title: Särskild rapport nr 12/98 om genomförandet av de operativa programmen för främjande av landsbygdens utveckling i områdena för mål 5b samt kommissionens svar (Framlagd i enlighet med artikel 188c.4 andra stycket i EG-fördraget)

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU aid
Structural Funds
operational programme
regional policy
rural development

text: C 356/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 11. 98 SÄRSKILD RAPPORT nr 12/98 om genomförandet av de operativa programmen för främjande av landsbygdens utveckling i områdena för mål 5b samt kommissionens svar (Framlagd i enlighet med artikel 188c. 4 andra stycket i EG-fördraget) (98/C 356/02) INNEHÅLLSFÖRTECKNING Punkt Sida 1. Undersökningens mål och omfattning. 1. 1 — 1. 4 2. Sammanfattning av de främsta iakttagelserna. 2. 1 — 2. 13 3. Situationen beträffande avslutandet av de operativa programmen. 3. 1 — 3. 9 4. Attestering av utgifter och genomföranderapporter. 4. 1 — 4. 9 Tillförlitligheten hos attesteringen av utgifterna. 4. 2 — 4. 4 Lägesrapporter. 4. 5 — 4. 9 5. System för förvaltning och övervakning. 5. 1 — 5. 37 Genomförande av de operativa programmen. 5. 1 — 5. 25 Programplanering. 5. 2 — 5. 6 Ändring av programplaneringen. 5. 7 — 5. 9 Tillämpning av de grundläggande ide´erna. 5. 10 — 5. 11 Urval av åtgärder och stödmottagare. 5. 12 Övervakningsmekanismerna. Ekonomisk övervakning. Materiell övervakning. Teknisk assistans. 5. 13 — 5. 25 5. 14 — 5. 18 5. 19 — 5. 21 5. 22 — 5. 25 Kontrollerna. 5. 26 — 5. 31 Utvärdering. 5. 32 — 5. 33 Övergång till andra perioden. 5. 34 — 5. 37 6. Slutsats och rekommendationer. 6. 1 — 6. 7 19 19 20 24 24 24 25 25 25 25 26 26 26 26 27 27 28 28 28 28 Bilaga. 30 Kommissionens svar. 32 20. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 356/19 1. UNDERSÖKNINGENS MÅL OCH OMFATTNING 1. 1. Revisionsrättens undersökning har gällt avslut- ningen av de operativa program som omfattar den första programplaneringsperioden för den av strukturfondsre- form som beslutades 1988 (1) (1989–1993) för främjande av landsbygdens utveckling i mål 5b-områdena. Man har särskilt kontrollerat förvaltningen de gemenskapsmedel som härrör från EUGFJ:s utvecklingsfond och som varit avsedda för genomförandet av de operativa programmen. Vid denna kontroll har man granskat om förvaltningen varit laglig och korrekt samt om den ekonomiska förvalt- ningen varit sund. 1. 2. Granskningen har omfattat följande kontroller: a) Situationen vad gäller avslutandet av de operativa programmen. b) Tillförlitligheten hos attesteringarna av utgifter och genomföranderapporterna. c) Kvaliteten hos systemen för förvaltning och övervak- ning av de operativa programmen. d) Övergången (1994–1999). till andra programplaneringsperioden 1. 3. Undersökningen har genomförts vid de behöriga instanserna vid kommissionen och i medlemsstaterna. Den har särskilt koncentrerats till ett stickprov omfat- tande tolv operativa program, avslutade eller oavslutade, som har erhållit ett stöd på 388,3 miljoner ecu, eller 36 % av det totala stödet från EUGFJ:s uvecklingssektion till förmån för mål 5b. Revisionsbesök omfattande 60 åtgärder och 272 projekt, varav 101 kontroller hos de slutliga stödmottagarna, har genomförts i Tyskland, Spa- nien, Frankrike, Italien och Nederländerna. 1. 4. Bilaga 1 ger en översikt över reformens grundläg- gande principer samt över dess mål och grunderna för dess genomförande. 2. SAMMANFATTNING AV DE FRÄMSTA IAKTTAGEL- SERNA 2. 1. Av de 58 operativa program som finansierats inom ramen för mål 5b inom EUGFJ:s utvecklingsektion har endast tolv avslutats inom de tidsfrister som ursprungli- gen uppställts. I slutet av 1997 hade 32 av programmen ännu inte avslutats (se punkt 3. 1–3. 9). 2. 2 Hos elva av de tolv operativa program som valts ut för granskningen motsvarade de utgiftsattesteringar som lagts fram av medlemsstaterna till stöd för deras ansökan om utbetalning av resterande belopp från kommissionen i sju fall inte de faktiska utgifterna på grund av att det fanns skillnader mellan omfattningen av de EUGFJ-anslag som tilldelats och de som använts, på grund av att hänsyn tagits till planerade utgifter eller att det var omöjligt att bekräfta de listor över projekt som presente- rats (se punkt 4. 1–4. 4). 2. 3 Rapporterna om genomförande av de operativa pro- grammen gör det inte möjligt för kommissionen att bilda sig en bestämd uppfattning om åtgärderna, detta på grund av ofullständigheten hos indikatorerna för det fysiska genomförandet och alltför allmänna ekonomiska data (se punkt 4. 5–4. 9). 2. 4 Orsaken till denna situation står att finna i de ständiga förseningar som lett till att åtgärderna koncen- trerats till slutet av perioden. Dessa förseningar uppstod redan i samband med planeringen av åtgärderna och deras negativa effekter har inte rättats till genom förvalt- nings- och övervakningsmekanismerna. 2. 5 Vad beträffar den ursprungliga programplaneringen fattade kommissionen under 1989 inget beslut avseende de 58 operativa program det rörde sig om. 1990 antog kommissionen fem, 1991 50 och 1992 två program. Det sista operativa programmet antogs inte förrän 1993, under förfalloåret (se punkt 5. 1–5. 4). 2. 6 För att lösa de problem som uppstått i och med att perioden för genomförandet av de operativa programmen förkortades fick de nationella administratörerna åter- uppta projekt som man från början inte planerat att genomföra och skjuta på åtgärder som planerats för perioden 1994–1999 (se punkt 5. 5–5. 6). 2. 7 Vidare förmåddes kommissionen mot slutet av perioden att på ett i det närmaste systematiskt vis gå med på ytterligare förseningar och ändringar av innehållet i de operativa programmen. Detta har resulterat i bristande samstämmighet i planeringen (se punkt 5. 7–5. 9). 2. 8 Oenigheten vad gäller definitionen av åtagandet har medfört blockeringar som förhindrat avslutandet av fler- talet operativa program i en medlemsstat (se punkt 5. 10–5. 11). 2. 9 Flera åtgärder eller stödmottagare valdes ut strax före utgången av de datum för stödberättigande som redan skjutits upp. De urval som skedde på detta sätt saknade tillräckliga motiveringar (se punkt 5. 12). (1) Rådets förordning (EEG) nr 2052/88 av den 24 juni 1988, om strukturfondernas uppgifter och effektivitet och om sam- ordningen av deras verksamhet, dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansie- ringsorgans verksamhet (EGT L 185, 15. 7. 1988, s. 9). 2. 10 De förvaltnings- och övervakningsmekanismer som skulle ha rättat till dessa brister har visat sig vara ineffektiva. Dels har kommissionen inte ägnat så stor uppmärksamhet som man bort åt kontrollen av ansök- C 356/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 11. 98 ningarna om utbetalningar av varje årliga avbetalning, vilken därför reducerats till ett enkelt ekonomiskt förfa- rande, dels har de anslag som avsatts för teknisk assistans använts för andra ändamål (se punkt 5. 14–5. 25). 2. 11 Dessa svagheter har förvärrats av att varken kom- missionens avdelningar eller de nationella myndigheterna genomfört tillräckliga kontroller (se punkt 5. 26–5. 31). 2. 12 Vidare har de utvärderingar som gjorts under genomförandet av de operativa programmen inte gjort det möjligt för förvaltarna att dra lärdom av dessa utvärderingar (se punkt 5. 32–5. 33). 2. 13 Slutligen har genomförandet av åtgärderna till stor del sammanfallit med andra programperiodens början, vilket lett till sammanblandning av de två perioderna och förseningar (se punkt för den andra perioden 5. 34–5. 37). 3. SITUATIONEN BETRÄFFANDE AVSLUTANDET AV DE OPERATIVA PROGRAMMEN 3. 1. Styrningen av programmen har delats upp mellan kommissionen och medlemsstaterna. För kommissionens del har denna uppgift fallit på två avdelningar: GD VI/FI/3, som sysslar med alla operationella frågor, och GD VI/G3, som främst ansvarar för det ekonomiska genomförandet av programmen samt för kontrollen av medlemsstaternas utgiftsattesteringar samt av ansök- ningar om åtaganden eller utbetalningar. Hos medlems- staterna har uppgiften tilldelats de instanser som utsetts i programmen. 3. 2 För den första perioden antog kommissionen beslut om godkännande av gemenskapsstödramar och motsva- rande operativa program, vilka presenteras på en lista i tabell 1. 44 stödramar omfattande gemenskapsanslag för 2 606,7 miljoner ecu antogs följaktligen inom ramen för strukturfonderna. Bidraget från EUGFJ:s utvecklingssek- tion uppgick härvid till 1 068,6 miljoner ecu (41 %). Stödramarna gav utrymme för 74 operativa en- eller flerfondsprogram av vilka 58 finansierades med hjälp av EUGFJ:s utvecklingssektion. EGSR OCH OP INOM RAMEN FÖR MÅL 5B, ANTAGNA FÖR PERIODEN 1989–1993 Tabell 1 EUGFJ:s utvecklingssektion ERUF ESF (miljoner ecu) TOTALT STRUKTURFONDER MS REGION OP EGSR % EGSR OP % EGSR OP % EGSR OP % Initial Final BE Hageland BE Vallonien (3 opera- tiva flerfondspro- gram) DK Danmark Baden-Württemberg DE DE Bayern DE Hessen DE Niedersachsen DE Nordrhein-Westfalen DE Rheinland-Pfalz Saarland DE Schleswig-Holstein DE ES ES ES Aragonien (3 opera- tiva flerfondspro- gram Balearerna Kantabrien 3,16 3,42 3,60 30 4,23 4,90 40 4,16 3,70 30 11,55 12,20 0,5 8,38 8,05 8,60 11,54 11,47 12,20 5,00 4,50 5,00 4,50 10,34 88,81 18,76 35,60 4,21 10,76 1,21 24,74 11,21 88,81 20,33 38,57 4,21 11,66 1,40 13,11 3,80 3,80 12,50 111,00 21,70 42,60 5,80 13,10 1,50 14,60 194,41 189,30 222,80 90,64 11,22 23,22 71,23 8,64 19,89 81,50 8,60 15,30 42 37 18 18 38 45 56 41 26 47 42 41 44 71 45 58 7,06 8,10 11,29 13,00 12,20 10,80 12,20 10,80 15,25 17,70 108,17 103,20 15,60 43,30 14,60 9,90 0,80 20,20 16,51 54,62 11,80 15,53 3,38 10,22 39 40 51 51 54 42 40 42 66 36 22 57 5,51 4,00 9,67 7,70 5,80 6,70 5,80 6,70 3,16 60,22 2,73 17,75 3,53 4,94 1,26 1,52 2,70 31,80 1,40 18,10 1,60 4,80 1,30 0,50 19 23 31 31 8 13 4 17 7 17 36 1 20,95 20,70 32,50 32,90 23,00 21,30 23,00 21,30 28,75 257,20 38,00 107,97 19,53 31,23 5,85 36,47 32,90 246,00 38,70 104,00 22,00 27,80 3,60 35,30 0,9 1,5 1,0 1,0 1,5 11,0 1,7 4,7 1,0 1,2 0,2 1,6 235,49 225,30 44 95,10 62,20 12 525,00 510,30 22,9 31,00 6,80 4,40 29,30 8,80 11,00 25 46 42 13,71 6,39 1,77 4,80 1,90 4 10 135,35 24,41 29,39 115,60 19,30 26,30 5,2 0,9 1,2 20. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning EUGFJ:s utvecklingssektion ERUF ESF C 356/21 (miljoner ecu) TOTALT STRUKTURFONDER MS REGION OP EGSR % EGSR OP % EGSR OP % EGSR OP % Initial Final Katalonien La Rioja ES ES ES Madrid Navarra ES Baskien ES Flerregionsprogram ES (2 OP) 26,60 7,40 5,81 13,83 6,18 17,32 6,55 4,12 13,73 4,65 19,60 7,10 4,70 17,30 5,80 71 61 61 76 62 5,00 4,00 3,90 4,00 2,00 5,80 4,60 3,00 4,30 3,10 21 39 39 19 33 4,47 0,36 0,74 2,10 0,46 2,10 1,10 0,50 8 5 5 36,07 11,76 10,45 19,93 8,64 27,50 11,70 7,70 22,70 9,40 9,00 24,60 100 9,00 24,60 1,2 0,5 0,3 1,0 0,4 1,1 FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR Alsace Aquitaine (3 opera- tiva flerfondspro- gram - Nord/Pyre´ne´- erna/Turism) Auvergne (3 opera- tiva enfondsprogram) Basse-Normandie Bourgogne Bretagne Centre Champagne-Arden- nes Franche-Comte´ Jura (Bugey 2 OP) Languedoc-Roussil- lon Languedoc-Roussil- lon - Aude/ He´rault Languedoc-Roussil- lon - Filie`re skogs- området Languedoc-Roussil- lon - Loze`re Limousin FR FR Lorraine FR Midi-Pyre´ne´es Pays-de-Loire FR Poitou-Charentes FR (2OP - Arc Est/Ma- rais) Provence-Alpes-Côte d’Azur Rhône-Alpes Rhône-Alpes - Ain/ Bresse Rhône-Alpes - Ar- de`che Rhône-Alpes - Drô- me Rhône-Alpes - Ise`re Centralmassivet FR FR FR FR FR FR FR FR IT Bolzano (3 operativa enfondsprogram) IT Latium IT Marche IT IT IT IT IT Piemonte Toskana Trento Umbrien Venetien 184,90 146,13 159,90 60 61,10 69,90 26 39,00 35,00 13 285,00 264,80 11,9 3,80 4,11 5,00 63 1,31 1,80 23 1,99 1,20 15 7,10 8,00 0,4 40,05 41,59 48,30 43,85 21,97 30,79 13,58 11,87 4,87 2,57 11,66 32,26 23,81 26,32 14,72 10,26 5,28 2,79 12,64 43,85 25,50 36,30 15,70 12,40 5,60 3,00 13,20 47,69 12,13 13,70 10,26 11,90 0,95 0,90 49,96 7,41 61,72 8,29 20,43 42,11 8,03 60,74 8,98 24,60 52,70 8,70 66,10 11,30 21,41 21,55 23,00 40,72 26,82 30,35 37,00 3,09 3,30 14,86 16,00 4,88 3,41 2,48 5,30 3,60 2,60 449,02 418,03 489,55 24,91 39,75 26,64 4,24 24,91 10,78 21,90 31,77 18,29 29,73 18,64 3,32 25,50 7,11 14,37 31,49 25,70 26,60 14,80 4,90 22,20 10,30 22,20 48,40 58 56 48 63 51 50 47 67 44 57 58 75 58 61 43 64 57 51 52 66 66 60 65 38 56 43 55 38 56 46 52 49 53 38,42 20,50 25 16,54 14,30 32,60 13,63 15,00 34,76 6,03 3,70 0,66 6,28 15,80 16,80 17,70 9,20 10,40 5,10 0,80 8,80 20 32 31 30 42 43 18 29 25,93 12,66 6,93 8,94 5,83 1,98 1,82 8,03 19,30 11,00 3,90 5,80 1,90 1,30 0,70 8,10 31,81 6,90 29 14,71 3,60 5,70 28 2,80 0,30 13,30 17,60 6,40 27,70 6,40 25 31 21 31 27 32 24,76 6,72 63,51 3,51 18,05 5,17 12,38 6,19 4,70 15,40 5,30 9,00 2,20 17 24 21 7 19 8 11 16 27 15 14 11 18 26 9 11 95,01 83,10 102,38 48,26 52,72 57,28 23,73 10,55 5,05 25,97 78,95 53,30 57,90 30,70 24,70 12,00 4,50 30,10 94,21 24,20 20,40 1,20 42,60 85,70 20,40 102,80 19,90 92,77 19,30 137,61 17,99 12,95 14,90 33 10,49 7,20 16 44,85 45,10 21,02 18,30 26,60 38 10,21 8,16 7,30 6,80 10 100 71,95 53,28 1,70 8,40 3,60 1,90 4,20 34 34 40 35 62 70,90 6,80 5,00 24,40 8,90 5,50 6,80 3,7 3,5 2,4 2,6 1,4 1,1 0,5 0,2 1,3 1,1 0,9 0,1 1,9 3,8 0,9 4,6 0,9 2,0 3,2 0,3 0,2 1,1 0,4 0,2 0,3 334,96 252,50 29 176,01 131,80 15 960,00 873,85 39,2 27,17 32,22 21,06 3,06 21,17 5,70 12,10 22,92 31,30 13,90 17,20 3,30 19,80 6,60 19,30 34,90 52 29 45 38 41 34 42 38 1,64 12,77 11,02 0,90 8,65 2,84 5,86 11,02 2,70 7,70 6,60 0,60 5,90 2,80 4,10 7,80 5 16 17 7 12 14 9 9 53,72 84,74 58,72 8,20 54,73 19,32 39,86 65,71 59,70 48,20 38,60 8,80 47,90 19,70 45,60 91,10 2,7 2,2 1,7 0,4 2,1 0,9 2,0 4,1 184,90 148,45 175,10 49 145,40 146,30 41 54,70 38,20 11 385,00 359,60 16,1 C 356/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning EUGFJ:s utvecklingssektion ERUF ESF 20. 