apa· nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph· w (30 Septembri·oy 1998) H Epitroph· sygkentrv· nei tiw plhrofori·ew poy apaitoy·ntai gia thn apa·nthsh sthn erv· thsh poy te·uhke. De ua paralei·cei na gnvstopoih·sei to syntomo·tero to apote·lesma tvn ereynv· n thw. (1999/C 31/225) GRAPTH ERVTHSH E-2833/98 ypobolh· : Niall Andrews (UPE) prow thn Epitroph· (28 Septembri·oy 1998) Ue·ma: Hliki·a termatismoy· thw foi·thshw sta sxolei·a Proti·uetai h Epitroph· na apokaly·cei se poia hliki·a dy·nantai ta paidia· na termati·soyn no·mima th foi·thsh· toyw sta sxolei·a se ka·ue kra·tow me·low thw EE; Apa· nthsh thw kaw Cresson ej ono·matow thw Epitroph· w (6 Oktvbri·oy 1998) H Epitroph· diabiba·zei apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy kai sth Genikh· Grammatei·a toy Orga·noy aytoy· tiw plhrofori·ew poy zhth·uhkan


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2835/98 van Niall ANDREWS aan de Commissie. Sellafield

eurovoc_concepts:
European Commission
Irish Sea
United Kingdom
exchange of information
nuclear accident
nuclear industry
waste management

text: C 142/42 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 5. 1999 (1999/C 142/050) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2819/98 van Gianni Tamino (V) aan de Commissie (17 september 1998) Betreft: Samenwerking tussen de EU en Japan op het gebied van seismische toepassingen in de bouwkunde De recent door aardbevingen (in Los Angeles, te Kobe, in Italië en elders) aangerichte schade heeft duidelijk gemaakt dat de bescherming van bouwwerken tegen aardbevingen een probleem van mundiale proporties is geworden. Tijdens het bezoek van Commissielid Edith Cresson kort na de aardbeving in Kobe hebben de EU en Japan besloten nauwer te gaan samenwerken op het gebied van seismische toepassingen in de bouwkunde. Bij die gelegenheid is een samenwerkingsakkoord tot stand gekomen tussen het „Building Research Institute” van het Japanse bouwministerie en het Institute for Systems Engineering and Informatics van het Gemeenschappelijk Centrum voor Onderzoek van de EU. Het akkoord geldt voor een periode van drie jaar en omvat uitwisseling van informatie, wetenschappelijke resultaten en personeel, en thans is tevens de noodzaak erkend om experimenten op grote schaal te programmeren met het oog op de harmonisatie van bouwdesignregels. Kan de Commissie, gezien de recente aardbevingsschade, gelet op de noodzaak mundiaal samen te werken om dit probleem het hoofd te bieden en op het succes van het bestaande samenwerkingsverband tussen Japan en de EU, alsmede op het Vijfde Kaderprogramma Onderzoek − waarin het strategisch belang voor de EU wordt aangetoond van bevordering van de samenwerking op onderzoekgebied met derde landen en van ondersteuning van uitvindingen teneinde de internationale rol van de EU te bevestigen − mededelen of het Vijfde Kaderprogramma Onderzoek voorziet in specifieke bepalingen om een adequate voortzetting van dit samenwerkingsverband te waarborgen, dan wel hoe zij denkt de voortzetting van dit Japans- Europese samenwerkingsproject te kunnen garanderen? Antwoord van mevrouw Cresson namens de Commissie (26 november 1998) Het probleem van de bescherming van bouwwerken tegen aardbevingen wordt als zeer belangrijk beschouwd door de Commissie, die substantieel onderzoek heeft gefinancierd in het kader van het vierde kaderprogramma voor onderzoek en ontwikkeling (O&O). Er is gepland dat de Commissie haar steun voor het volgende kaderprogramma zal voortzetten via generieke activiteiten op het gebied van natuurrisico’s in het kader van het specifieke programma in verband met het milieu. Zoals door het geachte parlementslid is vermeld, is er momenteel bovendien een efficiënte samenwerking met Japan op dit gebied. Tot nu toe wordt de algemene wetenschappelijke en technologische samenwerking met Japan gefinan- cierd binnen de begrotingslijn B67211 (internationale samenwerking binnen het vierde kaderprogramma). Binnen het vijfde kaderprogramma zullen dezelfde mogelijkheden bestaan met begrotingslijn B66211. (1999/C 142/051) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2835/98 van Niall Andrews (UPE) aan de Commissie (28 september 1998) Betreft: Sellafield Is het de Commissie bekend dat er onlangs een lekkage heeft plaatsgevonden van de nucleaire opwerkingsfabriek in Sellafield in de Ierse Zee en heeft zij de Britse regering hierover om opheldering gevraagd? Zo ja, wat heeft de Britse regering geantwoord?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2872/98 von Daniel VARELA SUANZES- CARPEGNA an die Kommission. Haushaltsansatz der Kommission für das gemeinsame Projekt "Kulturstadt Europas" im Jahr 2000

