title: 98/534/CE: Decisión de la Comisión de 3 de septiembre de 1998 sobre una reglamentación técnica común relativa a las estaciones terrenas móviles (ETM) de las redes de comunicaciones personales por satélite (S-PCN), incluidas las estaciones portátiles, para S-PCN que funcionan en las bandas de frecuencias de 2,0 GHz en el servicio móvil por satélite (SMS) [notificada con el número C(1998) 2376] (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
harmonisation of standards
satellite communications
technical regulations
telecommunications equipment
transmission network
waveband

formats: html pdf print

text: 5. 9. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 247/13 DECISI(cid:222)N DE LA COMISI(cid:222)N de 3 de septiembre de 1998 sobre una reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n relativa a las estaciones terrenas m(cid:155)viles (ETM) de las redes de comunicaciones personales por sat(cid:130)lite (S-PCN), incluidas las estaciones port(cid:145)tiles, para S-PCN que funcionan en las bandas de frecuencias de 2,0 GHz en el servicio m(cid:155)vil por sat(cid:130)lite (SMS) [notificada con el n(cid:156)mero C(1998) 2376] (Texto pertinente a los fines del EEE) (98/534/CE) LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Directiva 98/13/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 12 de febrero de 1998, relativa a los equipos terminales de telecomunicaciones y a los equipos de esta- ciones terrenas de comunicaciones por sat(cid:130)lite, incluido el reconocimiento mutuo de su conformidad (1), y, en parti- cular, el segundo gui(cid:155)n del apartado 2 de su art(cid:146)culo 7, Considerando que la Comisi(cid:155)n ha adoptado la medida por la que se identifica el tipo de estaci(cid:155)n terrena de sat(cid:130)lite para el que es necesaria una reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n, as(cid:146) como la declaraci(cid:155)n sobre el alcance de dicha reglamentaci(cid:155)n, con arreglo a lo preceptuado en el primer gui(cid:155)n del apartado 2 del art(cid:146)culo 7; Considerando que deben adoptarse las correspondientes normas armonizadas o partes de dichas normas que incor- poran los requisitos esenciales que deben transformarse en reglamentaciones t(cid:130)cnicas comunes; Considerando que la propuesta se ha sometido al Comit(cid:130) CAET, de conformidad con el apartado 2 del art(cid:146)culo 29; Considerando que la reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n prevista en la presente Decisi(cid:155)n se ajusta al dictamen del Comit(cid:130) CAET, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISI(cid:222)N: Art(cid:146)culo 1 1. La presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145) aplicable a los equipos de estaciones terrenas de sat(cid:130)lite que entren en el (cid:145)mbito de aplicaci(cid:155)n de la norma armonizada indicada en el apar- tado 1 del art(cid:146)culo 2. 2. La presente Decisi(cid:155)n establece una reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n relativa a las estaciones terrenas m(cid:155)viles (ETM) de las redes de comunicaciones personales por sat(cid:130)lite (S-PCN), incluidas las estaciones port(cid:145)tiles, para las S-PCN que funcionan en las bandas de frecuencia de 2,0 GHz en el servicio m(cid:155)vil por sat(cid:130)lite (SMS). Art(cid:146)culo 2 1. La reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n incluir(cid:145) la norma armonizada que haya sido preparada por el organismo de normalizaci(cid:155)n competente para la aplicaci(cid:155)n, en la medida que proceda, de los requisitos esenciales contem- plados en el art(cid:146)culo 17 de la Directiva 98/13/CE. La referencia a dicha norma figura en el anexo. Los equipos de estaciones terrenas de sat(cid:130)lite que 2. entren en el (cid:145)mbito de aplicaci(cid:155)n de la presente Decisi(cid:155)n deber(cid:145)n ajustarse a la reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n a que se refiere el apartado 1, cumplir los requisitos esen- ciales a que se refiere la letra a) del art(cid:146)culo 5 de la Directiva 98/13/CE y cumplir los requisitos de cualquier otra directiva aplicable, en particular las Directivas 73/ 23/CEE (2) y 89/336/CEE (3) del Consejo. Art(cid:146)culo 3 Con relaci(cid:155)n a los equipos de estaciones terrenas de sat(cid:130)- lite del apartado 1 del art(cid:146)culo 1 de la presente Decisi(cid:155)n, los organismos notificados designados para llevar a cabo los procedimientos a que se refiere el art(cid:146)culo 10 de la Directiva 98/13/CE utilizar(cid:145)n, o velar(cid:145)n por que se utilice, la norma armonizada mencionada en el anexo a partir de la entrada en vigor de la presente Decisi(cid:155)n. Art(cid:146)culo 4 Los destinatarios de la presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145)n los Estados miembros. Hecho en Bruselas, el 3 de septiembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Martin BANGEMANN Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 74 de 12. 3. 1998, p. 1. (2) DO L 77 de 26. 3. 1973, p. 29. (3) DO L 139 de 23. 5. 1989, p. 19. L 247/14 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 5. 