11. 98 (miljoner ecu) TOTALT STRUKTURFONDER MS REGION OP EGSR % EGSR OP % EGSR OP % EGSR OP % Initial Final LU Lac de la Haute-Sûre 1,42 1,51 1,42 1,51 1,60 1,60 NL Friesland 12,50 13,55 14,30 12,50 13,55 14,30 57 57 43 43 0,90 1,00 0,90 1,00 24,90 12,60 24,90 12,60 36 36 38 38 0,18 0,20 0,18 0,20 6,60 6,00 6,60 6,00 7 7 18 18 2,50 2,50 2,80 2,80 44,00 32,90 44,00 32,90 UK Devon & Cornwall (2 PO) UK Dumfries & Gallo- way UK Dyfed Gwynedd Powys UK Highlands & Skot- 59,49 30,20 75 14,95 10,20 25 74,44 40,40 12,00 13,60 91 1,87 1,30 9 13,87 14,90 106,44 33,60 86 14,95 5,60 14 121,39 39,20 ska öarna 24,90 7,41 7,50 20 98,88 19,40 24,90 7,41 7,50 6 276,80 96,80 52 73 16,22 10,60 47,99 27,70 28 21 140,00 37,50 349,69 132,00 0,1 0,1 1,5 1,5 1,8 0,7 1,8 1,7 5,9 Totalt 1 068,59 940,35 1 086,75 49 1 103,04 828,20 37 435,06 315,50 14 2 606,69 2 230,45 100,0 Källa: Beslut om de operativa programmen och GD VI-FI 3. 3 Slutdatumet för gemenskapens åtaganden avseende operativa program för första perioden hade bestämts till den 31 december 1993. De nationella betalningarna skulle göras senast två år därefter och kommissionen skulle betala de resterande beloppen före den 31 augusti 1996. Slutdatumet för åtagandena respekterades, däremot inte slutdatumet för betalningarna från gemenskapen. 3. 4 Efter den 31 december 1993 uppgick de åtaganden som EUGFJ:s utvecklingssektion ingått beträffande de operativa programmen till 1 084,96 miljoner ecu (se tabell 2). Trots att de skulle ha spridits ut över en period på fem år, gjordes 80 % av det totala antalet åtaganden under programplaneringens två sista år. Om man räknar in de åtaganden som enligt uppgift dragits tillbaka före den 31 december 1997, uppgår de faktiska åtagandena till 1 072,64 miljoner ecu. Utbetalningarna uppgår till 988,79 miljoner ecu. Tabell 2 EUGFJ:s utvecklingssektion GENOMFÖRANDE AV DE OPERATIVA PROGRAMMEN MS REGION 1990–1991 1992–1993 Totalt Åtaganden Indragna åta- ganden Betalningar 1990–1993 1994–1997 Totalt % Belopp % Belopp % Belopp Belopp Belopp % Belopp % Belopp (miljoner ecu) BE BE Hageland Vallonien DK Danmark DE DE DE DE DE DE DE DE Baden-Württemberg Bayern Hessen Niedersachsen Nordrhein-Westfalen Rheinland-Pfalz Saarland Schleswig-Holstein 0,90 2,36 3,26 1,05 1,05 2,56 21,53 4,57 9,26 1,09 1,98 3,36 44,35 25 28 27 28 28 20 19 21 22 19 15 23 2,74 6,20 8,94 2,73 2,73 9,95 89,44 17,17 33,38 4,76 11,09 1,51 11,22 75 72 73 72 72 80 81 79 78 81 85 100 77 3,64 8,56 12,20 3,78 3,78 12,51 110,97 21,74 42,64 5,85 13,07 1,51 14,58 -0,30 -0,30 1,50 3,32 4,82 2,71 2,71 9,15 93,08 16,96 28,72 5,07 8,86 0,75 13,30 20 178,52 80 222,87 175,89 41 40 41 72 72 73 84 78 67 87 68 50 91 79 2,14 4,94 7,08 59 60 59 3,64 8,26 100,0 100,0 11,90 100,0 2,71 2,71 27 22 33 12,51 6 100,27 21,74 42,64 5,07 12,38 1,51 14,58 27 50 9 71,7 71,7 100,0 90,4 100,0 100,0 86,7 94,7 100,0 100,0 3,36 7,19 4,78 13,92 3,52 0,76 1,28 34,81 16 210,70 94,5 20. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 356/23 (miljoner ecu) MS REGION 1990–1991 1992–1993 Totalt Åtaganden Indragna åta- ganden Betalningar 1990–1993 1994–1997 Totalt Belopp % Belopp % Belopp Belopp Belopp % Belopp % Belopp ES ES ES ES ES ES ES ES FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR FR IT IT IT IT IT IT IT IT Aragonien Balearerna Kantabrien Katalonien La Rioja Madrid Navarra Baskien Ain - Bresse Alsace Aquitaine - Nord Aquitaine - Pyre´ne´es Arde`che Aude/He´rault Auvergne Basse-Normandie Bourgogne Bresse - Revermont Bretagne Centre Champagne-Ardennes Drôme Franche-Comte´ Bugey) Franche-Comte´ sey) Ise`re Languedoc-Roussillon - Filie`re skogsområdet Languedoc-Roussillon Limousin Lorraine Loze`re Centralmassivet Midi-Pyre´ne´es Pays-de-Loire Poitou-Charentes Poitou-Charentes Marais Provence-Alpes-Côte d’Azur (Jura (Jus- - Trento Toskana Bolzano Umbrien Venetien Piemonte Marche Latium LU Lac de la Haute-Sûre NL Friesland UK Highlands & Skotska öarna 21,60 2,73 4,79 4,06 1,62 1,15 4,14 1,14 41,23 1,32 1,03 7,63 2,77 3,31 2,57 7,99 4,71 9,03 0,88 3,61 2,57 1,32 1,29 1,97 0,77 0,85 3,03 8,93 2,01 6,55 0,93 15,22 1,66 2,66 27 32 31 21 23 24 24 20 59,88 5,85 10,48 15,49 5,53 3,55 13,17 4,68 26 118,63 29 20 21 23 21 22 18 18 25 27 23 21 23 24 23 26 23 22 17 23 27 35 23 15 19 3,24 4,02 28,38 9,53 12,64 9,35 35,87 20,80 27,28 2,41 12,10 9,82 4,31 3,98 6,59 2,19 2,79 0,95 10,63 43,74 6,66 18,05 1,69 50,89 9,64 11,58 73 68 69 79 77 76 76 80 74 71 80 79 77 79 78 82 82 75 73 77 79 77 76 77 74 77 100 78 83 77 73 65 77 85 81 81,48 8,58 15,27 19,55 7,15 4,70 17,31 5,82 72,58 7,48 11,14 12,61 4,70 2,89 15,13 4,05 -1,65 -0,96 -0,18 -0,17 159,86 -2,96 130,58 -0,29 -0,02 -1,81 -0,12 4,56 5,05 36,01 12,30 15,95 11,92 43,86 25,51 36,31 3,29 15,71 12,39 5,63 5,27 8,56 2,96 3,64 0,95 13,66 52,67 8,67 24,60 2,62 66,11 11,30 14,24 4,04 3,49 27,52 10,39 13,43 6,07 39,19 17,97 25,07 2,80 11,35 8,44 4,03 3,90 6,48 2,21 3,09 0,47 8,02 40,68 6,25 18,17 2,00 47,46 8,67 9,58 4,39 25,38 8,78 100 8,78 6,94 19 30,09 101,55 21 388,00 2,36 4,89 5,64 2,96 7,95 2,09 4,99 23 22 22 13 16 14 19 7,92 17,35 20,04 19,24 40,49 4,69 12,71 21,58 30,88 18 144,02 0,52 0,52 3,90 3,90 1,18 1,18 33 33 27 27 16 16 1,08 1,08 10,35 10,35 6,37 6,37 81 79 77 78 78 87 84 100 86 81 82 68 68 73 73 84 84 37,03 489,55 -2,24 360,54 10,28 22,24 25,68 22,20 48,44 4,69 14,80 26,57 -1,12 -0,84 -2,60 6,57 11,12 16,47 11,10 24,62 3,34 7,40 13,28 174,90 -4,56 93,90 1,60 1,60 14,25 14,25 7,55 7,55 -0,51 -0,51 -1,05 -1,05 -1,21 -1,21 0,42 0,42 8,03 8,03 6,28 6,28 89 87 82 65 76 64 87 72 83 89 69 76 84 86 51 89 70 73 85 72 68 72 76 76 75 85 49 59 77 72 74 76 72 77 67 50 69 74 72 50 64 50 51 87 61 50 55 39 39 61 61 99 99 % 89,1 100,0 100,0 87,4 100,0 100,0 100,0 100,0 1,10 2,48 4,47 1,49 1,63 2,18 1,60 72,58 8,58 13,62 17,08 6,19 4,52 17,31 5,65 13 18 23 24 36 13 28 14,95 10 145,53 92,8 0,19 1,08 5,42 0,95 2,23 4,85 4,65 5,29 9,43 0,22 3,06 2,62 1,13 1,25 1,37 0,54 0,26 3,84 11,99 1,70 6,43 0,42 8,47 1,48 3,10 2,63 7,89 92,49 2,59 6,79 9,21 11,10 13,20 0,51 8,08 51,48 0,67 0,67 5,17 5,17 0,06 0,06 4,23 4,57 32,94 11,34 15,66 10,92 43,84 23,26 34,50 3,02 14,41 11,06 5,16 5,15 92,8 90,5 91,5 92,2 100,0 91,6 100,0 91,2 100,0 91,8 91,7 89,3 91,7 100,0 7,85 91,7 2,75 3,35 0,47 11,86 52,67 7,95 24,60 2,42 55,93 10,15 12,68 92,9 92,0 49,5 86,8 100,0 91,7 100,0 92,4 84,6 89,8 89,0 7,02 80,0 4 21 15 8 14 41 11 21 27 7 19 21 20 24 16 18 7 28 23 20 26 16 13 13 22 30 21 33,27 19 453,03 28 31 36 50 27 13 30 9,16 17,91 25,68 22,20 37,82 3,85 7,40 21,36 89,8 93,0 100,0 80,5 100,0 100,0 78,1 100,0 60,7 80,4 30 145,38 85,3 61 61 39 39 1 1 1,09 1,09 100,0 100,0 13,20 100,0 13,20 100,0 6,34 6,34 100,0 100,0 Totalt 227,40 21 857,56 79 1 084,96 -12,32 782,75 73 206,04 19 988,79 92,2 Källa: GD VI-G3, ARINCO, SINCOM C 356/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 11. 98 3. 5 Den 31 december 1997 hade 26 operativa program, eller färre än hälften, avslutats. Av dessa hade endast tolv avslutats inom de tidsfrister som bestämts i samband med att de operativa programmen antogs. praktiken betraktas ett program som avslutat om alla dess delbetalningar gjorts. Attesteringarna och intygen avseende den sista delbetalningen skiljer sig inte från de som avser de föregående betalningarna. 3. 6 Fördelningen av de 32 operativa program som ännu inte avslutats vid utgången av budgetåret 1997 ser ut enligt följande: — 22 i Frankrike (av 28), — 4 i Italien (av 8), — 3 i Tyskland (av 8), — 2 i Spanien (av 8), — 1 i Danmark (av 1). 3. 7 Frankrike hade genom ett brev från kommissionen, daterat den 10 december, beviljats en förlängning på sex månader för att avsluta åtagandena och betalningarna (2). Dessa nya tidsfrister har i samband med 22 av de operativa programmen inte respekterats eftersom Frank- rike ännu inte lämnat in några kompletterande uppgifter beträffande de attesterade utgifterna. 3. 8 I samband med åtta operativa program har med- lemsstaterna inte respekterat tidsfristerna för inlämnande av ansökningar om utbetalningar från kommissionen. För två av dessa program hade de ännu inte inlämnats i slutet av 1997. 3. 9 Totalt sett betalades även de återstående bidragen från ERUF och ESF ut senare än planerat. Sålunda hade endast 8 av de 74 operativa programmen för mål 5b som samfinansierats av gemenskapen avslutats den 31 oktober 1997. 4. ATTESTERING AV UTGIFTER OCH GENOMFÖRAN- DERAPPORTER 4. 1. Gemenskapens betalningar har effektuerats på grundval av ansökningar om betalning vilka utarbetats och undertecknats av de ansvariga nationella myndighe- terna (3). I samband med effektuerandet av varje årliga delbetalning krävs dessutom att medlemsstaten lägger fram en rapport om hur genomförandet av stödet från fonden fortskridit samt en attestering av sanningsenlighe- ten hos de uppgifter som lämnats. 4. 3. Attesteringarna bör ge kommissionen en tillförlitlig försäkring om sanningsenligheten och stödberättigandet hos utgiftsredovisningarna. Granskningen av attestering- arna från flera medlemsstater visar att a) belopp har attesterats utan att några intyg styrkt deras sanningsenlighet och utan att det varit möjligt att i samband med de kontroller som genomförts på plats redogöra för beloppen, b) andra belopp inte motsvarade de faktiska utgifterna, c) vissa attesterade utgifter saknar stödberättigande på grund av att — gemenskapsstöd ansökts för åtgärder som genom- förts antingen före eller efter perioden för stödbe- rättigande, — vissa åtgärder och utgifter till sin natur inte var förenliga med bestämmelserna i förordningen om fonden eller programmen, — administrationsutgifter avseende kostnader för ad- ministration och personal som inkluderats i beräk- ningarna, särskilt genom avdrag på belopp som betalats till stödmottagarna. Dessutom påverkas dessa utgifter av brister i tillämp- ningen av anbudsförfaranden och förfaranden för offent- liga uppdragsavtal, såsom ofullständighet hos de tekniska och administrativa underlagen för tilldelning av kon- trakt. 4. 4. Beträffande punkt 4. 3 a, har revisionsrätten för den tyska delstaten Bayern, som med mer än 10 % av fon- dens stödmedel är den främsta mottagaren av stöd från strukturfonderna för mål 5b, tvingats genomföra ytterli- gare ett besök på plats för att skaffa fram de attesteringar som inte kunnat erhållas vid den första kontrollen. De dokument som ställts till revisionsrättens förfogande i samband med denna kompletterande kontroll har emel- lertid visat sig föga övertygande. Tillförlitligheten hos attesteringen av utgifterna Lägesrapporter 4. 2. I regelmässigt hänseende innebär avslutandet av ett program inga ytterligare krav förutom de nyss nämnda. I (2) Genom beslut av den 19 december 1995 angående det operativa programmet för Centralmassivet. (3) Med undantag av det första förskottet på den första delbetal- 4. 5. Enligt artikel 25 i förordning (EEG) nr 4253/88 (4) är medlemsstaterna skyldiga att till kommissionen avge rapporter om fullgörande av årliga avbetalningar och en slutrapport inom sex månader efter avslutandet av ett ningen, som utbetalas automatiskt. (4) EGT L 374, 31. 