eurovoc_concepts:
EU aid
cultural cooperation
cultural event
cultural policy
distribution of aid
financial aid
third country
town


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2855/98 af Anita POLLACK til Kommissionen. Bæredygtige byer og bæredygtig udvikling

text: C 182/26 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 28. 6. 1999 EF yder ikke støtte specielt til svampedyrkning. Men siden reformen af sektoren for frugt og grøntsager, der blev gennemført ved ovennævnte forordning, har Kommissionen dog ydet finansiel støtte til producentorga- nisationer med henblik på oprettelse af driftsfonde og gennemførelse af driftsprogrammer. Sektoren for svampedyrkning kan opnå støtte i henhold til denne ordning på lige fod med de øvrige berørte sektorer. (1) EFT L 297 af 21. 11. 1996. (1999/C 182/033) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2855/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (28. september 1998) Om: Bæredygtige byer og bæredygtig udvikling Mener Kommissionen, at der er tale om overlapning af bestræbelser mellem den kampagne for bæredygtige byer og købstæder, som finansieres over artikel B4-304, og byforumet for bæredygtig udvikling, som finansieres over artikel B4-306, og mener den, at der er tilstrækkelig tæt samordning mellem de særskilte enheder i DG XI og DG IV, som forvalter disse to projekter? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Ritt Bjerregaard (9. november 1998) Der er en klar forskel mellem kampagnen for bæredygtige byer i Europa og aktiviteterne under netværket af byfora for bæredygtig udvikling. Den overordnede målsætning for kampagnen for bæredygtige byer i Europa er at fremme udviklingen hen imod bæredygtighed via »Lokale Agenda 21«- og andre tiltag ved at styrke partnerskabet blandt alle aktører i lokalsamfundet samt samarbejdet mellem lokalmyndighederne. Fem internationale netværk eller sammen- slutninger af lokalmyndigheder støtter kampagnen ved at gennemføre projekter for bæredygtig udvikling. Disse projekter omfatter områder som øget oplysning og udveksling af erfaringer gennem f. eks. seminarer om god praksis, formidling af information via websider eller nyhedsbreve på internettet, udvikling af teknisk vejledning og uddannelse samt anskaffelse af undervisningsmateriale. Alle lokalmyndigheder, som deltager i kampagnen, har adgang til disse aktiviteter og projekter, som koordineres af kampagnekontoret. Byforaene for bæredygtig udvikling blev oprettet i 1995. Det er en prøveordning med et netværk af 20 byer, der forvaltes af Kommissionen. Formålet med det enkelte byforum er at kanalisere information om Fælles- skabets politikker ud i bysamfundet og skabe lokale partnerskaber, der kan omsætte disse politikker til praksis. De er ikke kun rettet mod lokalmyndighederne, men hele det civile samfund og skal især fremme borgernes inddragelse. Til disse formål gøres der ofte brug af nyskabende informations- og kommunikationsteknikker. Aktiviteterne under byforaene er således af en meget mindre størrelsesorden end de fleste af aktiviteterne under kampagnen for bæredygtige byer i Europa, og de er rettet mod en mere direkte indsats i deltagerbyerne. De to pågældende enheder i Kommissionen har et tæt og effektivt samarbejde