9. 98 ANEXO Referencia a la norma armonizada aplicable La norma armonizada a que se refiere el art(cid:146)culo 2 de la Decisi(cid:155)n es: Satellite Personal Communications Networks (S-PCN); Mobile Earth Stations (MESs), including handheld earth stations, for S-PCN in the 2,0 GHz bands under the Mobile Satellite Service (MSS) Terminal essential requirements [Redes de comunicaci(cid:155)n personal por sat(cid:130)lite (S-PCN); Estaciones terrenas m(cid:155)viles (ETM), incluidas las estaciones port(cid:145)tiles, para S-PCN que funcionan en las bandas de frecuencias de 2,0 GHz en el servicio m(cid:155)vil por sat(cid:130)lite (SMS) Requisitos esenciales de los terminales] Instituto europeo de normas de telecomunicaci(cid:155)n ETSI Secretar(cid:146)a del ETSI TBR 42 (cid:190) Febrero de 1998 (excluido el prefacio) Informaci(cid:155)n complementaria El ETSI (Instituto europeo de normas de telecomunicaci(cid:155)n) est(cid:145) reconocido con arreglo a la Directiva 83/189/CEE del Consejo (1). La norma armonizada se ha elaborado con arreglo a una petici(cid:155)n formulada de conformidad con los procedimientos pertinentes de la Directiva 83/189/CEE. El texto completo de la norma armonizada arriba mencionada puede solicitarse a: Instituto europeo de normas de telecomunicaci(cid:155)n 650, Route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Comisi(cid:155)n Europea DG XIII/A/2 (cid:190) (BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel o a cualquier otro organismo competente para la difusi(cid:155)n de las normas ETSI; una lista de tales organismos se puede consultar en la direcci(cid:155)n de Internet www. ispo. cec. be. (1) DO L 109 de 26. 4. 1983, p. 8


title: Smernica Komisie 98/64/ES z 3. septembra 1998, ktorou sa ustanovujú analytické metódy spoločenstva na stanovenie aminokyselín, olejov a tukov a olaquindoxu v krmivách a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 71/393/EHSText s významom pre EHP

eurovoc_concepts:
analytical chemistry
animal nutrition
fats
food inspection
organic acid

text: 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 433 31998L0064 L 257/14 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 19. 9. 1998 SMERNICA KOMISIE 98/64/ES z 3. septembra 1998, ktorou sa ustanovujú analytické metódy spoločenstva na stanovenie aminokyselín, olejov a tukov a olaquindoxu v krmivách a ktorou sa mení a dopĺňa smernica 71/393/EHS (Text s významom pre EHP) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, keďže je potrebné ustanoviť analytické metódy spoločenstva na kontrolu týchto látok; so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, keďže opatrenia uvedené v tejto smernici sú v súlade so stano- viskom Stáleho výboru pre krmivá, so zreteľom na smernicu Rady 70/373/EHS z 20. júla 1970 o zavedení metód spoločenstva na odber vzoriek a analýzu na účely úradnej kontroly krmív (1), naposledy zmenenú a dopl- nenú Aktom o pristúpení Rakúska, Fínska a Švédska, a najmä jej článok 2, PRIJALA TÚTO SMERNICU: s cieľom kontroly požiadaviek keďže smernica 70/373/EHS ustanovuje, že úradné kontroly krmív zo zákonov, iných právnych predpisov a administratívnych opat- rení, ktorými sa riadi ich kvalita a zloženie, sa musia vykonávať s použitím metód vzorkovania a analýzy spoločenstva; vyplývajúcich smernicou Komisie 97/47/ES (3) keďže, smernica Rady 79/373/EHS z 2. apríla 1979 o obcho- dovaní s kŕmnymi zmesami (2), naposledy zmenená a dopl- nená a smernica Rady 93/74/EHS z 13. septembra 1993 o krmivách určených na zvláštne nutričné účely (4), naposledy zmenená a doplnená smernicou 96/25/ES (5), stanovujú, že aminokyseliny a oleje a tuky majú byť uvedené v označovaní krmív; keďže, smernica Rady 70/524/EHS z 23. novembra 1970, ktorá sa vzťahuje na doplnkové látky v krmivách (6), naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 98/19/ES (7) ustano- vuje, že obsah olaquindoxu je potrebné uviesť v označovaní, pokiaľ bola táto látka pridaná do kŕmnych zmesí; keďže druhá smernica Komisie 71/393/EHS z 18. novembra 1971 ktorou sa ustanovujú analytické metódy na úradnú kontrolu krmív (8), naposledy zmenená a doplnená smernicou Komisie 84/4/EHS (9), ustanovuje analytické metódy na stano- vovanie – okrem iného – olejov a tukov; keďže je vhodné opísanú metódu modifikovať; (1) Ú. v. ES L 170, 3. 8. 1970, s. 2. (2) Ú. v. ES L 86, 6. 4. 1979, s. 30. (3) Ú. v. ES L 211, 5. 8. 1997, s. 45. (4) Ú. v. ES L 237, 22. 9. 1993, s. 23. (5) Ú. v. ES L 125, 23. 5. 1996. s. 35. (6) Ú. v. ES L 270, 14. 12. 1970, s. 1. (7) Ú. v. ES L 96, 28. 3. 1998, s. 39. (8) Ú. v. ES L 279, 30. 12. 1971, s. 7. (9) Ú. v. ES L 15, 18. 1. 1984, s. 28. Článok 1 Členské štáty zabezpečia, že analýzy vykonávané s cieľom úradnej kontroly obsahu aminokyselín, olejov a tukov, a ola- quindoxu v krmivách sa budú vykonávať pomocou metód ustanovených v prílohe k tejto smernici. Článok 2 V prílohe k smernici Komisie 71/393/EHS sa bod „4. stano- venie olejov a tukov“ nahrádza časťou B prílohy k tejto smer- nici. Článok 3 Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, 1. iné právne predpisy a administratívne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smernicou najneskôr do 31. decembra 1998. Budú o tom bezodkladne informovať Komisiu. Opatrenia budú uplatňovať od 1. januára 1999. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Podrob- nosti o odkaze upravia členské štáty. 434 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 23 2. Členské štáty oznámia Komisii text hlavných ustanovení vnútroštátneho práva, ktoré prijmú v oblasti, ktorá sa riadi touto smernicou. Táto smernica je adresovaná členským štátom. Článok 5 Článok 4 V Bruseli 3. septembra 1998 Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiaty deň po jej uverej- není v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 435 PRÍLOHA ČASŤ A STANOVENIE AMINOKYSELÍN 1. Rozsah a účel Táto metóda slúži na stanovenie voľných (syntetických a prírodných) a celkových (viazaných peptidickou väzbou a voľných) aminokyselín v krmivách, s použitím analyzátora aminokyselín. Je použiteľná pre nasle- dovné aminokyseliny: cysteín, metionín, lyzín, treonín, alanín, arginín, kyselinu asparágovú, kyselinu glutá- movú, glycín, histidín, izoleucin, leucín, fenylalanín, prolín, serín, tyrozín a valín. Táto metóda nedokáže rozlíšiť soli aminokyselín a nedokáže diferencovať medzi D a L formami aminokyselín. Neplatí pre stanovenie tryptofánu alebo hydroxyanalógov aminokyselín. 2. Princíp 2. 1. Voľné aminokyseliny Voľné aminokyseliny sa extrahujú zriedenou kyselinou chlorovodíkovou. Spolu vyextrahované dusíkové makro- molekuly sa vyzrážajú kyselinou sulfosalicylovou a odstránia sa filtráciou. pH prefiltrovaného roztoku sa upraví na hodnotu 2,20. Aminokyseliny sa oddelia pomocou iónovo – výmennej chromatografie a stanovia sa reak- ciou s ninhydrínom pomocou fotometrickej detekcie pri 570 nm. 2. 2. Celkové aminokyseliny Zvolený postup závisí od aminokyselín, ktoré sa majú skúmať. Cysteín a metionín sa musia pred hydrolýzou zoxidovať na kyselinu cysteovú a metionín sulfón. Tyrozín sa musí stanoviť v hydrolyzátoch neoxidovaných vzoriek. Všetky ostatné aminokyseliny uvedené v odseku 1 sa dajú stanoviť v oxidovanej alebo neoxidovanej vzorke. Oxidácia sa vykoná pri 0°C zmesou kyseliny permravčej a fenolu. Prebytočné oxidačné činidlo sa rozloží pomocou disiričitanu disodného. Oxidovaná alebo neoxidovaná vzorka sa hydrolizuje 23 hodín kyselinou chlo- rovodíkovou (c = 6 mol/l) pH hydrolyzátu sa upraví na hodnotu 2,20. Aminokyseliny sa oddelia iónovo – výmennou chromatografiou a stanovia sa reakciou s ninhydrínom pomocou fotometrickej detekcie pri 570 nm. (v prípade prolínu 440 nm). 3. Chemikálie Musí sa použiť dvakrát destilovaná voda alebo voda ekvivalentnej kvality (vodivosť < 10 µS). 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 4. 3. 5. 3. 6. 3. 7. 3. 8. 3. 9. peroxid vodíka, w = 30 % kyselina mravčia, w = 98-100 %. fenol disiričitan disodný. hydroxid sodný dihydrát kyseliny 5 – sulfosalicilovej kyselina chlorovodíková, hustota približne 1,18 g/ml. dihydrát citranu trisodného. 2,2-tiodietanol (tiodiglykol)). 3. 10. chlorid sodný 3. 11. ninhydrín 3. 12. petroléter, rozmedzie bodu varu 40-60 °C. 3. 13. norleucin, alebo iná zlúčenina vhodná na použitie ako vnútorný štandard. 3. 14. plynný dusík (< 10 ppm kyslíka). 436 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 23 3. 15. 1- oktanol 3. 16. aminokyseliny 3. 16. 1. Štandardné látky uvedené v odseku 1. Čisté zlúčeniny, ktoré neobsahujú žiadnu kryštalizačnú vodu. Pred použitím sušte vo vákuu jeden týždeň nad P2O5 alebo H 2SO4. 3. 16. 2. kyselina cysteová 3. 16. 3. metionín sulfón. 3. 17. Roztok hydroxidu sodného, c = 7,5 mol/l Rozpustite 300 g NaOH (3. 5) vo vode a doplňte na 1 liter. 3. 18. Roztok hydroxidu sodného, c = 1 mol/l Rozpustite 40 g NaOH (3. 5) vo vode a doplňte na 1 liter. 3. 19. Roztok kyselina mravčia – fenol. Zmiešajte 889 g kyseliny mravčej (3. 2) so 111 g vody a pridajte 4,73 g fenolu (3. 3). 3. 20. Hydrolyzačná zmes, c = 6 mol HCl/l obsahujúcej 1g fenolu/l: Pridajte 1 g fenolu (3. 3) k 492 ml HCl (3. 7) a doplňte vodou na 1 liter. 3. 21. Extrakčná zmes, c = 0,1 mol HCl/l obsahujúcej 2 % tiodiglykolu: Vezmite 8,2 ml HCl (3. 7), zrieďte s cca 900 ml vody, pridajte 20 ml tiodiglykolu (3. 9) a doplňte vodou na 1 liter (3. 7 a 3. 9 nezmiešavajte priamo). 3. 22. Kyselina 5- sulfosalicilová, β = 6 %: Rozpustite 60 g kyseliny 5- sulfosalicilovej (3. 6) vo vode a doplňte vodou na 1 liter. 3. 23. Oxidačná zmes (kyselina permravčia – fenol): Zmiešajte 0,5 ml peroxidu vodíka (3. 1) s 4,5 ml roztoku kyseliny mravčej s fenolom (3. 19) v malej kadičke. Inkubujte 1 hodinu pri teplote 20 – 30 °C, aby sa vytvorila kyselina permravčia a pred pridaním do vzorky ochlaďte v ľadovom vodnom kúpeli (po dobu 15 minút) Pozor: Vystríhajte sa kontaktu s pokožkou a používajte ochranný odev. 3. 24. citranový tlmivý roztok c = 0,2 mol Na+/l, pH 2,20: Rozpustite 19,61 g citranu sodného (3. 8), 5 ml tiodiglykolu (3. 9), 1 g fenolu (3. 3) a 16,50 ml HCl (3. 7) v približne 800 ml vody. pH upravte na 2,20. Doplňte vodou na 1 liter. 3. 25. Elučné tlmivé roztoky, pripravené v súlade s podmienkami pre používaný analyzátor (4. 