12. 1988, s. 1. 20. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 356/25 program. Dessa rapporter skall beröra de framsteg som gjorts, särskilt med hjälp av på förhand bestämda fysiska och finansiella indikatorer. — de operativa programmen, som fastställer olika for- mer av åtgärder för att på platsen precisera de riktlin- jer som fastslagits i gemenskapsstödramarna. 4. 6 Dessa rapporter innehåller emellertid ofta allmän ekonomisk information som begärts av behörig instans och inte gör det möjligt att fastställa — den totala kostnaden för projekten, — de stödberättigande kostnaderna, — andelen offentliga utgifter, — bidraget från EUGFJ och/eller andra fonder. 4. 7 Vidare är det svårt att jämföra uppgifterna i rappor- terna om delbetalningar för programmen med atteste- ringar av utgifterna, detta på grund av att dokumenten utarbetats vid olika tidpunkter. 4. 8 Avsaknaden av detaljer i dessa uppgifter och oför- mågan att styrka dem med attesteringar gör att de i hög grad förlorar i relevans. I praktiken gör kommissionen delbetalningarna på grundval av attesteringar efter en högst ytlig analys av rapporterna. 4. 9. Eftersom rapporterna ofta inte kompletteras med fysiska indikatorer ger de inte den information som krävs för att kommissionens administratörer skall kunna sätta sig in i åtgärderna. Således ger avslutandet av de årliga delbetalningarna och av de operativa programmen ingen möjlighet att utröna huruvida de mål som fastställts i de operativa programmen har uppnåtts; det utgör således endast i formellt hänseende en ekonomisk kontroll. 5. SYSTEM FÖR FÖRVALTNING Genomförande av de operativa programmen 5. 1. Det många förseningar som ägt rum ända sedan programplaneringens början (se punkt 5. 3–5. 4) har lett till att åtgärderna oundvikligen koncentrerats till slutet av perioden. Reformeringen av strukturfonderna borde dock i princip ha lett till en mer samstämmig programplaner- ing, en bättre förvaltning av fonderna liksom en perma- nent övervakning och en utvärdering av åtgärderna. 5. 3. Förverkligandet av målen för gemenskapsstödra- marna inom de tidsfrister som satts kan endast ske på villkor att stödramarna och de operativa programmen antas i tillräckligt god tid. Stödramarna antogs dock inte förrän i mitten av 1990-talet och de långa tidsfristerna för utbildning för de operativa programmen har ofta överskridit de sex månader som fastslagits i förordning (EEG) nr 4253/88. I själva verket har utbildningsperioden för 40 av 58 operativa program överskridit de före- skrivna sex månaderna. Den genomsnittliga tidsfristen för utbildning var åtta månader och i två fall 22 månader. 5. 4. Trots att programperioden inleddes 1989 antogs följaktligen inget operativt program under detta år. Fem program antogs 1990, 50 först under 1991, ytterligare två under 1992, det vill säga ett år före det ursprungliga slutdatumet. Det sista antogs först 1993. 5. 5. Förkortningen av perioden för genomförande som härrör från den ursprungliga programplaneringen har fått de franska regionerna att vidta åtgärder som redan genomförts (5). I Basse-Normandie härrör över 32 % av de offentliga utgifterna för projekt för de underåtgärder som analyserats från denna praxis; granskningen visade att dessa projekt hade inkluderats i de operativa pro- grammen i efterhand. Trots att reglerna kan tillåta dessa utgifter med beaktande av de betalningar som gjorts under perioden för stödberättigande, har programplaner- ingen förvanskats, dels genom denna retroaktiva praxis, dels genom att de åtgärder som skrivits in i programmet på ett godtyckligt sätt delats upp i olika kategorier vilka underkastats olika slags regler. 5. 6. För att eliminera risken för att gemenskapens anslag inte utnyttjas har åtgärder omformats på olika sätt. Regionen Limousin har genomfört dessa justeringar i form av överföringar av åtgärder — inskrivna i det nya samlade programplaneringsdokumentet — till det opera- tiva programmet och genom att ersätta indragna åtgär- der. De förskjutningar som skett på detta sätt, i strid med reglerna om stödberättigande, har uppskattats till nära 2 % av de redovisade offentliga utgifterna. Ändring av programplaneringen Programplanering 5. 7. Reformen har medfört ett element av flexibilitet i med genomförandet av åtgärder genom att möjligheten 5. 2. Programplaneringen kretsar kring — gemenskapsstödramarna, som beskriver målen och definierar strategin för att uppnå dessa under den period som avses, (5) Denna praxis har underlättats genom förfarandet för alterna- tiv betalning, som kräver en fördelning av de offentliga utgifterna mellan gemenskapsanslag och nationella ersätt- ningar och grundas på genomförande av individuella projekt med olika finansieringskällor. C 356/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 11. 98 att ändra den ursprungliga programplaneringen erbjuds inom ramen för samarbetet mellan kommissionen och medlemsstaterna. Sålunda har 34 av de stödramar som antagits för genomförande av mål 5b varit föremål för ändringsbeslut. Enligt besluten om de operativa program- men kan de revideras allt efter sin betydelse antingen endast genom en resolution från uppföljningskommitte´n eller genom ett ändringsbeslut från kommissionen. 5. 8. Beträffande de 51 operativa programmen som änd- rats i enlighet med det sistnämnda förfarandet fattades 45 beslut i november och december 1993, dvs. under de två månader som föregick slutdatumet. Denna praxis inne- bär, om än ingen verklig ändring av programplaneringen, så i alla fall att kommissionen accepterar de faktiska omständigheterna. 5. 9. De ändringar som gjorts av uppföljningskommitte´- erna har framför allt rört finansieringsplanerna för pro- grammen och åtgärdernas innehåll. Dessa bearbetningar som gjorts i slutet av programplaneringsperioden avslöjar en bristande noggrannhet i samband med den ursprung- liga programplaneringen. Tillämpning av de grundläggande ide´erna 5. 10. Enligt de franska myndigheterna utgör den slutliga stödmottagarens beslut att delta i genomförandet av de operativa programmen det juridiska åtagande som berät- tigar till finansiering på gemenskapsnivå och detta, obe- roende av de behöriga nationella myndigheternas beslut, i form av ekonomiskt stöd. Detta problem beträffande tillämpning av gemenskapens regler och av beslutet om stöd från fonden, vilket i slutet av 1997 ännu inte lösts, har lett till att betalningen till 22 operativa program ställts in. 5. 11. Den sena uppkomsten av detta spörsmål leder fram till frågan om graden av effektivitet hos det samar- bete beträffande förvaltningen och övervakningen av pro- grammen som ägt rum mellan kommissionen och denna medlemsstat, som är den främsta mottagaren av stöd inom ramen för mål 5b. Urval av åtgärder och stödmottagare c) Tillämpning av olika individuella styrräntor (från 17 till 75 %), för likartade åtgärder som ingått i en och samma åtgärd. Övervakningsmekanismerna 5. 13. Övervakningen säkerställs genom att administratö- rer från gemenskapen och nationella administratörer del- tar i övervakningskommitte´ns sammanträden, vilkas främsta funktion är att kontrollera att åtgärder följer föreskrifternas och programmens regler. Övervakningen skall genomföras med hjälp av fysiska och finansiella indikatorer. Dess effektivitet är beroende av kvaliteten hos de senare samt av insynen i förvaltningen av fon- derna. Ekonomisk övervakning 5. 14. Enligt artikel 21 i förordning (EEG) nr 4253/88, skall varje förskott påföras åtagandet för motsvarande avbetalning. EUGFJ:s bokföringsförfarande för åtaganden och betalningar går emellertid ut på att för enkelhetens skull systematiskt betala de äldsta åtagandena (6). Detta förfarande strider dock mot fondens bestämmelser och budgetförordningen; det förvanskar principen om årliga delbetalningar och förhindrar genomförande av eko- nomiska analyser under programmets gång. 5. 15. Vidare går den gällande ekonomiska mekanismen ut på att för varje årlig delbetalning för de operativa programmen betala ett första förskott till medlemsstaten i fråga. Därefter betalas ett andra förskott ut på grundval av en attestering av att de faktiska utgifterna motsvarar 50 % av summan av detta första förskott. Slutligen gör en sista attestering det möjligt för kommissionen att effektuera den årliga delbetalningen. Ända fram till med- lemsstaternas slutliga attestering av de utgifter som fak- tiskt ligger till grund för en delbetalning är kommissio- nens betalningar förskott som i enlighet med artikel 71 i budgetförordningen skulle ha tagits upp på ett avräk- ningskonto. Kommissionen har emellertid bokfört för- skotten som definitiva utgifter. Gemenskapens redovis- ning återspeglar således inte det faktiska genomförandet av programmen. 5. 12. De förfaranden som tillämpas av de nationella administratörerna vid urval av åtgärder och stödmotta- gare kännetecknas av brist på kriterier. Förutom dessa brister framkom följande: a) Gemenskapsstöd för operativa program har beviljats åtgärder på mindre stränga villkor än vad som stad- gas i de särskilda föreskrifterna. b) Nyttan och livsdugligheten hos projekten har inte 5. 16. Effektuerandet av en mellanliggande delbetalning ägnas ingen särskild uppmärksamhet. I praktiken behand- lar kommissionen dessa betalningar på samma sätt som förskotten och betraktar endast saldot för den sista delbetalningen som resterande belopp (7). Avsaknaden av (6) Beträffande detta, se de särskilda rapporterna till stöd för förklaringarna om räkenskapernas tillförlitlighet för räken- skapsåren 1995 (punkt 3. 26) och 1996 (punkt 21. 4). (7) Se svaret på punkt 3. 34–3. 35 i DAS-rapporten för budgetåret beaktats i tillräckligt hög grad. 1995. 20. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 356/27 noggrannhet, i synnerhet de brister som noterats beträf- fande övervakningen av det ekonomiska genomförandet av de operativa programmen, i synnerhet i samband med avslutandet av varje årlig delbetalning, orsakar problem vid avslutandet vilka hade kunnats lösas långt tidigare om effektiva kontroller hade genomförts i samband med avslutandet av de årliga delbetalningarna. 5. 17. På nationell nivå har andra svårigheter fogats till de som rör påbörjandet av programmen. Dessa svårighe- ter har främst orsakats av a) avsaknad av dokument som beskriver samtliga förfa- randen, från framläggandet av projektet till den eko- nomiska kontrollen av utgiftsattesteringarna, b) bristerna hos den fysiska övervakningen som förutom ett antal sakfel inte förmått avslöja grundläggande brister och därmed negativt påverkar kvaliteten och tillförlitligheten hos de uppgifter som lämnats och således även utgiftsattesteringarnas giltighet, c) bristande datorisering av uppgifter, vilket orsakats av svårigheter i samband med utarbetandet av de doku- ment som krävs för ansökningarna om betalning av saldot och för utarbetandet av slutrapporten, d) ett stort antal mellaninstanser vid förvaltningen av stödet, vilket fördröjt betalningarna till de slutliga stödmottagarna och försvårat uppföljningen av stö- det. 5. 18. I sitt svar på den särskilda rapporten nr 4/90 om de integrerade medelhavsprogrammen (IMP), berörde kommissionen de nationella myndigheternas ovillighet att ta fram tillförlitliga indikatorer och införa ett system som gör det möjligt att säkerställa insynen i förvaltningen av anslag. De kontroller som gjorts avseende genomförandet av mål 5b har visat att situationen inte förändrats nämn- värt. Materiell övervakning 5. 19. Övervakningen av genomförandet av åtgärderna är absolut nödvändig för att det skall vara möjligt för parterna att analysera sakläget och ingripa i tid för att rätta till felen. Denna övervakning har dock förblivit otillräcklig när det gäller de åtgärder som vidtagits under den första perioden. Den ibland låga kvalite´n hos rappor- terna om avslutandet är ett uttryck för denna brist. 5. 20. De kontroller som genomförts har sålunda avslöjat fall där (1) EGT C 298 av den 28. 11. 1990. — verksamhetsrapporterna ännu inte hade uppdaterats, — planerade åtgärder inte hade genomförts, — ingen formell analys av orsakerna till att dessa åtgär- der uteblivit hade gjorts, — ersättningarna av åtgärder likaledes hade skett utan formalisering. 5. 