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2883/98 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Georgien/Monsanto Bt-kartofler

eurovoc_concepts:
Georgia
biotechnology
foodstuffs legislation
genetically modified organism
marketing
new product
plant health legislation
potato
public health
seed


title: QUESTION ECRITE no 2870/98 de Patricia McKENNA à la Commission. Pollution par le phosphore contenu dans les détergents

text: 14. 5. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 135/131 Réponse (20/21 décembre 1998) Le code de conduite en matière d’exportation d’armes a été adopté le 8 juin 1998 afin d’instaurer des normes communes élevées qui seraient considérées comme le minimum en matière de gestion et de modération dans le domaine des transferts d’armes conventionnelles par tous les États membres et de renforcer l’échange d’informations pertinentes dans ce domaine en vue d’assurer une plus grande transparence au sein de l’Union. Les faits que l’Honorable Parlementaire évoque dans sa question n’ont pas été portés à la connaissance du Conseil. Comme l’Honorable Parlementaire le sait certainement, les décisions particulières en matière d’exporta- tion d’armements, et, partant, la mise en œuvre du code, relèvent toujours de la compétence des États membres et des autorités nationales chargées de délivrer les autorisations. En application des dispositions du code, le Conseil travaille actuellement à la définition détaillée de la procédure nécessaire pour procéder aux échanges de renseignements envisagés. (1999/C 135/158) QUESTION ÉCRITE E-2867/98 posée par Clive Needle (PSE) à la Commission (28 septembre 1998) Objet: Code de conduite sur le contrôle des armes Malgré le code de conduite sur le contrôle des armes adopté en mai dernier, la société allemande Heckler et Koch a signé un contrat avec la société turque MKEK, au terme duquel cette dernière fabriquera 200 000 fusils de combat. Compte tenu des violations des droits de l’homme commises en Turquie, cet état de fait n’est-il pas contraire au code de conduite et quelles mesures la Comission entend-elle prendre en l’espèce? Réponse donnée par M. van den Broek au nom de la Commission (5 novembre 1998) Le code de conduite de l’Union sur les exportations d’armes a été formellement approuvé par le Conseil affaires générales du 8 juin 1998. Ce code de conduite énumère différents critères à prendre en considération par les États membres dans leurs ventes de matériel d’armement à des pays tiers. Parmi ces critères, on trouve notamment le respect des engagements internationaux des États membres ainsi que la situation des droits de l’homme dans le pays de destination. Le code de conduite n’est toutefois pas un instrument de politique communautaire et par conséquent, conformément aux règles du traité, la Commission n’est pas en mesure d’assurer sa mise en œuvre. Il appartient dès lors à chacun des États membres en particulier d’interpréter les critères énumérés par le code et d’évaluer leur application aux ventes d’armes qu’ils effectuent. (1999/C 135/159) QUESTION ÉCRITE E-2870/98 posée par Patricia McKenna (V) à la Commission (28 septembre 1998) Objet: Pollution par le phosphore contenu dans les détergents Les détergents sont la principale cause de la présence de phosphore dans les eaux usées. Une telle pollution a abouti à l’interdiction légale du phosphore dans les détergents en Italie et en Suisse, ainsi qu’à des accords volontaires avec l’industrie des produits lessiviels dans d’autres pays, tels que l’Allemagne et


title: Reglamento (CE) nº 2071/98 del Consejo de 28 de septiembre de 1998 relativo a campañas de información sobre el etiquetado de la carne de vacuno

eurovoc_concepts:
EU financing
beef
consumer information
labelling
public awareness campaign