9). 3. 26. Činidlo ninhydríd, pripravené v súlade s podmienkami pre používaný analyzátor (4. 9). 3. 27. Štandardné roztoky aminokyselín. Tieto roztoky sa musia skladovať pri teplote pod 5°C. 3. 27. 1. Zásobný štandardný roztok aminokyselín (3. 16. 1). c = 2,5 µmol/ml z každej aminokyseliny v kyseline chloro- vodíkovej. Sú k dispozícii aj na komerčnej báze. 3. 27. 2. Zásobný štandardný roztok kyseliny cisteovej a metionín sulfónu, c = 1,25 µmol/ml. Rozpustite 0,2115 g kyseliny cisteovej (3. 16. 2) a 0,2265 g metionín sulfónu (3. 16. 3) v citranovom tlmivom roztoku (3. 24) v 1 litrovej odmernej banke a doplňte po značku citranovým tlmivým roztokom. Skladujte pri teplote pod 5 °C najviac 12 mesiacov. Tento roztok sa nepoužije ak zásobný štandardný roztok (3. 27. 1) obsa- huje kyselinu cisteovú a metionín sulfón. 3. 27. 3. Zásobný štandadrný roztok vnútorného štandardu, napr. norleucín, c = 20 µmol/ml. Rozpustite 0,6560 g norleucinu (3. 13) v citranovom tlmivom roztoku (3. 24) v odmernej banke a doplňte na 250 ml citranovým tlmivým roztokom. Skladujte pri teplote pod 5°C najviac 6 mesiacov. 3. 27. 4. Kalibračný roztok štandardných aminokyselín určený na použitie s hydrolyzátmi, c = 5nmol/50 µl kyseliny cisteovej a metionín sulfónu a c = 10 nmol/50µl ostatných aminokyselín. 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 437 Rozpustite 2,2 g chloridu sodného (3. 10) v 100 ml kadičke s 30 ml citranového tlmivého roztoku. (3. 24). Pridajte 4,00 ml zásobného štandardného roztoku aminokyselín (3. 27. 1), 4, 00 ml zásobného štandardného roztoku kyseliny cisteovej a metionín sulfónu (3. 27. 2) a pokiaľ sa používa, tak aj 0,50 ml zásobného štandard- ného roztoku vnútorného štandardu (3. 27. 3) Hydroxidom sodným (3. 18) upravte pH na 2,20. Preneste kvantitatívne do 50 ml odmernej banky a doplňte po značku citranovým tlmivým roztokom (3. 24) a premiešajte. Skladujte pri teplote pod 5 °C najviac 3 mesiacov. Pozri taktiež poznámky 9. 1. 3. 27. 5. Kalibračný roztok štandardných aminokyselín určený na používanie s hydrolyzátmi pripravenými podľa odseku 5. 3. 3. 1 a pre používanie s extraktmi (5. 2). Kalibračný roztok sa pripraví v súlade s bodom 3. 27. 4 s vyne- chaním chloridu sodného. Skladujte pri teplote pod 5 °C najviac 3 mesiacov. 4. Prístroje 4. 1. 100 alebo 250 ml banka s okrúhlym dnom opatrená spätným chladičom. 4. 2. 100 ml sklená fľaša z borosilikátového skla so skrutkovým uzáverom s gumovou/teflónovou podložkou (napr. Duran, Schott) určená na použitie v sušiarni. 4. 3. Sušiareň s nútenou ventiláciou a regulátorom teploty s presnosťou vyššou ako 5 ± 2 °C. 4. 4. pH meter (na tri desatinné miesta). 4. 5. Membránový filter (0,2 µm). 4. 6. Odstredivka. 4. 7. Rotačná vákuová odparka. 4. 8. Mechanická trepačka alebo magnetické miešadlo. 4. 9. Analyzátor aminokyselín alebo zariadenie na HPLC s iónovo-výmennou kolónou, zariadenie na ninhydrín, postkolónová derivatizačná jednotka a fotometrický detektor. Kolóna je plnená sulfónovanými polystyrénovými živicami schopnými oddeľovať jednotlivé aminokyseliny od seba a od ostatných materiálov pozitívnych na ninhydrín. Prietok pre tlmivý roztok a ninhydrín je zabezpečo- vaný čerpadlami, s prietokom stálym na ± 0,5 % počas ktorého savykoná aj kalibrácia pomocou štandardu aj analyzovanie vzorky. U niektorých analyzátorov aminokyselín sa môžu použiť procesy hydrolýzy, v ktorých má hydrolyzát koncen- tráciu sodíka c = 0,8 mol/l a obsahuje všetku zvyšnú kyselinu mravčiu z oxidačného kroku. Iné zase nezabez- pečujú uspokojivé oddelenie niektorých aminokyselín, ak hydrolyzát obsahuje prebytočnú kyselinu mravčiu a/ alebo vysoké koncentrácie sodíkových iónov. V takomto prípade sa objem kyseliny zmenší odparením na približne 5 ml po hydrolýze a pred upravením pH. Odparenie musí prebehnúť pod vákuom pri teplote maxi- málne 40 °C. 5. Postup 5. 1. Príprava vzorky Vzorka sa pomelie tak, aby prepadla cez 0,5 mm sito. Vzorky s vysokým obsahom vlhkosti sa musia pred mletím buď vysušiť vzduchom pri teplote najviac 50 °C alebo vymraziť. Vzorky s vysokým obsahom tuku sa musia pred mletím extrahovať petroléterom. (3. 12) 5. 2. Stanovenie voľných aminokyselín v krmivách a premixoch Odvážte s presnosťou na 0,2 mg príslušné množstvo (1-5 g) pripravenej vzorky (5. 1) do Erlenmayerovej banky a pridajte 100,0 ml extrakčnej zmesi. (3. 21). Zmes trepte 60 minút použitím mechanickej trepačky alebo magnetického miešadla (4. 8). Nechajte sediment usadiť a pomocou pipety preneste 10,0 ml roztoku nad sedimentom do 100 ml kadičky. 438 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 23 Pridajte 5,0 ml roztoku kyseliny sulfosalicilovej (3. 22) za stáleho miešania a pomocou magnetického miešadla miešajte ešte 5 minút. Kalný roztok prefiltrujte alebo odstreďte s cieľom odstrániť všetky zrazeniny. Preneste 10,0 ml výsledného roztoku do 100 ml kadičky a pH upravte na 2,20 s použitím roztoku hydroxidu sodného (3. 18), preneste do odmernej banky vhodného objemu použitím citranového tlmivého roztoku (3. 24) a doplňte po značku tlmivým roztokom (3. 24). Ak sa používa vnútorný štandard, tak pridajte 1,00 ml vnútorného štandardu (3. 