21. Vid kontroller på platsen har det inte alltid varit möjligt att urskilja något samband mellan de ekonomiska uppgifter som angetts i rapporterna och de konkreta förhållanden som konstaterats. Detta beror på att hänsyn tagits till delbetalningar som inte går att jämföra med det materiella genomförandet, att beräkningarna av budgeten för genomförandet skiljer sig åt, att verksamhet uteblivit under den period som utgifterna varit avsedda för, på bristande respekt för specifikationerna eller på att de mål som uppställts i samband med godkännandet av projektet ändrats. I andra fall gör den systematiska tillämpningen av i förväg fastställda priser till stöd för utgifterna det omöjligt att på allvar revidera kostnaden för genomföran- det. Teknisk assistans 5. 22. De operativa programmen förfogar över anslag för särskilda åtgärder i form av teknisk assistans för förvalt- ning, övervakning och utvärdering i form av särskilda åtgärder i syfte att göra det möjligt att införa system för insamling, styrkande och analys av data. 5. 23. Medlemsstaterna har flitigt använt sig av dessa anslag för att täcka kostnader utan anknytning till de mål som uppställts för den tekniska assistansen, i synnerhet betalningen av a) utgifter för de nationella förvaltningsmyndigheternas verksamhet, inklusive tjänstemännens löner, b) verksamhet vid offentliga organ utan anknytning till avslutade åtgärder inom de operativa programmen. 5. 24. För övrigt har den faktiska kostnaden för den tekniska assistansen befunnits överstiga de belopp som fastställts i programmen, detta på grund av att driftsan- slag använts för åtgärder liknande teknisk assistans. Det har sålunda konstaterats två fall i vilka över 15 % av anslagen för verksamhetsåtgärder omfattade förvaltnings- och ledningsåtgärder. Dessa åtgärder var trots att de var avsedda för genomförande av programmet att beteckna som teknisk assistans. Därigenom minskades effekterna av åtgärderna i fråga. 5. 25. En sådan situation kan dessutom kritiseras efter- som den strider mot specificeringsregeln, i hög grad försvårar uppskattningen av den faktiska kostnaden för den tekniska assistansen samt leder till att de administra- C 356/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 11. 98 tiva utgifterna för den nationella administrationen, som redan täcks av de respektive offentliga budgetarna, hän- förs till gemenskapens allmänna budget. Kontrollerna 5. 26. Kommissionens avdelningar har genomfört 21 kontroller av 23 av de 58 operativa program som genom- förts inom ramen för mål 5b under perioden 1992–1997. Rapporterna om dessa kontroller vittnar om åtskilliga svagheter och brister i samband med genomförandet av de operativa programmen. 5. 27. Mot bakgrund av dessa resultat och komplexiteten hos varje operativt program borde kommissionen för- stärka sina kontroller. Det är i detta sammanhang förvå- nande att det operativa programmet för Bayern trots sin ekonomiska betydelse (se punkt 4. 4) inte varit föremål för någon kontroll på platsen. 5. 28. De kontroller som utförts av nationella myndighe- ter har varit få till antalet och har endast rört begränsade områden. Exempelvis hade på platsen genomförda kon- troller av en åtgärd i den tyska delstaten Hessen, vilka uppgivits av de behöriga myndigheterna, inte styrkts genom en fullständig dokumentation. I ett specifikt fall hade ett projekt på 2,7 miljoner ecu avslutats i ekonom- iskt hänseende utan att den obligatoriska tekniska kon- trollen genomförts. Dessa kontroller har inte systematiskt lett till utarbetande av rapporter. 5. 29. I två undantagsfall utfördes kontrollerna av en intern granskningsmyndighet. De rekommendationer som riktats till de nationella administratörerna har dock inte alltid haft någon effekt och kommissionen har inte hållits underrättad därom. 5. 30. Det operativa program som beslutats om till för- mån för Bayern var 1994 föremål för en kontroll av revisionsrätten i delstaten. Rapporten innehåller väsent- liga iakttagelser som gjorts i samband med gransk- ningen. 5. 31. Kontrollerna har ibland anförtrotts åt samma myndigheter som sammanställt akterna. Detta strider mot uppdelningen av uppgifter mellan administrativa myndig- heter och kontrollinstanser. 5. 33. Vidare har endast ett av de tolv program som granskats av kommissionen varit föremål för en utvärde- ring i efterhand på de nationella myndigheternas initiativ. När det gäller de andra programmen har utvärderingen oftast enbart bestått i helhetsanalyser som utgjort förbe- redelser för samlade programplaneringsdokument för andra perioden. Övergång till andra perioden 5. 34. De samlade programplaneringsdokumenten för den nya perioden har präglats av en uppmjukning av kriterierna för uppdelning i områden till mål 5b samt av en ökning av antalet mindre områden, i motsats till den ansats till koncentration som föreskrivs i reformen. De stödberättigade områdena i mål 5b avgränsas fortfarande utan hänsyn till de administrativa och ekonomiska gräns- linjerna för vilka statistiska uppgifter finns tillgängliga. Uppföljningen av utgifterna förblir komplicerad och vissa åtgärders betydelse är omöjlig att uppskatta. 5. 35. Budgetplanerna för de 84 samlade programplane- ringsdokumenten som antagits förutsåg 1 791,4 miljoner ecu i åtagandebemyndiganden för de första fyra åren för genomförandet (1994–1997). Genomförandet av pro- grammet är dock redan försenat och endast ett belopp på 1 440,2 miljoner ecu har anslagits för denna period. 5. 36. Planerna för det första året har lätt kunnat för- verkligas tack vare att ett automatiskt åtagande gjordes avseende den första delbetalningen. Under 1995 avvek dock verksamheten i hög grad från vad som föreskrivits i planerna: åtagandena uppgick till 249,5 miljoner ecu, att jämföra med planens 441,9 miljoner ecu, det vill säga till 56 %. 5. 37. Genomförandet av de operativa programmen har ofta sammanfallit med upprättandet av de samlade pro- gramplaneringsdokumenten, vilket fått till följd att vissa åtgärder delats upp mellan programmets två perioder. Bortsett från den exceptionella karaktären hos denna praxis har kontrollerna visat att det inte alltid varit möjligt att fysiskt och finansiellt skilja mellan projektets båda faser och att deras anknytning till två olika pro- gramplaneringsperioder därmed inte kunnat motiveras. 6. SLUTSATS OCH REKOMMENDATIONER Utvärdering 5. 32. Kommissionen genomförde 1994 en utvärdering i efterhand i enlighet med artikel 26 i förordning (EEG) nr 4253/88. Utvärderingen i fråga gällde 21 operativa pro- gram. Denna åtgärd, som avsåg operativa program som var i färd med att genomföras, kan i själva verket inte betraktas som en utvärdering i efterhand. Det har vidare genomförts utan samordning mellan de regionala myndig- heterna, och dess resultat har inte alltid analyserats tillsammans med dessa myndigheter. 6. 1. Den avsevärda förseningen av avslutandet av de operativa programmen bör förmå kommissionen och medlemsstaterna att ingående se över programplanerings- och övervakningsförfarandena. När det gäller genomför- andet mera specifikt bör man se över medlemsstaternas praxis för att ta igen de förseningar som ägt rum i samband med genomförandet av de operativa program- men, såsom tillämpningen av de mycket vida urvalskrite- rierna, den retroaktiva programplaneringen som tar sig uttryck i införande av redan etablerade utgifter och en ny programplanering avsedd att tillåta nya utgifter, eftersom 20. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 356/29 insynen i dessa förfaranden är bristande (se punkt 3. 1–3. 9). 6. 2. Ett stort antal oklarheter och oegentligheter påver- kar attesteringsförfarandet i negativ riktning. Eftersom den attestering av utgifter som införts av en offentlig myndighet är en rättshandling som utgör en garanti för mottagaren och en förpliktelse för utställaren, bör bristen på tillförlitlighet hos dessa attesteringar förmå kommis- sionen att se över sitt kontrollsystem liksom de nuva- rande mekanismerna för effektuering av betalningar från gemenskapen (se punkt 4. 1–4. 9). 6. 3. Systemet för förvaltning och övervakning har avslö- jat ett antal brister i samband med programplaneringen och ändringen av programplaneringen. Vad gäller den praktiska tillämpningen av definitionerna av de grundläg- gande ide´erna, bör kommissionen se till att det utarbetas tydligare bestämmelser för genomförandet och från bör- jan försäkra sig om att samtliga medlemsstater håller sig till tolkningen av dessa (se punkt 5. 1–5. 11). 6. 4. Beträffande mekanismerna för val av åtgärder och stödmottagare krävs tydligare urvalskriterier för att för- valtningsmyndigheterna skall kunna fatta sina beslut på gedigna grunder och garantera samstämmigheten hos de stöd som beviljas för olika typer av åtgärder samt ett genomförande av åtgärderna som tillåter insyn (se punkt 5. 12). 6. 5. Beträffande den ekonomiska övervakningen borde de problem som uppstått i samband med avslutandet av de årliga delbetalningarna ha lösts på detta stadium av programmet. Kontrollen borde fokuseras på saldot för varje delbetalning, vilket innebär en fördel i form av kontinuitet och skulle leda till att ett antal problem i slutet av programmet och de hinder för avslutande som dessa inneburit undviks. Detta skulle leda till en mer hållbar och effektiv övervakning och därmed till att kommissionen och medlemsstaterna lättare kunnat han- tera de åtgärder som genomförts i samband med de operativa programmen (se punkt 5. 14–5. 18). 6. 6. De anslag till teknisk assistans som varit avsedda att förbättra förvaltningen, övervakningen och utvärderingen av de operativa programmen har vid upprepade tillfällen använts till andra finansieringsändamål. Kommissionen borde se till att dessa anslag endast används för de ändamål de är avsedda för. All annan slags användning strider i själva verket mot specificeringsregeln för budge- ten (se punkt 5. 22–5. 25). 6. 7. Med tanke på den bristfälliga kontrollen, ja till och med avsaknaden av kontroll av de operativa program- men, borde man från kommissionens sida planera en förstärkning av kontrollerna. Varje operativt program borde genomgå åtminstone en kontroll på plats. Vad beträffar de kontroller som utförs av medlemsstaterna bör man varje gång utarbeta en rapport, vars viktigaste uttalanden bör vidarebefordras för kännedom till kom- missionen. Det behövs en bättre samordning av kommis- sionens och medlemsstaternas kontroller (se punkt 5. 26–5. 31). Denna rapport har antagits av revisionsrätten i Luxemburg vid dess sammanträde den 16 och 17 september 1998. För revisionsrätten Bernhard FRIEDMANN Ordförande C 356/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 11. 98 BILAGA MÅL 5b I REFORMEN AV STRUKTURFONDERNA 1. Reformeringen av strukturfonderna vilar på fyra grundläggande principer: koncentration, samarbete, programplanering och komplettering. Dessa fyra principer skall vara vägledande för genomförandet av de sex mål som uppställts för strukturfonderna. 2. EUGFJ:s utvecklingssektion deltar i genomförandet av tre av dessa mål a) Mål 1, som syftar till att främja utveckling och anpassning av regioner som utvecklas långsam- mare. b) Mål 5, som omfattar två punkter — Mål 5a, speciellt för EUGFJ:s utvecklingssektion, som syftar till att skynda på anpassningen av jordbruksstrukturerna, — Mål 5b, i vilket även Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden medverkar för att främja landsbygdens utveckling. c) Mål 6, som gäller utveckling av områden med låg befolkningstäthet (ett mål som uppställts för andra programplaneringsperioden till följd av tillkomsten av nya medlemsstater). 3. De stödberättigade landsbygdsområdena i mål 5b kännetecknas av ett högt antal sysselsatta inom jordbruket i förhållande till det totala antalet sysselsatta samt av en låg nivå på den ekonomiska utvecklingen och inkomsterna från jordbruket. De planerade åtgärderna som bestämts enligt den särskilda inriktningen hos varje fond syftar till att anpassa och diversifiera jordbrukssektorn samt till att utveckla ekonomisk verksamhet som lämpar sig för landsbygden. De genomförs framför allt med hjälp av stöd till infrastruktur inom landsbygds- och turismområdet, för bevarande av områden och miljö och för utveckling av skogsbruket. Mål 5b har under den första perioden inriktats på 50 regioner, 5 % av gemenskapens befolkning och 17 % av dess område och under den andra perioden på 89 regioner, 8 % av befolkningen och 25 % av området. Första programplaneringsperioden (1989–1993) 4. Åtgärderna under den första programperioden har genomförts i tre huvudsakliga etapper a) Medlemsstaterna lägger fram en flerårsplan som omfattar en socioekonomisk analys och en beskrivning av den planerade utvecklingsstrategin samt föreslår huvudsaklig inriktning för åtgärder och uppskattar finansieringsbehoven. b) Kommissionen fastställer en gemenskapsstödram som fastslår de viktigaste åtgärdspunkterna och lägger fram en vägledande finansieringsplan samt en översikt över de former av de typer av åtgärder som skall genomföras. c) Kommissionen fastställer de typer av åtgärder som härrör från ansökningarna om stöd från medlemsstaterna och gemenskapsstödramarna, dels i form av operationella program, dels i form av större projekt, globala subventioner eller samfinansiering av stödsystem. 