text: L 265/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 30. 9. 98 REGLAMENTO (CE) No 2071/98 DEL CONSEJO de 28 de septiembre de 1998 relativo a campa(cid:157)as de informaci(cid:155)n sobre el etiquetado de la carne de vacuno EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, t(cid:146)as ofrecidas por el r(cid:130)gimen de etiquetado de la carne de vacuno establecido por el Reglamento (CE) no 820/97. Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su art(cid:146)culo 43, Vista la propuesta de la Comisi(cid:155)n (1), Art(cid:146)culo 2 Visto el dictamen del Parlamento Europeo (2), Considerando que el Reglamento (CE) no 820/97 del Consejo, de 21 de abril de 1997, por el que se establece un sistema de identificaci(cid:155)n y registro de los animales de la especie bovina y relativo al etiquetado de la carne de vacuno y de los productos de base de carne de vacuno (3) estableci(cid:155) un nuevo r(cid:130)gimen de etiquetado de la carne de vacuno encaminado a ofrecer mayores garant(cid:146)as al consu- midor; que parece indispensable informar a dicho consu- midor sobre este nuevo r(cid:130)gimen mediante acciones espe- c(cid:146)ficas financiadas por la Comunidad; Considerando que, para garantizar la mayor eficacia de las acciones antes mencionadas, procede establecer la posibi- lidad de que la Comisi(cid:155)n recurra a una asistencia t(cid:130)cnica en los (cid:145)mbitos de que se trata; Considerando que conviene tratar los gastos relacionados con la financiaci(cid:155)n de las acciones y de la asistencia t(cid:130)cnica previstas como medidas de intervenci(cid:155)n con arreglo al apartado 1 del art(cid:146)culo 3 del Reglamento (CEE) no 729/70 del Consejo, de 21 de abril de 1970, relativo a la financiaci(cid:155)n de la pol(cid:146)tica agr(cid:146)cola com(cid:156)n (4); Considerando que el Consejo puede pronunciarse ulte- riormente sobre la parte de la propuesta relativa a las campa(cid:157)as de promoci(cid:155)n y de comercializaci(cid:155)n en favor de la carne de vacuno de calidad, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 La Comunidad podr(cid:145) financiar acciones de comunicaci(cid:155)n, que se decidir(cid:145)n en concertaci(cid:155)n con los Estados miem- bros, destinadas a informar al consumidor sobre las garan- (1) DO C 149 de 17. 5. 1997, p. 26, y DO C 364 de 2. 12. 1997, p. 12. (2) DO C 304 de 6. 10. 1997, p. 171. (3) DO L 117 de 7. 5. 1997, p. 1. (4) DO L 94 de 28. 4. 1970, p. 13; Reglamento cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 1287/95 (DO L 125 de 28. 6. 1995, p. 1). Para la aplicaci(cid:155)n del art(cid:146)culo 1, y en particular con el fin de seleccionar los medios de estrategia, evaluaci(cid:155)n y seguimiento de las acciones, la Comisi(cid:155)n podr(cid:145) recurrir a la asistencia t(cid:130)cnica de expertos en comunicaci(cid:155)n que tengan un conocimiento profundo del sector de la carne de vacuno. Art(cid:146)culo 3 Los gastos resultantes de la financiaci(cid:155)n de las acciones a que se refiere el art(cid:146)culo 1 y de la asistencia t(cid:130)cnica a que se refiere el art(cid:146)culo 2 se considerar(cid:145)n medidas de inter- venci(cid:155)n con arreglo al apartado 1 del art(cid:146)culo 3 del Regla- mento (CEE) no 729/70. Art(cid:146)culo 4 Las normas de desarrollo del presente Reglamento ser(cid:145)n adoptadas con arreglo al procedimiento establecido en el art(cid:146)culo 27 del Reglamento (CEE) no 805/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece la organi- zaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector de la carne de bovino (5). La Comisi(cid:155)n presentar(cid:145) peri(cid:155)dicamente al Parlamento Europeo y al Consejo un informe sobre la aplicaci(cid:155)n del presente Reglamento. El primer informe se presentar(cid:145) dos a(cid:157)os despu(cid:130)s de la entrada en vigor del presente Regla- mento. Art(cid:146)culo 5 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el s(cid:130)ptimo d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. (5) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 24; Reglamento cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2321/97 (DO L 322 de 25. 11. 1997, p. 25). 30. 9. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 265/3 El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 28 de septiembre de 1998. Por el Consejo El Presidente W. MOLTERER


title: WRITTEN QUESTION No. 2845/98 by Roberta ANGELILLI to the Commission. Risk of asbestos contamination