27. 3) na každých 100 ml konečného roztoku a doplňte po značku tlmivým roztokom (3. 24). Ďalší postupje chromatografia v súlade s odsekom 5. 4. Ak sa extrakty neanalyzujú v ten istý deň, musia sa skladovať pri teplote pod 5 °C. 5. 3. Stanovenie celkových aminokyselín 5. 3. 1. Ox i dá c i a Navážte s presnosťou na 0,2 mg 0,1 až 1 g pripravenej vzorky (5. 1) do: — 100 ml banky s guľatým dnom (4. 1) na otvorenú hydrolýzu (5. 3. 2. 3) alebo, — 250 ml banky s guľatým dnom (4. 1) pokiaľ sa vyžaduje nízka koncentrácia sodíka (5. 3. 3. 1) alebo, — 100 ml fľaše opatrenej skrutkovým uzáverom (4. 2), (pre uzavretú hydrolýzu 5. 3. 2. 4). Navážené množstvo vzorky musí mať obsah dusíka cca 10 mg a obsah vlhkosti nesmie presiahnuť 100 mg. Vložte banku/fľašu do ľadového vodného kúpeľa a ochlaďte na 0°C, pridajte 5 ml oxidačnej zmesi (3. 23) a zamiešajte použitím sklenej špachtle s ohnutým hrotom. Utesnite banku/fľašu v ktorej sa nachádza špachtľa vzduchotesnou fóliou. , vložte ľadový vodný kúpeľ v ktorom sa nachádza utesnená nádobka do chladničky pri teplote 0 °C a nechajte pôsobiť 16 hodín. Po 16 hodinách vyberte z chladničky a prebytočné oxidačné činidlo rozložte pridaním 0,84 g disiričitanu disodného (3. 4). Postupujte podľa 5. 3. 2. 1. 5. 3. 2. H y dr olý za 5. 3. 2. 1. Hydrolýzy oxidovaných vzoriek K oxidovanej vzorke pripravenej podľa 5. 3. 1. pridajte 25 ml hydrolyzačnej zmesi (3. 20) pričom dbajte nato, aby ste zmyli všetky zvyšky vzorky prilepenej na bočných stranách nádoby a špachtle. V závislosti od používa- ného hydrolyzačného procesu postupujte podľa 5. 3. 2. 3 alebo 5. 3. 2. 4. 5. 3. 2. 2. Hydrolýzy neoxidovaných vzoriek Navážte buď do 100 ml alebo do 250 ml banky s guľatým dnom (4. 1) alebo do 100 ml fľaše opatrenej skrut- kovým uzáverom (4. 2) s presnosťou na 0,2 mg 0,1 až 1 g pripravenej vzorky, (5. 1) Navážené množstvo vzorky musí mať obsah dusíka cca 10 mg. Opatrne pridajte 25 ml hydrolyzačnej zmesi (3. 20) a zmiešajte so vzorkou. Postupujte buď podľa 5. 3. 2. 3. alebo 5. 3. 2. 4. 5. 3. 2. 3. Otvorené hydrolýzy Pridajte 3 sklené guľôčky do zmesi v banke (pripravenej podľa 5. 3. 2. 1 alebo 5. 3. 2. 2) a varte za trvalého prebu- blávania s refluxom po dobu 23 hodín. Po ukončení hydrolýzy chladič vypláchnite 5 ml citranového tlmivého roztoku (3. 24). Banku odpojte a ochlaďte ju v ľadovom kúpeli. Postupujte podľa 5. 3. 3. 5. 3. 2. 4. Uzavreté hydrolýzy Vložte fľašu obsahujúcu zmes pripravenú podľa 5. 3. 2. 1 alebo 5. 3. 2. 2. do sušiarne (4. 3) pri teplote 110 °C. Prvú hodinu s cieľom zabrániť nárastu tlaku (v dôsledku vyvíjania plynných látok) a s cieľom zabrániť explózii, položte skrutkový uzáver na hornú časť nádoby. Nádobu neuzatvárajte uzáverom. Po uplynutí jednej hodiny uzatvorte nádobu uzáverom a ponechajte v sušičke (4. 3) 23 hodín. Po ukončení hydrolýzy fľašu zo sušičky vyberte, opatrne otvorte uzáver a fľašu vložte do ľadového vodného kúpeľa. Nechajte vychladnúť. V závislosti od spôsobu úpravy pH (5. 3. 3) kvantitatívne preneste obsah fľaše do 250 ml kadičky alebo do 250 ml banky s guľatým dnom, s použitím citranového tlmivého roztoku (3. 24). Postupujte podľa 5. 3. 3. 5. 3. 3. Úp r a v a pH V závislosti od tolerancie analyzátora aminokyselín (4. 9) na sodík postupujte pri upravovaní pH podľa 5. 3. 3. 1 alebo 5. 3. 3. 2. 5. 3. 3. 1. V prípade chromatografických systémov (4. 9). vyžadujúcich nízku koncentráciu sodíka: Doporučuje sa používať zásobný roztok vnútorného štandardu (3. 27. 3), ak sa používajú analyzátory aminoky- selín vyžadujúce nízku koncentráciu sodíka (ak sa objem kyseliny musí zmenšiť). 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 439 V takomto prípade pridajte 2,00 ml roztoku vnútorného zásobného štandardu (3. 27. 3) k hydrolyzátu pred odparovaním. Pridajte 2 kvapky 1-oktanolu (3. 15) k hydrolyzátu získanému podľa odseku 5. 3. 2. 3 alebo 5. 3. 2. 4. Použitím vákuovej rotačnej odparky (4. 7) znížte objem na 5-10 ml vo vákuu a pri teplote 40 °C. Ak sa objem nedopatrením zníži na menej ako 5 ml, tak hydrolyzát sa musí vyhodiť a analýza sa musí vykonať znovu. Upravte pH na 2,20 roztokom hydroxidu sodného (3. 18) a postupujte v súlade s odsekom 5. 3. 4. 5. 3. 3. 2. Pre všetky ostatné analyzátory aminokyselín (4. 9) Vezmite hydrolyzáty získané podľa 5. 3. 2. 3 alebo 5. 3. 2. 4 a čiastočne ich zneutralizujte opatrným pridaním za miešania 17 ml roztoku hydroxidu sodného (3. 17), pričom teplota zostane pod 40°C. Upravte pH na 2,20 pri izbovej teplote použitím roztoku hydroxidu sodného (3. 17) a nakoniec roztoku hydro- xidu sodného (3. 18). Postupujte podľa 5. 3. 4. 5. 3. 4. R oztok v zor ky p re c hr oma tog r a f i u Kvantitatívne preneste hydrolyzát s upraveným pH (5. 3. 3. 1 alebo 5. 3. 3. 2) s citranovým tlmivým roztokom (3. 24) do 200 ml odmernej banky a doplňte po značku tlmivým roztokom (3. 24). Pokiaľ ešte nebol použitý vnútorný štandard, pridajte 2,00 ml vnútorného štandardu (3. 27. 3) a doplňte po značku citranovým roztokom (3. 24). Dôkladne premiešajte. Ďalší postup je chromatografia v súlade s odsekom (5. 