5. Beträffande mål 5b har kommissionen åtagit sig att genomföra stödramarna i samband med den första programplaneringsperioden genom operativa program. De operativa programmen kan beskrivas som sammanhängande samlingar av åtgärder inriktade på flera år, för vilkas genomförande man måste vända sig till en eller flera strukturfonder. 6. Gemenskapens åtgärder beträffande de operativa programmen genomförs via årliga delbetalningar som grundas på godkända finansieringsplaner och på hur väl dessa genomförts. Betalningarna, i regel ett första förskott på 50 % för motsvarande åtagande, ett andra på 30 % och ett saldo på 20 %, betalas ut enligt aktiveringströsklar som är kopplade till utgifter som beviljats stöd och fastställts av kommissio- nen. 20. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 356/31 Andra programplaneringsperioden (1994–1999) 7. För den andra programplaneringsperioden har bestämmelserna utformats (1) i syfte att gör det möjligt för medlemsstaterna att i ett samlat programplaneringsdokument presentera de uppgifter som krävs avseende varje flerårsplan samt avseende ansökningar om stöd. En medlemsstats framläggande av ett samlat programplaneringsdokument leder till att kommissionen fattar ett enda beslut som på samma gång berör gemenskapsstödramarna och stödet från fonderna. (1) Rådets förordning (EEG) nr 2082/93 av den 20 juli 1993 om ändring av förordning (EEG) nr 4253/88 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 om samordningen av de olika strukturfondernas verksamhe- ter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamheter (EGT L 193, 31. 7. 1993, s. 20). C 356/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 11. 98 SVAR FRÅN KOMMISSIONEN 1. ALLMÄNNA IAKTTAGELSER Mål 5b i reformen av strukturfonderna syftar till främja utvecklingen i landsbygdsområden i de regioner som inte omfattas av mål 1. De stödberättigade områdena har valts ut på grundval av en hög nivå jordbruksanställda, låga jordbruksinkomster och svag socio-ekonomisk utveckling. De tre strukturfonderna (EUGFJ-utvecklings- sektionen, ERUF och ESF) bidrog var och en inom sina särskilda sektorer till utvecklingen av dessa områden, vilken som regel gjordes inom ramen för de regionala program som delfinansieras med bistånd från olika fon- der. Programplaneringen av mål 5b: Tidsplan och innehåll Mål 5b genomfördes enligt den tidsplan som fastställdes i förordningarna om reformen, uppdelad på tre faser (ut- vecklingsplan, gemenskapsstödram, operativt program) samt ytterligare en fas för urval av områden för mål 2 och 5b. Efter att rådets förordningar om reformen offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning i slutet av 1988, valdes de stödberättigade landsbygdsområdena ut i maj 1989, och medlemsstaterna lade fram sina utveck- lingsplaner för landsbygdsområdena i oktober 1989. Kommissionen fastställde sitt ekonomiska bidrag till varje medlemsstat i slutet av 1989. Efter partnerskapsförhandlingarna om utvecklingspriori- teringarna för varje region och de medel som skulle avsättas för dem, godkände kommissionen gemenskaps- stödramarna i juni 1990, som i sin tur öppnade vägen för programarbetet. Vid slutet av 1990 hade medlemsstaterna lagt fram 70% av de planerade programmen, vilka god- kändes först under 1991. I dessa program integrerade de ansvariga myndigheterna de utvecklingsprojekt som tidigare fanns i regionen med nya projekt enligt artikel 4 i grundförordningen (gemen- skapens åtgärd är utformad som ett komplement eller bidrag till motsvarande nationella åtgärder). Denna planeringsprocess infördes genom strukturfondsre- formen och gjorde att strukturåtgärdernas arbetsmetoder förändrades. Enligt programplaneringsprincipen skall varje enskilt projekt placeras inom ramen för en utveck- lingsstrategi med klart fastställda mål och prioriteringar. Partnerskapet förpliktigade de myndigheter som är ansva- riga för landsbygdens utveckling på lokal, regional och nationell nivå samt på gemenskapsnivå att arbeta tillsam- mans. Vad gäller de program som delfinansieras genom bistånd från flera olika fonder, som utgör den största delen av programmen i mål 5b, förstärktes nytänkandet genom att de ansvariga myndigheterna för jordbruk, regional utveckling och utnyttjande av mänskliga resurser deltog i genomförandet av programmen. Genomförande Medlemsstaterna genomförde programmen i enlighet med förfarandena för varje enskild myndighet vid urvalet av stödmottagare eller genomgången av projektdokument. tvär- tanke på programmens regionala och Med vetenskapliga karaktär krävdes ett decentraliserat genom- förande, med inblandning av ett flertal organ ansvariga för landsbygdens utveckling. Detta krävde en stor sam- ordningsinsats från myndigheter med projektledningsans- var på olika administrativa nivåer och komplicerade den ekonomiska förvaltningen. Inför kommissionen står med- lemsstaten som ytterst ansvarig för den ekonomiska för- valtningen. Decentraliseringen förde emellertid genom- förandet närmare de slutliga mottagarna och ökade där- med programmets effekter. Övervakning Övervakningskommitte´er med deltagande av berörda nationella, regionala och lokala myndigheter samt kom- missionen inrättades för att kontrollera ett korrekt genomförande av programmen. Deltagandet i övervak- ningskommitte´erna var för flertalet myndigheter en ny erfarenhet. Kommitte´erna kontrollerade projektens finan- siella och fysiska fortskridande på grundval av uppgif- terna i de årsrapporter som upprättats av de myndigheter som är ansvariga för genomförandet. Dessa föreslår också ändringar av programmen varje gång det är nöd- vändigt. Den myndighet som utsetts som ansvarig för program- mets ekonomiska genomförande mottar och kontrollerar utgiftsredovisningarna från de olika förvaltningsorganen. På grundval av dessa uppgifter lägger organet fram en begäran om förskott och slutlig utbetalning till kommis- sionen, tillsammans med attesteringar allteftersom utgif- terna når upp till fastställda trösklar. Utvärdering Allt sedan lanseringen av mål 5b har kommissionen känt till de metodproblem som skulle komma att påverka utvärderingen av de berörda programmen. Därför införde kommissionen omgående en metodundersökning som, på 20. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 356/33 grundval av en analys av några av typprogrammen, hjälpte till att identifiera de åtgärder som skulle göra det möjligt att utföra en utvärderingsrapport över verksamhe- ten. Undersökningen fortsatte under 1994—1995 och omfattade 22 program i samarbete med de myndigheter som var ansvariga för programmens genomförande. Undersökningen är ett uttryck för kommissionens fort- satta intresse av att utvärdera åtgärderna i mål 5b. den bidrar till att målen för åtgärden uppnås och att villkoren för stöd uppfylls. 2. 7 Arten av de ändringar som revisionsrätten hänvisar till och deras motivering behandlas i punkterna 5. 7—5. 9. Enligt kommissionens åsikt överensstämmer dessa änd- ringar helt med programplaneringen. 2. 8 Det problem som revisionsrätten tar upp behandlas närmare i punkt 5. 10. 2. SAMMANFATTNING AV DE FRÄMSTA IAKTTAGEL- SERNA 2. 9 Revisionsrättens iakttagelser angående urvalsförfa- randen av projekt granskas närmare i punkt 5. 12. 2. 1 De faktorer som förklarar förseningarna beskrivs i punkterna 5. 2—5. 4. 2. 2 Kommissionen håller för närvarande på att gå igenom medlemsstaternas svar. 2. 3 Främsta syftet med lägesrapporterna är att infor- mera kommissionen och övervakningskommitte´n om de framsteg som gjorts vad gäller genomförandet av de olika åtgärderna och de problem man stött på, för att kommis- sionen skall kunna fatta lämpliga beslut. Vid behov begär kommissionen mer detaljerade uppgifter från de myndig- heter som är ansvariga för programmens genomförande. Se även punkt 4. 6. 2. 4 Anhopningen av åtgärder i slutet av programplaner- ingsperioden var oundviklig med tanke på tidsplanen för godkännande av förordningarna och de förfaranden som fastställs i förordningarna. Den ekonomiska genomföran- denivån låg under dessa år på ungefär samma nivå som de årliga genomsnitten för de nuvarande programmen. 2. 5 Orsakerna till de förhållanden som revisionsrätten beskriver förklaras i de allmänna iakttagelserna i inled- ningen. 2. 6 Det var nödvändigt att den utvecklingsstrategi som antogs för de utvalda landsbygdsområdena också omfat- tade redan befintliga stödordningar, vars positiva effekter medförde att de behölls även under perioden 1994—99. Vissa medlemsstater hade som praxis att föra upp betal- ningarna för dessa stödordningar i programmet för 1989—93 så länge som det löpte. Kommissionen anser att ett program består av en samling sammanhängande åtgärder med kvantitativa mål. Det åligger de myndighe- ter som är ansvariga för genomförandet att välja ut de konkreta projekt som bäst motsvarar målet för åtgärden i fråga. Kommissionen anser att den praxis som revisions- rätten hänvisar till är berättigad under förutsättning att 2. 10 och 2. 11 Dessa aspekter behandlas detaljerat i punkterna 5. 16—5. 18 och 5. 23—5. 31. 2. 12 I punkterna 5. 32 och 5. 33 beskrivs utvärderings- arbetet inom ramen för mål 5b, dess nyskapande art och det sätt på vilket de nationella och regionala parterna varit delaktiga i utförandet. 2. 13 Övergången till den andra fasen analyseras i punk- terna 5. 34—5. 37. 3. SITUATIONEN BETRÄFFANDE AVSLUTANDET AV DE OPERATIVA PROGRAMMEN 3. 3 I artikel 21 i förordning (EEG) nr 4253/88, ändrad genom förordning nr 2082/93, föreskrivs att kommissio- nen i allmänhet skall göra utbetalningar inom två måna- der efter det att en godtagbar ansökan mottagits. Om tidsfristen på två månader överskrids på grund av att komplexa kompletterande uppgifter behövs eller att det förekommer skillnader i kriterierna mellan kommissionen och medlemsstaten, föredrar kommissionen att överskrida tidsfristen för en djupgående granskning av dokumen- ten. 3. 4 Eftersom den största delen av programmen inte godkändes förrän under 1991 var anhopningen av åta- ganden under de två sista åren av programplanerings- perioden oundviklig. 3. 5 och 3. 6 Orsakerna till att de operativa programmen i medlemsstaterna inte avslutats är följande: — Frankrike (22 av 28 operativa program är ännu inte avslutade): Kommissionen kan inte godta Frankrikes tolkning av giltigheten vad gäller vissa åtaganden, eller användningen av anslag från EUGFJ inom ramen för det operativa programmet i Limousin. Dessa pro- blem håller på att lösas. — Italien (fyra operativa program av åtta är ännu inte avslutade): Vid mitten av 1998 hade alla italienska C 356/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 11. 98 program avslutats utom det i regionen Lazio, för vilket en förlängning beviljades för vissa projekt som tillfälligt upphävts av rättsliga orsaker. Slutliga ut- betalningar för tre operativa program kommer att fri- göras inom kort. — Tyskland (tre operativa program av åtta är ännu inte avslutade): Vad beträffar det operativa programmet i Rheinland-Pfalz kommer de anslag som inte utnyttjats (0,681 miljoner ecu), i avvaktan på att medlemsstaten eventuellt skulle ifrågasätta beräkningsmetoden, inom kort att frigöras. De två andra (Bayern och Nord- rhein-Westfalen) håller på att utredas och är därför inte avslutade. Programmet i Hessen har avslutats, men kommer att öppnas igen till följd av revisionsrät- tens iakttagelser. — Spanien (två operativa program av åtta är inte avslu- tade): Vid kontrollerna på plats av de operativa programmen i Aragonien och Katalonien, ansåg kom- missionen att vissa utgifter inte var stödberättigade. Spaniens nationella och regionala myndigheter har lämnat kompletterande uppgifter som medfört att ståndpunkten delvis ändrats. Slutlig utbetalning kom- mer att göras inom kort, så snart situationen defini- tivt klarlagts. — Danmark (ett operativt program av ett är inte avslu- tat): Eftersom de danska myndigheternas begäran om slutbetalning inte är komplett väntar kommissionen fortfarande på att de ytterligare upplysningar som begärts skall överlämnas. 