text: C 96/150 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 4. 1999 Medan (cid:246)verenskommelser har undertecknats av de europeiska arbetsmarknadsparterna inom sektorerna f(cid:246)r sj(cid:246)- och j(cid:228)rnv(cid:228)gstransporter, kunde arbetsmarknadens parter inom v(cid:228)gtransportsektorn beklagligt nog inte n(cid:229) en uppg(cid:246)relse f(cid:246)re den tidsfrist som kommissionen hade f(cid:246)rl(cid:228)ngt till den 30 september f(cid:246)r arbetsmarknadens parter f(cid:246)r att l(cid:228)gga fram sina framf(cid:246)rhandlade f(cid:246)rslag. Kommissionen vill d(cid:228)rf(cid:246)r nu enligt sin klart fastst(cid:228)llda strategi och som en del i en rad f(cid:246)rslag om arbetstid inom de undantagna sektorerna l(cid:228)gga fram sina egna f(cid:246)rslag till ett enda direktiv, som skall omfatta arbetstiden f(cid:246)r alla mobila arbetstagare inom v(cid:228)gtransporter, dvs. transport f(cid:246)r andras r(cid:228)kning och f(cid:246)r egen r(cid:228)kning samt f(cid:246)r egenf(cid:246)retagare. D(cid:228)r det (cid:228)r m(cid:246)jligt skall man i detta f(cid:246)rslag st(cid:246)dja sig p(cid:229) de punkter d(cid:228)r arbetsmarknadens parter var eniga vid sina f(cid:246)rhandlingar. (1) KOM(97) 234. (1999/C 96/215) SKRIFTLIG FR¯GA E-2845/98 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (28 september 1998) Ang(cid:229)ende: F(cid:246)roreningsrisk orsakad av asbest Vid Italienska statens tryckeri och myntverk (Istituto Poligrafico e Zecca dello Stato) bel(cid:228)get vid Via Salaria i Rom arbetar ca 1. 500 personer. Verksamheten p(cid:229)g(cid:229)r 24 timmar av 24 (bland annat trycks h(cid:228)r Gazzetta Ufficiale, den italienska motsvarigheten till Post och Inrikes Tidningar). Vid flera tillf(cid:228)llen under de g(cid:229)ngna (cid:229)ren har fackf(cid:246)reningar framf(cid:246)rt klagom(cid:229)l ang(cid:229)ende den risk som orsakats av anv(cid:228)ndningen av asbest vid isoleringen av anl(cid:228)ggningens tak (detta utf(cid:246)rdes i slutet av sextiotalet). Med anledning av dessa klagom(cid:229)l och ett ingripande av den allm(cid:228)nna (cid:229)klagarmyndigheten, vidtogs (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att kontrollera anl(cid:228)ggningens inomhusmilj(cid:246). Kontrollen p(cid:229)visade f(cid:246)rekomsten av amositasbest p(cid:229) niv(cid:229)er mellan 10 och 25 fibrer per liter, vilket vida (cid:246)verstiger de enligt lag till(cid:229)tna gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena. Trots detta har man inte satt i g(cid:229)ng med ombyggnaden av anl(cid:228)ggningen i fr(cid:229)ga. Kan kommissionen mot bakgrund av detta svara p(cid:229) f(cid:246)ljande: 1. Vore det inte l(cid:228)mpligt att v(cid:228)nda sig till de italienska myndigheterna f(cid:246)r att f(cid:229) till st(cid:229)nd en kontroll av den nuvarande situationen i den ovan n(cid:228)mnda anl(cid:228)ggningen? 2. ˜r det inte i detta fall fr(cid:229)gan om en (cid:246)vertr(cid:228)delse av arbetarskyddet p(cid:229) arbetsplatsen, ett tydligt brott mot gemenskapsdirektiven 83/477/EG (1) och 91/382/EG (2)? 3. Om svaret (cid:228)r jakande, har kommissionen f(cid:246)r avsikt att inleda en process mot Italienska statens tryckeri och myntverk? 4. Kan kommissionen ge ett allm(cid:228)nt omd(cid:246)me i fr(cid:229)gan? (1) EGT L 263, 24. 5. 1983, s. 25. (2) EGT L 206, 29. 7. 1991, s. 16. Svar fr(cid:229)n PÆdraig Flynn p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (6 november 1998) De direktiv som parlamentsledamoten n(cid:228)mner och som g(cid:228)ller skydd f(cid:246)r arbetstagare som exponeras f(cid:246)r asbest har inf(cid:246)rlivats med italiensk lag. Alla fr(cid:229)gor som g(cid:228)ller till(cid:228)mpningen av dessa direktiv ligger inom beh(cid:246)rig- hetsomr(cid:229)det f(cid:246)r den italienska myndighet som ansvar f(cid:246)r tillb(cid:246)rlig kontroll och (cid:246)vervakning. Kommissionen konstaterar dock att de resultat av m(cid:228)tningen av damm som anges i fr(cid:229)gan inte tyder p(cid:229) att man (cid:246)verskridit gr(cid:228)nsv(cid:228)rdena enligt artikel 8 i r(cid:229)dets direktiv 83/477/EEG av den 19 september 1983 om skydd f(cid:246)r arbetstagare mot risker vid exponering f(cid:246)r asbest i arbetet (andra s(cid:228)rdirektivet enligt artikel 8 i direktiv 80/1107/ EEG)


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2848/98 do Deputado Roberta ANGELILLI à Comissão. Cultura de cogumelos

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
aid system
common organisation of markets
job creation
market intervention
mushroom-growing
operational programme
producer organisation