4). Ak sa roztoky vzoriek neanalyzujú v ten istý deň, musia sa skladovať pri teplote pod 5°C. 5. 4. Chromatografia Pred začatím chromatografie vytemperujte exktrakt (5. 2) alebo hydrolyzát (5. 3. 4) na izbovú teplotu. Zmes premiešajte a vhodné množstvo prefiltrujte cez 0,2 µm membránový filter (4. 5). Výsledný číry roztok sa podrobí iónovo výmennej chromatografii s použitím analyzátora aminokyselín (4. 9). Nastreknutie sa môže vykonať ručne alebo automaticky. Je dôležité, aby sa na kolónu nadávkovalo rovnaké analyzované množstvo roztoku štandardov a vzoriek ± 0,5 %, s výnimkou prípadov používania vnútorného štandardu a aby pomery sodík: aminokyselina v roztoku štandardu a vzorky boli tak podobné ako je to len prakticky možné. Vo všeobecnosti frekvencia kalibračných meraní závisí od stálosti ninhydrínového činidla a analytického systému. Štandard alebo vzorka sa zriedi citranovým tlmivým roztokom (3. 24) tak, aby sa dosiahla plocha píku štandardu, ktorá bude činiť 30 – 200 % plochy píku vzorky aminokyseliny. Chromatografia aminokyselín sa bude mierne líšiť vzhľadom na druh použitého analyzátora a živice. Zvolený systém musí byť schopný oddeliť jednotlivé aminokyseliny od seba a od ninhydrín pozitívnych materiálov. V pracovnom rozsahu musí chromatografický systém poskytovať lineárnu odozvu na zmeny v množstvách aminokyselín pridávaných do kolóny. Počas chromatografického kroku sa používajú nižšie uvedené pomery údolie: výška píku, keď sa analyzuje ekvi- molárny roztok (aminokyselín, ktoré sa stanovujú). Tento ekvimolárny roztok musí obsahovať najmenej 30 % maximálnej dávky každej aminokyseliny, ktorá sa dá presne zmerať pomocou systému analyzátora aminokyselín (4. 9). Pri oddeľovaní treonín –serín pomer údolie:výška píku nižšej z dvoch aminokyselín prekrývajúcej sa na chro- matograme nesmie prekročiť 2:10 (ak sa stanovujú iba cystín, cisteín, metionín, treonín a lyzín, tak nedosta- točné oddelenie od priľahlých píkov negatívne ovplyvní stanovenie). V prípade všetkých ostatných aminoky- selín musí byť oddelenie lepšie ako 1:10. Systém musí zabezpečiť, aby lyzín bol oddelený od „artefaktov lyzínu“ a ornitínu. 6. Výpočet výsledkov Plocha píkov vzorky a štandardu sa zmeria pre každú jednotlivú aminokyselinu a vypočíta sa množstvo v g aminokyseliny na kg vzorky. A × B × MW × F B × W × 1 000 ¼ g aminokyselín na kg vzorky Ak sa použije vnútorný štandard, tak vynásobte faktorom: D C 440 SK A B C D Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 23 = plocha píku, hydrolyzát alebo extrakt = plocha píku, kalibračný štandardný roztok = plocha píku, vnútorný štandard v hydrolyzáte alebo extrakte = plocha píku, vnútorný štandard, kalibračný štandardný roztok MW = molekulová hmotnosť stanovovanej aminokyseliny E = koncentrácia štandardu v µmol/ml W = hmotnosť vzorky g) (korigovaná na pôvodnú hmotnosť ak je sušená alebo odtučnená). F = celkové ml hydrolyzátu (5. 3. 4) alebo vypočítaný objem celkového zriedenia extraktu v ml (6. 1). Cystín a cysteín sa obidva stanovujú ako kyselina cysteová v hydrolyzátoch oxidovanej vzorky, avšak vypočí- tajú sa ako cystín. (C6 H12 N2 O4 S 2, MW 240,30 s použitím MW 120,15 (= 0,5 x 240,30). Metionín sa stanoví ako metionín sulfón v hydrolyzátoch oxidovanej vzorky, vypočíta sa však ako metionín s použitím MW metionínu:149,21. Pridaný voľný metionín sa stanoví po extrakcii ako metionín, pre výpočet sa použije rovnaká MW. 6. 1. Objem celkového zriedenia extraktov (F) pre stanovenie voľných aminokyselín (5. 2) sa vypočíta nasledovne: F ¼ 100 ml × ð Þ 10 ml þ 5ml 10 ml × Vml 10 ml V = objem konečného extraktu 7. Vyhodnotenie metódy Táto metóda bola odskúšaná v rámci vzájomného porovnávania realizovaného na medzinárodnej úrovni v roku 1990 použitím štyroch rôznych krmív (kŕmna zmes pre ošípané, kŕmna zmes pre brojlery, bielkovinový koncentrát, premix). Výsledky, po vylúčení odľahlých výsledkov, priemernej a smerodajnej odchýlky sú uvedené v nasledujúcej tabuľke: Stredné hodnoty g/kg referenčný materiál kŕmna zmes pre ošípané kŕmna zmes pre brojlery bielkovinový koncentrát premix n = počet participujúcich laboratórií 7. 1. Opakovateľnosť aminokyselina treonín cystín (cysteín) metionín lyzín 6,94 n = 15 9,31 n = 16 22,32 n = 16 58,42 n = 16 3,01 n = 17 3,92 n = 18 5,06 n = 17 — 3,27 n = 17 5,08 n = 18 12,01 n = 17 90,21 n = 16 9,55 n = 13 13,93 n = 16 47,74 n = 15 98,03 n = 16 Opakovateľnosť vyjadrená ako „vnútrolaboratórna smerodajná odchýlka“ vyššie uvedeného vzájomného porov- nania je uvedená v nasledovných tabuľkách: 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 441 Vnútrolaboratórna smerodajná odchýlka (Sr) v g/kg referenčný materiál kŕmna zmes pre ošípané kŕmna zmes pre brojlery bielkovinový koncentrát premix aminokyselina treonín cystín (cysteín) metionín lyzín 0,13 n = 15 0,20 n = 16 0,48 n = 16 1,30 n = 16 0,10 n = 17 0,11 n = 18 0,13 n = 17 — 0,11 n = 17 0,16 n = 18 0,27 n = 17 2,19 n = 16 0,26 n = 13 0,28 n = 16 0,99 n = 15 2,06 n = 16 n = počet participujúcich laboratórií Variačný koeficient ( %) pre vnútrolaboratórnu smerodajnú odchýlku (Sr) referenčný materiál kŕmna zmes pre ošípané kŕmna zmes pre brojlery bielkovinový koncentrát premix aminokyselina treonín cystín (cysteín) metionín lyzín 1,9 n = 15 2,1 n = 16 2,7 n = 16 2,2 n = 16 3,3 n = 17 2,8 n = 18 2,6 n = 17 — 3,4 n = 17 3,1 n = 18 2,2 n = 17 2,4 n = 16 2,8 n = 13 2,1 n = 16 2,4 n = 15 2,1 n = 16 n = počet participujúcich laboratórií 7. 