3. 7 Såsom angavs i punkterna 3. 5 och 3. 6 ovan har kommissionen kunnat konstatera vissa företeelser som den anser vara oegentligheter i de franska operativa programmen. Kommissionen är förpliktigad att försäkra sig om att de fastställda villkoren för att bevilja gemen- skapsbidrag har följts, även om detta ibland innebär att de tidsfrister som föreskrivs i förordningen överskrids. 3. 8 Kommissionen beklagar att de tidsfrister som fast- ställts i förordningarna inte följs, men anser inte att det är ett tillräckligt kriterium för att inte godkänna de begärda utbetalningarna. 4. ATTESTERING AV UTGIFTER OCH GENOM- FÖRANDERAPPORTER Tillförlitligheten hos attesteringen av utgifterna 4. 2 När programmet avslutats förfogar kommissionen över ytterligare information om genomförandet efter övervakningskommitte´ns möten och olika årsrapporter, inklusive en rapport om den sista delbetalningen som innehåller konsoliderade uppgifter om genomförandet från det att det operativa programmet inleddes. 4. 3 Kommissionen fullföljer granskningen av de resultat på vilka revisionsrätten grundar sina iakttagelser vad gäller utgiftsattesteringarnas giltighet. Kommissionen gör ingen hemlighet av att den också ibland hittar misstag, försummelser eller oriktigheter i medlemsstaternas attes- teringar, särskilt vad gäller programmen i mål 5b, som innehåller ett stort antal mindre projekt av varierande slag och vars genomförande är beroende av ett stort antal olika administrativa organ. Dessa faktorer ligger för övrigt bakom de flesta av de förseningar av de slutliga utbetalningarna till programmen som revisionrätten på- pekar i del 3. Kommissionen är enig med revisionsrätten om att attesteringarna skall utgöra en pålitlig garanti för faktiska och stödberättigade utgiftsredovisningar och den har därför godkänt förordning (EG) nr 2064/97 (EGT L 290, 23. 10. 1997, s. 1). I förordningen fastställs bland annat att medlemsstaterna är skyldiga att senast vid begäran om slutlig utbetalning framlägga en redovisning från en oberoende revisor som skall uttala sig om giltig- heten av begäran om slutlig utbetalning och av den slutliga utgiftsredovisningen, liksom en bedömning av om den verksamhet som ligger till grund för den slutliga utgiftsredovisningen varit rättsligt och formellt korrekt. 4. 4 De tyska myndigheterna har svarat på revisionsrät- tens iakttagelser. Kommissionen har sedan december 1997 blockerat programmets slutliga utbetalning, som beräknas uppgå till 10 miljoner ecu. Lägesrapporter 4. 6 I enlighet med artikel 25 i samordningsförordningen och genomförandebestämmelserna har lägesrapporterna utformats som instrument som inkluderar fysiska och finansiella indikatorer som visar hur åtgärderna och för- valtningen fortskrider samt eventuella problem i samband med detta. De ekonomiska uppgifterna i rapporterna ger en uppfattning om hur programmen fortskrider. 4. 7 Lägesrapporten och utgiftsattesteringarna är av olika art och har inte samma syfte. De behandlas i två olika artiklar i samordningsförordningen, hänför sig till olika datum och utarbetas ofta av olika organ. Därför skall problemen med att stämma av uppgifterna i de två dokumenten inte tolkas som en motsättning mellan dem. 4. 8 Kommissionen anser inte att lägesrapporterna är avsedda att ge särskilda revisionsuppgifter, utan att de årliga rapporterna är mest användbara för att följa upp genomförandet av de olika projekten. 4. 9 Kommissionen är enig med revisionsrätten om att det är av största vikt att årsrapporterna är kompletta och beskriver de framsteg som gjorts och vilka svårigheter man stött på. Den har alltid framhållit för de ansvariga myndigheterna att en grundlig förberedelse av dessa rap- porter är avgörande för om övervakningskommitte´ernas möten skall kunna genomföras på ett effektivt sätt. Rapporternas genomsnittliga kvalitet har kraftigt förbätt- rats under nuvarande programfas (1994—99) och de 20. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 356/35 fortsätter att förbättras allteftersom kommitte´erna får mer erfarenhet. (Se också kommentarerna i punkt 5. 18). Avsluten av de årliga delbetalningarna görs på grundval av medlemsstaternas utgiftsattesteringar och efter mot- tagandet av årsrapporten som skall godkännas av kom- missionen. 5. SYSTEM FÖR FÖRVALTNING OCH ÖVERVAKNING Genomförandet av de operativa programmen 5. 1 Anhopningen av åtgärderna mot slutet av perioden är i princip inte oförenlig med en sammanhållen pro- gramplanering, sund ekonomisk förvaltning samt en löpande uppföljning och utvärdering av åtgärderna. Den årliga investeringstakten var under 1991—93 i samma storleksordning som under perioden 1994—99. Programplanering 5. 2—5. 4 Den tid som behövs för att förbereda, gå igenom och godkänna programmen förklaras i de all- inledningen. Kommissionen männa kommentarerna anser att dessa tidsfrister är oundvikliga med tanke på reformen som radikalt ändrat arbetsmetoderna inom ramen för strukturåtgärderna. i 5. 5. och 5. 6 Revisionsrätten hänvisar till åtgärder där stödmottagarna valts ut innan programmen godkänts, men där gemenskapsbidragen betalats ut enligt de datum för stödberättigande som fastställts i beslutet om bevil- jande av stöd. Samma situation uppstod under 1994, vid övergången mellan två programplaneringsfaser, där åtgär- der som skulle genomförts under den andra fasen fick en medfinansiering som skulle ha förts upp under den första fasen och som ersatte andra annullerade åtgärder. Kom- missionen anser detta förfarande vara helt legitimt, under förutsättning att alla villkor för stödberättigande är upp- fyllda. Enligt artikel 5 i grundförordning (EEG) nr 2081/ 93 skall ett åtgärdsprogram omfatta en samordnad rad fleråriga åtgärder med fastställda mål och inte ses som en samling förutfastställda projekt. För att kunna följa prin- cipen om programplanering och ett smidigt genom- förande av åtgärden krävs att man når fastställda fysiska och finansiella mål samt planerad effekt. Man skall dessutom inte glömma att även om den operativa programplaneringsfasen inleddes sent hade planeringen av åtgärderna för landsbygdsutveckling redan påbörjats i regionerna efter det att områdena för mål 5b avgränsats. I artikel 15 i samordningsförordningen fast- ställs att de utgifter som uppstår under de sex månader som föregår föreläggandet av ansökan till kommissionen i samband med projekt och stödordningar är stödberätti- gade. Ändring av programplaneringen 5. 7—5. 9 Ändringen av gemenskapens stödramar och de operativa programmen i mål 5b gjordes på grund av en rad omständigheter, varav de viktigaste var följande: — Avstämning av gemenskapens stödramar. Detta bestod i att jämföra beloppen inom alla stödformer som täcktes av de olika stödramarna som användes under perioden 1989—93 (operativa program och åtgärder som omfattas av olika förordningar som utgör de utestående åtagandena) med det fastställda beloppet för gemenskapens stödramar som helhet, hela tiden till 1989 års fasta priser. Det positiva eller negativa saldot som blev resultatet av jämförelsen skulle överföras till gällande stödformer. — Tekniska justeringar av de operativa programmen i syfte att planera de ytterligare anslag som deflatorn genererade (icke försumbara vid denna tidsepok) och i vissa fall betydande växelkursfluktuationer mellan de nationella valutorna och ecun som uppstod i slutet av programmens genomförandeperiod. — Förlängning av tidsfristerna för åtagande- och betal- ningstransaktioner. Syftet med alla dessa ändringar, som skulle kunna tolkas på det sätt revisionsrätten gjort, var att göra anslagen i gemenskapens stödramar tillgängliga och att anpassa gemenskapens stödformer till den verklighet man möter vid genomförandet av programmen. Tillämpning av de grundläggande ide´erna 5. 10 Begreppet giltigt rättsligt åtagande, såsom det till- lämpades av de franska myndigheterna, överensstämde inte med villkoren i besluten om beviljande av stöd. Efter en grundlig undersökning av problemet krävde kommis- sionen att begreppet åtagande skall tillämpas korrekt enligt bestämmelserna och på det sätt det används i alla medlemsstater, vilket godtogs av de franska myndig- heterna. Kommissionen kommer att göra de slutliga ut- betalningarna till programmen i fråga så snart den har kontrollerat att bestämmelserna uppfyllts. 5. 11 Kommissionen välkomnar upptäckten av problemet vilket visar att kontrollåtgärderna fungerar effektivt. Urval av åtgärder och stödmottagare 5. 12 Kommissionen går igenom revisionsrättens iaktta- gelser tillsammans med medlemsstaterna. Medlems-- C 356/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 11. 98 staterna väljer ut stödmottagarna enligt de prioriterings- och lämplighetskriterier som normalt inbegrips i de natio- nella bestämmelser som styr användningen av de stöd som godkänts inom ramen för gemenskapens förord- ningar. I gemenskapens lagstiftning anges inte de fall där lönsamhetsundersökningar är nödvändiga och inte heller vad de bör innehålla. I undersökningarna borde hänsyn tas till projektets omfattning och erfarenheterna från andra liknande projekt. För de flesta projekten under mål 5b, som är av mindre omfattning och har väl beprövade innehåll, är det mest lämpligt att de regionala eller lokala myndigheterna utför utvärderingen direkt. Tillämpningen av olika stödnivåer är de offentliga myndigheternas främ- sta instrument för att klassificera åtgärderna efter hur intressanta de är och hur väl de stämmer överens med gällande utvecklingspolitik. I strukturfondernas bestäm- melser tillåts dessa olika nivåer och kommissionen har förståelse för att det förekommer skillnader från en region till en annan. Övervakningsmekanismerna Ekonomisk övervakning 5. 14 Nuvarande praxis vid EUGFJ :s utvecklingssektion består i att föra upp varje betalning under det äldsta åtagande som ännu inte avslutats för programmet i fråga. Denna praxis är öppen och minskar programmens för- valtningsbörda såsom kommissionen påpekade i sitt svar på revisionsförklaringen för budgetåret 1996 (punkt 21. 4 i rapporten). Kommissionen anser inte att detta för- farande är oförenligt med bestämmelserna för struktur- fonderna. 5. 15 Vad beträffar det fall revisionsrätten tar upp anser kommissionen att transaktionerna, trots en ganska oklar terminologi, skall betraktas som delbetalningar och inte som förskott. Det är fråga om budgetförskott som är definitiva men partiella betalningar i väntan på den slutliga utbetalningen och som därmed utgör delbetal- ningar enligt artikel 46 i budgetförordningen. Om dessa förskott fördes upp på avräkningskonton och reglerades i den allmänna bokföringen skulle genomförandenivån för betalningsbemyndiganden minska betydligt och utestå- ende åtaganden få större del i räkenskaperna. 5. 16 Förhållandet att slutliga delbetalningar, från budget- synpunkt, inte ger upphov till att åtaganden dras tillbaka innebär inte att delbetalningen behandlas som ett för- skott. Istället görs den slutliga delbetalningen så snart kommissionen mottagit den årliga lägesrapporten för genomförandet och förvaltningsorganen godkänt rappor- tens innehåll. stat till en annan beroende på förvaltningsrätt och bud- gettraditioner. Dessa har genomgått omfattande änd- ringar sedan inledningen av strukturfondsreformen, till stor del tack vare erfarenheterna från de första program- men. a) Det finns inga bestämmelser som föreskriver att de dokument som revisionsrätten nämner skall föreligga. Vissa 5b-regioner hade redan under 1991 publicerat broschyrer som beskrev förfarandena för att motta gemenskapsstöd för eventuella mottagare. Liknande informationsåtgärder har därefter använts allmänt under programfasen 1994—99. b) och c) Tack vare informationsbehandlingen har kva- liteten på den administrativa förvaltningen förbättrats betydligt och inte bara vad gäller programmens för- valtning utan inom all administrations- och företags- verksamhet. d) Det är riktigt att genomförandet av mål 5b gjorts på ett decentraliserat sätt, även om medlemsstaten forsatt att vara kommissionens slutlige samtalspartner, sär- skilt vad gäller det ekonomiska genomförandet. Även om detta har inneburit en ökad förvaltningsbörda, har det berikat genomförandet av programmen och ökat deras effekt. 