2. Reprodukovateľnosť Výsledky smerodajnej odchýlky medzi laboratóriami na základe vyššie uvedeného vzájomného porovnania sú uvedené v tabuľkách nižšie: Smerodajná odchýlka medzi laboratóriami (SR) v g/kg referenčný materiál kŕmna zmes pre ošípané kŕmna zmes pre brojlery bielkovinový koncentrát premix n = počet participujúcich laboratórií aminokyselina treonín cystín (cysteín) metionín lyzín 0,28 n = 15 0,48 n = 16 0,85 n = 16 2,49 n = 16 0,30 n = 17 0,34 n = 18 0,62 n = 17 — 0,23 n = 17 0,55 n = 18 1,57 n = 17 6,20 n = 16 0,30 n = 13 0,75 n = 16 1,24 n = 15 6,62 n = 16 442 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 23 Variačný koeficient ( %) pre medzilaboratórnu smerodajnú odchýlku (SR) referenčný materiál kŕmna zmes pre ošípané kŕmna zmes pre brojlery bielkovinový koncentrát premix aminokyselina treonín cystín (cysteín) metionín lyzín 4,1 n = 15 5,2 n = 16 3,8 n = 16 4,3 n = 16 9,9 n = 17 8,8 n = 18 12,3 n = 17 — 7,0 n = 17 10,9 n = 18 13,0 n = 17 6,9 n = 16 3,2 n = 13 5,4 n = 16 3,0 n = 15 6,7 n = 16 n = počet participujúcich laboratórií 8. Používanie referenčných materiálov Správna aplikácia danej metódy sa overí vykonaním opakovaných meraní certifikovaných referenčných mate- riálov, pokiaľ sú k dispozícii. Doporučuje sa kalibrácia pomocou certifikovaného kalibračného roztoku amino- kyseliny. 9. Pozorovania 9. 1. Vzhľadom na rozdiely medzi analyzátormi aminokyselín sa ako orientačné musia zobrať konečné koncentrácie kalibračných roztokov štandardných aminokyselín (pozri 3. 27. 4 a 3. 27. 5) a hydrolyzátu (5. 3. 4). Rozsah lineárnej odozvy prístroja sa musí overiť pre všetky aminokyseliny. Štandardný roztok sa zriedi citranovým tlmivým roztokom tak, aby poskytoval plochy píkov v strede rozsahu. 9. 2. 9. 3. Ak sa na analyzovanie hydrolyzátov používa zariadenie na vysokoúčinnú kvapalinovú chromatografiu, tak podmienky skúšky sa musia optimalizovať v súlade s doporučeniami výrobcu. Pri použití tejto metódy na krmivá obsahujúce viac ako 1 % chloridov (koncentráty, minerálne krmivá, dopln- kové krmivá), tak môže dôjsť k podhodnoteniu metionínu a musí sa vykonať špeciálna úprava. ČASŤ B STANOVENIE OLEJOV A TUKOV 1. Rozsah a účel Táto metóda je určená na stanovenie olejov a tukov v krmivách. Nevzťahuje sa na analýzu olejnatých semien a olejnatého ovocia definované v Nariadení Rady 136/66/EHS z 22. septembra 1966. Používanie dvoch nižšie používaných metód závisí od charakteru a zloženia krmiva a od dôvodu vykonávania analýzy. 1. 1. Postup A – priamo extrahovateľné oleje a tuky Táto metóda je použiteľná pre kŕmne suroviny rastlinného pôvodu, s výnimkou tých, ktoré spadajú pod postup B. 1. 2. Postup B- celkové oleje a tuky Táto metóda je použiteľná pre kŕmne suroviny živočíšneho pôvodu a na všetky kŕmne zmesi. Musí sa používať pre všetky materiály,z ktorých sa oleje a tuky nedajú úplne extrahovať bez predchádzajúcej hydrolýzy (glutény, kvasnice, zemiakové bielkoviny a produkty, ktoré prešli takými procesmi ako je extrúzia, vločkovanie a zahrie- vanie). 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 443 1. 3. Interpretácia výsledkov Vo všetkých prípadoch, kde sa použitím postupu B získajú vyššie výsledky ako v prípade postupu A, za skutočnú hodnotu sa bude považovať výsledok dosiahnutý postupom B. 2. Princíp 2. 1. Postup A Vzorka sa extrahuje petroléterom. Rozpúšťadlo sa oddestiluje a zvyšok sa vysuší a odváži. 2. 2. Postup B Vzorka sa vystaví účinkom kyseliny chlorovodíkovej za horúca. Zmes a ochladí a prefiltruje. Zvyšok sa premyje, vysuší a podrobí stanoveniu podľa postupu A. Chemikálie Petroléter, rozmedzie varu: 40 až 60 °C. Brómové číslo musí byť nižšia ako 1 a odparok menší ako 2 mg/ 100ml. Síran sodný, bezvodý. Kyselina chlorovodíková, c = 3 mol HCl/l Filtračná pomôcka, napr, kremelina, hyflo-supercel. Prístroje Extrakčný prístroj. Ak je vybavený sifónom(Soxhletov prístroj), množstvo refluxu musí byť také, aby vykazovalo 10 cyklov za hodinu, ak sa jedná o zariadenie bez sifónu, tak množstvo refluxu musí byť 10 ml za minútu. Extrakčné patróny, neobsahujúce látky rozpustné v petroléteri a s poréznosťou,ktorá je v súlade s požiadav- kami bodu 4. 1. Sušiareň, buď vákuová pec nastavená na teplotu 75 °C ± 3 °C alebo teplovzdušná sušiareň nastavená na teplotu 100 °C ± 3 °C. 3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 4. 4. 4. 1. 4. 2. 4. 3. 5. Postup 5. 1. Postup A (pozri bod 8. 1) Navážte s presnosťou na 1 mg 5 g vzorky, preneste ju do extrakčnej patróny (4. 2) a prikryte zátkou z odma- stenej vaty. Vložte patrónu do extraktora (4. 1) a extrahujte šesť hodín petroléterom (3. 1). Extrakt petroléteru zachyťte do suchej odváženej banky obsahujúcej fragmenty pemzového kameňa (1). Oddestilujte rozpúšťadlo Sušte zvyšok ktorý zostal v banke jeden a pól hodiny v sušiacej peci (4. 