5. 18 Övervakningen av 5b-programmen har gjorts på grundval av fysiska indikatorer för de olika åtgärderna, trots att mångfalden av planerade stödformer är väl anpassade till behoven inom varje område, vilket har gjort det svårt att hitta en precis indikator och framför- allt att göra jämförelser med åtgärderna i andra program. Kvaliteten på resultaten har varierat beroende på pro- grammens komplexitet och hur stor insatsen varit under övervakningsarbetet. Även om problemet förekommit under IMP i samband med mål 5b har kommissionen inte erfarit någon betänksamhet vad gäller att lämna ut upp- gifter från de myndigheter som är ansvariga för genom- förandet. Den har snarare stött på förbehåll vad gäller nyttan av arbetet, med tanke på svårigheterna att hitta riktiga indikatorer. För närvarande betraktar de speciali- serade instituten, efter flera års forskning av utvärderings- teorier och utvärderingspraxis, fortfarande urvalet av indikatorer som en av de kritiska faserna i utvärde- ringen. Materiell övervakning 5. 19 Det är alltid möjligt att förbättra övervakningen av programmen, men insatsen skall stå i proportion till de medel som använts. Kommissionen och medlemsstaterna anstränger sig för att förbättra övervakningen och bety- dande framsteg har gjorts efter erfarenheterna från den första fasen. 5. 17 De administrativa bestämmelser som införts för strukturfondernas stödformer varierar från en medlems- 5. 20 De flesta programmen inom mål 5b omfattar ett stort antal projekt som genomförs på privat initiativ och 20. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 356/37 vars faktiska genomförande beror på yttre och oförutsäg- bara faktorer som de ansvariga myndigheterna inte har någon kontroll över. Därför behövs smidiga förfaranden för att ersätta projekten. 5. 21 Kommissionen granskar de ärenden som nämns i revisionsrättens sektorsskrivelser. Teknisk assistans 5. 23. Kommissionen anser att de offentliga myndigheter- nas driftskostnader endast är bidragsberättigade om det gäller tilläggsutgifter, dvs. utgifter utöver ordinarie ut- gifter som är knutna till uttryckliga och ytterligare krav i bestämmelserna för genomförandet av programmen. Kommissionen undersöker fallen i fråga. 5. 24 Det är ibland omöjligt och inte heller alltid relevant att skilja faktiska materiella investeringar från vissa för- valtnings- och verksamhetskostnader som är nödvändiga för att genomföra en åtgärd. 5. 25 Kommissionen anser att det är förenligt med speci- ficeringsregeln att förutsebara ledningsutgifter tas med bland verksamhetsanslagen. Dessutom kan endast ytterli- gare administrativa utgifter som direkt följer av övervak- ningen av programmen få medfinansiering från gemen- skapen. Kontrollerna 5. 26 och 5. 27 Kommissionen använder de begränsade personal- och materialresurser som finns tillgängliga för att på bästa möjliga sätt uppfylla de förpliktelser den åläggs genom fördragen Om mer omfattande kontroller hade gjorts av programmen i mål 5b skulle det utan tvivel ha inverkat negativt på annan lika viktig verksam- het. 5. 29—5. 31 De nationella myndigheter som är ansvariga för genomförandet av programmen är behöriga att besluta om den bästa uppföljningen av revisionsmyndig- heternas rekommendationer. Under alla omständigheter kommer förordning (EG) nr 2064/97 att öka dessa myn- digheters betydelse vid kontrollverksamheten i medlems- staterna. Utvärdering 5. 32 och 5. 33 Från de första faserna av tillämpningen av mål 5b har kommissionen ägnat särskild uppmärk- samhet åt utvärderingen av programmens effekter. Under 1992 anlitade den en grupp konsulter för att göra en utredning, med stark inriktning på metoderna, av elva program inom mål 5b som hade valts ut för att täcka olika typer av storlek och administrativt genomförande. Detta arbete var banbrytande på utvärderingsområdet och utgjorde en första kontakt med välkända utvärde- ringsinstitut i Europa och kom att ligga till grund för utvärderingarna av programmen inom andra mål. Kon- trakt ingicks för 21 utvärderingar i efterhand under 1994, vilka utfördes under åren 1994 och 1995 Under- sökningarna omfattade program där fristen för att ingå åtaganden för åtgärder löpt ut, och där alla bidragsberät- tigade åtgärder var kända, även om inte alla avslutats. Om man väntat längre med utvärderingarna skulle er- farenheterna från avslutade program inte ha kunnat på- visas och inte heller ha kunnat användas när programmen för 1994—99 utarbetades. De nationella, regionala och lokala myndigheterna informerades först om inledningen av utvärderingarna och resultaten från kommissionens anbudsförfarande för urval av utvärderare. De gavs till- fälle att ta del av analyserna, särskilt som direkta kon- troller utfördes hos mottagarna, vilket är ganska ovanligt vid utvärderingsarbeten och gav förhandsinformation. Resultaten från arbetet togs upp på ett seminarium som hölls i Bryssel den 3 maj 1995 där alla myndigheter som ansvarar för genomförandet deltog. Övergång till andra perioden 5. 34 För syftet med mål 5b måste landsbygsområdena inom NUTS III-regionerna avgränsas så att åtgärderna koncentreras till de områden där de mest behövs. Genom att utvärderarna använt lämpliga metoder har man kun- nat övervinna de nackdelar som revisionsrätten nämner, särskilt när det gäller effektanalyser. 5. 35 Kommissionen hoppas att den försening som revi- sionsrätten påpekar (19,6 % jämfört med prognoserna) utan svårighet kommer att kunna inhämtas under de två år som återstår. 5. 36 Som revisionsrätten påpekar var det ekonomiska genomförandet mindre bra under 1995. Detta berodde på startsvårigheter för de nya programmen till följd av det administrativa genomförandet av nya åtgärder (godkänn- nade av stödordningar, anbudsförfaranden för genomfö- rande av projekt) samt bristande kunskap från de poten- tiella stödmottagarnas sida. 5. 37 Kommissionen kan inte se några orsaker till varför en verksamhet eller en åtgärd inte skulle kunna utsträckas över två programplaneringsperioder, under förutsättning att projekten eller de individuella utgifterna kan identifieras utan problem. C 356/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 20. 11. 98 6. SLUTSATS OCH REKOMMANDATIONER 6. 1 En omfattande omarbetning gjordes redan vid för- beredelserna av programperioden 1994—99, med infö- rande av SPD där planerings- och programplaneringfa- serna samlas i en enda fas. Som kommissionen angav i sina kommentarer till punkterna 5. 5 och 5. 6 anser den att hänsyn måste tas till att programplaneringen utförs på åtgärdsnivå och inte för enskilda projekt. Det finns därmed ingen grund för att tala om retroaktiv program- planering eller införande av redan etablerade utgifter när urvalet av konkreta projekt inte sammanfaller med tid- punkten för programplaneringen. 6. 2 Som nämndes i punkt 4. 3 föreskrivs i kommissio- nens förordning (EG) nr 2064/97 de instrument som skall användas för att förbättra attesteringarnas tillförlitlighet i linje med revisionsrättens påpekanden. 6. 3 Kommissionen anser att de problem som revisions- rätten tar upp i punkt 5. 10 i sin rapport beror på att en av artiklarna i beslutet om att bevilja stöd inte har följts. När kommissionen konstaterat detta faktum hade den rättsliga argument för att kräva respekt för de gällande bestämmelserna. 6. 4 Kommissionen har alltid hävdat att det skall finnas öppna och klara kriterier vid urval av projekt inom varje åtgärd. Man bör emellertid inte glömma bort att inom ett delfinansieringssystem skall mottagarna väljas ut av de myndigheter som är ansvariga för genomförandet av varje åtgärd, i enlighet med kraven och prioriteringarna i de administrativa bestämmelser som beviljar offentlig inter- vention. 6. 5 Kommissionen betalar återstoden av de årliga del- betalningarna på grundval av medlemsstaternas utgifts- redovisningar samt efter granskning av årsrapporterna och enligt överenskommelser med de organ som deltar i övervakningen av programmen. Det är emellertid ound- vikligt, även om det inte är avsiktligt, att vissa uppgifter som är relevanta för den slutliga utbetalningen kan identifieras först vid förberedelserna för den slutliga betalningen. 6. 6 Kommissionen anser att det tekniska biståndet också skulle kunna spela en mycket nyttig roll för att stimulera verksamheten, informera potentiella stödmottagare samt för att sprida och demonstrera resultaten vilket bidrar till ett förbättrat genomförande av programmen. 6. 7 Förordning (EG) nr 2064/97 överensstämmer med revisionsrättens rekommendationer eftersom den ålägger medlemsstaterna att, senast vid begäran om slutlig ut- betalning för varje åtgärd, lämna ett revisionsutlåtande som upprättats av en oberoende revisor med en samman- fattning av resultaten från de kontroller som genom- förts


title: QUESTION ECRITE no 2813/98 de Susan WADDINGTON à la Commission. Réglementation des agences matrimoniales au niveau international

eurovoc_concepts:
EU national
foreign national
man
mixed marriage
prostitution
services company
trafficking in human beings
woman

formats: html pdf print

text: 29. 4. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 118/149 Par consØquent, la Commission n(cid:146)envisage pas de prØsenter des propositions d(cid:146)amendement des directives «pharmaciens» visant (cid:224) mettre en cause le principe de l(cid:146)unicitØ du dipl(cid:244)me. La Commission estime que ce principe constitue un acquis extrŒmement positif pour les pharmaciens communautaires dans la mesure oø il leur garantit effectivement le droit (cid:224) la libertØ de circulation au sein du marchØ intØrieur. (1) (2) JO L 253 du 24. 9. 1985. JO L 147 du 9. 6. 1975. (1999/C 118/185) QUESTION (cid:201)CRITE E-2813/98 posØe par Susan Waddington (PSE) (cid:224) la Commission (17 septembre 1998) Objet: RØglementation des agences matrimoniales au niveau international Plusieurs agences matrimoniales exer(cid:231)ant leurs activitØs sur le territoire de l(cid:146)UE proposent parmi leurs services de mettre en contact des ressortissants masculins de l(cid:146)UE et des jeunes femmes originaires de Tha(cid:239)lande ou d(cid:146)autres pays d(cid:146)Asie du Sud-Est. MŒme si ces agences agissent en toute bonne foi, force est de constater que leurs activitØs Øchappent (cid:224) toute rØglementation ou (cid:224) tout contr(cid:244)le. Cela Øtant, ces agences peuvent Œtre utilisØes directement ou indirectement pour servir de couverture au trafic des femmes (cid:224) des fins d(cid:146)exploitation sexuelle. ConformØment (cid:224) la recommandation du Parlement (1), selon laquelle il convient d(cid:146)envisager la mise au point d(cid:146)un cadre rØglementaire pour ces agences, quelle initiative la Commission a-t-elle prise en ce sens et quelle action envisage-t-elle (cid:224) l(cid:146)avenir? (1) JO C 14 du 19. 1. 1998, p. 39. RØponse donnØe par Mme Gradin au nom de la Commission (26 octobre 1998) La Commission n(cid:146)ignore pas que certaines affaires ont ØtØ portØes (cid:224) l(cid:146)attention du public, en particulier par les mØdias, oø des agences matrimoniales de l(cid:146)Union ont servi directement ou indirectement (cid:224) des fins de trafic de femmes. Il est Øgalement vrai qu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)heure actuelle c(cid:146)est aux (cid:201)tats membres qu(cid:146)il appartient de dØcider de l(cid:146)opportunitØ et de la maniŁre de contr(cid:244)ler la fa(cid:231)on dont fonctionnent les agences matrimo- niales. La Commission prØvoit une Øtude comparative sur la situation dans les (cid:201)tats membres afin d(cid:146)Øvaluer la nØcessitØ d(cid:146)une initiative lØgislative au niveau europØen. La question des mariages forcØs est actuellement un des thŁmes examinØs par les participants (cid:224) deux projets de 1997, dans le cadre de l(cid:146)initiative DAPHNE. (1999/C 118/186) QUESTION (cid:201)CRITE E-2814/98 posØe par Michael Hindley (PSE) (cid:224) la Commission (17 septembre 1998) Objet: Programme d(cid:146)action relatif (cid:224) la RØpublique du Kazakhstan (aide de l(cid:146)UE au Kazakhstan) Dans le cadre du programme indicatif 1996-1999 qui a ØtØ adoptØ entre les autoritØs du Kazakhstan et le ComitØ de gestion TACIS, une rØfØrence spØcifique a ØtØ faite (cid:224) l(cid:146)assistance en vue de faciliter l(cid:146)adhØsion du Kazakhstan (cid:224) l(cid:146)OMC. La Commission peut-elle indiquer quelles sont les modalitØs de cette assistance?


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1988/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 17ης Σεπτεμβρίου 1998 για καθορισμό των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή των σιτηρών, των αλεύρων και των πλιγουριών και των σιμιγδαλιών σίτου ή σικάλεως

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: 18. 9. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 256/21 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1988/98 TGS EPITQOPGS tgr 17gr Septelbq(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym sitgq(cid:150)m, tym ake(cid:151)qym jai tym pkicouqi(cid:150)m jai tym silicdaki(cid:150)m s(cid:148)tou (cid:147) sij(cid:145)keyr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 13 paq(cid:145)cqavor 2, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 13 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92, g diavoq(cid:145) letan(cid:151) tym til(cid:150)m tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) auto(cid:151) jai tym til(cid:150)m tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym aut(cid:150)m stgm Joim(cid:149)tgta d(cid:151)matai ma jakuvhe(cid:148) ap(cid:149) lia epistqov(cid:147) jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147)· (cid:149)ti oi epistqov(cid:146)r pq(cid:146)pei ma jahoq(cid:148)fomtai kalbamol(cid:146)mym up(cid:149)xg tym stoiwe(cid:148)ym pou pqobk(cid:146)pomtai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1501/95 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 29gr Ioum(cid:148)ou 1995, peq(cid:148) hesp(cid:148)seyr oqisl(cid:146)mym keptoleq(cid:150)m jam(cid:149)mym evaqloc(cid:147)r tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou (cid:149)som avoq(cid:145) tg woq(cid:147)cgsg epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) jah(cid:150)r jai ta l(cid:146)tqa ta opo(cid:148)a pq(cid:146)pei ma kalb(cid:145)momtai se peq(cid:148)ptysg diataqaw(cid:147)r tgr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2052/97 (4)· (cid:149)ti, cia ta (cid:145)keuqa, ta pkico(cid:151)qia jai silicd(cid:145)kia s(cid:148)tou jai sij(cid:145)keyr, g epistqov(cid:147) pou evaql(cid:149)fetai sta pqo(cid:152)(cid:149)mta aut(cid:145) pq(cid:146)pei ma upokoc(cid:148)fetai avo(cid:151) kgvhe(cid:148) up(cid:149)xg g amacja(cid:148)a pos(cid:149)tgta sitgq(cid:150)m cia tgm paqasjeu(cid:147) tym enetaf(cid:149)lemym pqo(cid:152)(cid:149)mtym· (cid:149)ti oi pos(cid:149)tgter aut(cid:146)r (cid:146)woum jahoqishe(cid:148) stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1501/95· (cid:149)ti g jat(cid:145)stasg tgr diehmo(cid:151)r acoq(cid:145)r (cid:147) oi eidij(cid:146)r apait(cid:147)- seir oqisl(cid:146)mym acoq(cid:150)m d(cid:151)mamtai ma jatast(cid:147)soum ama- cja(cid:148)a tg diavoqopo(cid:148)gsg tgr epistqov(cid:147)r cia oqisl(cid:146)ma pqo(cid:152)(cid:149)mta am(cid:145)koca le tom pqooqisl(cid:149) tour· (cid:149)ti g epistqov(cid:147) jahoq(cid:148)fetai l(cid:148)a voq(cid:145) to l(cid:147)ma· (cid:149)ti d(cid:151)matai ma tqopopoie(cid:148)tai emdial(cid:146)syr· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tym keptoleqei(cid:150)m aut(cid:150)m stgm paqo(cid:151)sa jat(cid:145)stasg tgr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m, jai id(cid:148)yr stir til(cid:146)r tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym aut(cid:150)m stgm Joim(cid:149)tgta jai stg diehm(cid:147) acoq(cid:145), odgce(cid:148) stom jahoqisl(cid:149) tgr epistqov(cid:147)r sta pos(cid:145) pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgla· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi epistqov(cid:146)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym amaveq(cid:149)lemym sto (cid:145)qhqo 1 stoiwe(cid:148)a a), b) jai c) tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1766/92 pqo(cid:152)(cid:149)mtym, ejt(cid:149)r tgr b(cid:151)mgr, yr (cid:146)woum, jahoq(cid:148)fo- mtai sta pos(cid:145) pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 18 Septelbq(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 17 Septelbq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 147 tgr 30. 6. 1995, s. 7. (4) EE L 287 tgr 21. 10. 1997, s. 14. L 256/22 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 18. 9. 98 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 17gr Septelbq(cid:148)ou 1998, cia jahoqisl(cid:149) tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym sitgq(cid:150)m, tym ake(cid:151)qym jai tym pkicouqi(cid:150)m jai silicdaki(cid:150)m s(cid:148)tou (cid:147) sij(cid:145)keyr Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor Pqooqisl(cid:149)r (1) Epistqov(cid:147) Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor Pqooqisl(cid:149)r (1) Epistqov(cid:147) (Ecu/t(cid:149)mo) (Ecu/t(cid:149)mo) (cid:190) 01 (cid:190) 03 02 03 02 (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (1) Pqooqislo(cid:148): 01 (cid:149)ker oi tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, 02 (cid:145)kker tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, 03 Ekbet(cid:148)a, Kiwtemst(cid:145)im. (cid:190) 0 (cid:190) 25,00 0 50,00 0 (cid:190) 50,00 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 45,00 0 (cid:190) (cid:190) 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 48,00 45,00 41,25 38,00 35,75 (cid:190) (cid:190) 82,00 (cid:190) (cid:190) 0 (2) (cid:190) (2) (cid:190) 0 (2) (cid:190) (2) (cid:133)tam aut(cid:149) to pqo(cid:152)(cid:149)m peqi(cid:146)wei silicd(cid:145)ki sussylatyl(cid:146)mo, oudel(cid:148)a epistqov(cid:147) woqgce(cid:148)tai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147). NB: Oi f(cid:150)mer e(cid:148)mai aut(cid:146)r pou oq(cid:148)fomtai stom tqopopoigl(cid:146)mo jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 2145/92 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 214 tgr 30. 7. 1992, s. 20)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2800/98 af Alexandros ALAVANOS til Kommissionen. Mangelfuld konservering af Parthenon- skulpturerne i British Museum

eurovoc_concepts:
EU financing
EU programme
Greece
United Kingdom
architectural heritage
cultural cooperation
cultural heritage
cultural policy
heritage protection
museum

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2796/98 do Deputado Leonie van BLADEL à Comissão. Liberdade de circulação de jornalistas no Kosovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
OSCE
communications profession
free movement of workers
freedom of expression
illegal restraint

text: C 118/144 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 4. 1999 A Alta ComissÆria das Na(cid:231)ıes Unidas para os Direitos Humanos, Mary Robinson, protestou contra a execu(cid:231)ªo do Sr. Rawhani e instou Teerªo a nªo executar trŒs outros membros da comunidade Baha(cid:146)i. (1999/C 118/179) PERGUNTA ESCRITA E-2794/98 apresentada por Amedeo Amadeo (NI) (cid:224) Comissªo (17 de Setembro de 1998) Objecto: Sistemas de saœde na UE Em 24 de Julho œltimo, por iniciativa da PresidŒncia austr(cid:237)aca do Conselho da UE e contando com a presen(cid:231)a do ComissÆrio Padreig Flynn, responsÆvel pela pol(cid:237)tica comunitÆria, foi realizada em Bad Tatzmannsdorf (`ustria) uma conferŒncia subordinada ao tema «Qualidade dos servi(cid:231)os de saœde». O ComissÆrio Flynn declarou que se regista uma deficiŒncia na coordena(cid:231)ªo dos dados dispon(cid:237)veis dos Estados-membros, o que Ø de lamentar, uma vez que a qualidade dos servi(cid:231)os de saœde Ø um assunto que afecta a vida quotidiana dos 380 milhıes de cidadªos europeus. Concordando o autor da pergunta com as afirma(cid:231)ıes do ComissÆrio, nªo considera a Comissªo oportuno efectuar um estudo comparativo actualizado dos vÆrios sistemas de saœde? Nªo considera que Ø indispensÆvel criar um modelo racional de sistema de saœde que constitua uma referŒncia para todos os Estados-membros, tendo em conta as grandes altera(cid:231)ıes demogrÆficas verificadas e as novas tecnologias no dom(cid:237)nio da saœde? Resposta dada por PÆdraig Flynn em nome da Comissªo (23 de Outubro de 1998) Na sua comunica(cid:231)ªo recente sobre o desenvolvimento da pol(cid:237)tica de saœde pœblica na Comunidade Europeia (1), a Comissªo sublinhou a necessidade de criar um sistema estruturado e exaustivo de recolha, anÆlise e divulga(cid:231)ªo de informa(cid:231)ıes sobre o estatuto da saœde, os factores determinantes e os sistemas de saœde em todos os Estados-membros. O programa de ac(cid:231)ªo comunitÆria em matØria de vigil(cid:226)ncia da saœde deverÆ contribuir significativamente para a prossecu(cid:231)ªo deste objectivo. O Parlamento publicou recentemente um estudo comparativo sobre os sistemas de cuidados de saœde na UE («Health care systems in the EU › a comparative study» › SACO 101 EN). Este estudo contØm informa(cid:231)ıes sobre os sistemas de cuidados de saœde dos Estados-membros. A organiza(cid:231)ªo dos sistemas de cuidados de saœde Ø da competŒncia dos Estados-membros. (1) COM(98) 230 final. (1999/C 118/180) PERGUNTA ESCRITA E-2796/98 apresentada por Leonie van Bladel (UPE) (cid:224) Comissªo (17 de Setembro de 1998) Objecto: Liberdade de circula(cid:231)ªo de jornalistas no Kosovo Verifica-se com frequŒncia que as partes em conflito no Kosovo dificultam o trabalho dos jornalistas, alguns dos quais sofreram agressıes f(cid:237)sicas, tendo outros sido alvejados a tiro. Uma equipa de televisªo alemª foi recentemente expulsa pelas autoridades. Por outro lado, a visita recente da ComissÆria Bonino ao territ(cid:243)rio controlado pelo ExØrcito de Liberta(cid:231)ªo do Kosovo (UCK) nªo teve cobertura dos jornalistas jugoslavos, pelo facto de ninguØm poder garantir a seguran(cid:231)a dos mesmos. Durante a referida visita, os jornalistas estrangeiros foram retidos pelo UCK, tendo sido apreendidas grava(cid:231)ıes efectuadas por duas equipas de televisªo. Dois dias depois, Djuro Slavuj, jornalista da RÆdio Pristina, e o seu motorista Ranko Perinic foram raptados na mesma regiªo, sem que atØ ao momento tenham sido encontrados ind(cid:237)cios do respectivo paradeiro. Djuro Slavuj, antigo colaborador da RÆdio Dvor na Uni, da CroÆcia, vive desde 1995 como refugiado no Kosovo


title: Entschließung zu dem Bericht der Kommission an den Rat und an das Europäische Parlament gemäß Artikel 12 Absatz 4 der Sechsten Richtlinie des Rates vom 17. Mai 1977 zur Harmonisierung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über die Umsatzsteuern - Gemeinsames MwSt-System: einheitliche steuerliche Bemessungsgrundlage (KOM(97)0559 C4-0119/98)

eurovoc_concepts:
approximation of laws
basis of tax assessment
catalogue
new economic order