3). Nechajte vychladnúť v exsikátore a odvážte. Znovu sušte 30 minút a presvedčte sa, či hmotnosť olejov a tukov zostáva konštantná (strata na hmotnosti medzi dvomi následnými váženiami musí byť menšia ako 1 mg). 5. 2. Postup B Navážte s presnosťou na 1 mg 2,5 g vzorky (pozri bod 8. 2), vložte do 400 ml kadičky alebo do 300 ml Erlenmayerovej banky a pridajte 100 ml kyseliny chlorovodíkovej (3. 3) a fragmenty pemzového kameňa. Kadičku prikryte hodinovým sklíčkom alebo na Erlenmayerovu banku nasaďte spätný chladič. Uveďte zmes do mierneho varu nad nízkym plameňom alebo na horúcej platni a ponechajte ju tak po dobu jednej hodiny. Nedovoľte, aby savzorka prilepovala na steny nádobky. Ochlaďte a pridajte také množstvo filtračného prípravku (3. 4), ktoré bude dostatočné na zabránenie akýmko- ľvek stratám oleja a tuku počas filtrácie. Prefiltrujte cez navlhčený, odmastený, dvojitý filtračný papier. Zvyšok premývajte v studenej vode, kým nezískate neutrálny filtrát. Skontrolujte, či filtrát neobsahuje olej alebo tuky. Ich prítomnosť indikuje, že vzorka sa musí pred hydrolýzou extrahovať petroléterom podľa postupu A. Položte dvojitý filtračný papier obsahujúci zvyšok na hodinové sklíčko a sušte jeden a pól hodiny v teplovzdu- šnej sušiarni (4. 3) pri teplote 100 °C ± 3 °C. Vložte dvojitý filtračný papier obsahujúci suchý zvyšok do extrakčnej patróny (4. 2) a prikryte zátkou z odma- stenej vaty. Patrónu vložte do extraktora (4. 1) a postupujte tak, ako je uvedené v druhom a treťom odseku bodu 5. 1. (1) Tam, kde olej alebo tuk musí prejsť následnými skúškami kvality, nahraďte fragmenty pemzového kameňa sklenými guľôčkami. 444 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 23 6. Vyjadrenie výsledkov Hmotnosť zvyšku vyjadrite ako percento vzorky. 7. Opakovateľnosť Rozdiel medzi výsledkami dvoch paralelných stanovení vykonaných na tej istej vzorke tým istým analytikom nesmie prekročiť: — 0,2 % v absolútnej hodnote, pre obsahy olejov a tukov pod 5 %, — 4,0 % relatívnych z najvyššieho výsledku pre obsahy 5-10 %, — 0,4 % v absolútnej hodnote pre obsahy nad 10 %. Pozorovania V prípade produktov s vysokým obsahom olejov a tukov, ktoré sa dajú ťažko rozdrviť alebo ktoré sú nevhodné na získanie homogénnej redukovanej skúšobnej vzorky, postupujte nasledovne. Navážte s presnosťou na 1 mg 20 g vzorky a zmiešajte s 10 g alebo viac bezvodého síranu sodného (3. 2). Extrahujte petroléterom (3. 1) spôsobom uvedeným v bode 5. 1. Získaný extrakt doplňte na 500 ml petrolé- terom (3. 1) a premiešajte. Odoberte 50 ml roztoku a vložte do malej, suchej, odváženej banky obsahujúcej fragmenty pemzového kameňa (1). Rozpúšťadlo oddestilujte, vysušte a postupujte spôsobom uvedeným v poslednom odseku bodu 5. 1. Odstráňte rozpúšťadlo z extrakčného zvyšku ktorý zostal v patróne, zvyšok rozdrvte na jemnosť 1 mm, dajte ho naspäť do extrakčnej patróny (síran sodný nepridávajte) a postupujte spôsobom uvedeným v druhom a treťom odseku bodu 5. 1. Vypočítajte obsah olejov a tukov ako percento vzorky s použitím nasledovného vzorca: (10 a + b) x 5 kde: a = hmotnosť v gramoch zvyšku po prvej extrakcii (alikvotná časť extraktu), b = hmotnosť v gramoch zvyšku po druhej extrakcii. V prípade produktov s nízkym obsahom olejov a tukov sa môže množstvo skúšobnej vzorky zvýšiť na 5 g. V prípade krmív pre spoločenské zvieratá s vysokým obsahom vody sa môže stať, že ich bude treba zmiešaťs bezvodým síranom sodným ešte pred hydrolýzou a extrakciou podľa postupu B. V odseku 5. 2 môže byť na premytie zvyšku po filtrácii efektívnejšie použiť namiesto studenej vody horúcu vodu. Môže byť potrebné dobu sušenia v trvaní 1,5 hodiny u niektorých krmív predĺžiť. Nadmerného sušenia sa treba vystríhať, nakoľko by to mohlo viesť k nízkym výsledkom. Je možné použiť aj mikrovlnnú rúru. Ak je obsah oleja/tuku vyšší ako 15 %, tak sa doporučuje predbežná extrakcia podľa postupu A pred hydro- lýzou a reextrakcia podľa postupu B. Toto závisí do určitej miery od charakteru krmiva a od charakteru oleja- tuku v krmive. 8. 8. 1. 8. 2. 8. 3. 8. 4. 8. 5. 8. 6. ČASŤ C STANOVENIE OLAQUINDOXU (2-[N-2-(hydroxyetyl)karbamoyl]-3-metylchinoxalín-N1,N4-dioxid) 1. Rozsah a účel Táto metóda je určená na stanovenie olaquindoxu v krmivách. Dolná medza stanoviteľnosti je 5 mg/kg. 2. Princíp Vzorka sa extrahuje zmesou voda-metanol. Obsah olaquindoxu sa stanoví pomocou vysokoúčinnej kvapalinovej chromatografie s obrátenými fázami (HPLC) s použitím UV detektora. (1) Tam, kde olej alebo tuk musí prejsť následnými skúškami kvality, nahraďte fragmenty pemzového kameňa sklenými guľôčkami. 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 445 3. 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 4. Chemikálie Metylalkohol Metylalkohol, čistoty HPLC Voda, HPLC čistoty Mobilná fáza pre HPLC: Zmes voda (3. 3) – Metylalkohol (3. 2), 900 + 100 (obj. + obj. ). 3. 5. Štandardná látka: čistý olaquindox 2-[N-2-(hydroxyetyl)karbamoyl]-3-metylchinoxalín-N1,N4-dioxid), E 851. 3. 5. 1. Zásobný štandardný roztok olaquindoxu 250 µg/ml Navážte s presnosťou na 0,1 mg 50 mg olaquindoxu (3. 5) do odmernej banky a pridajte cca 190 ml vody. Potom banku vložte na 20 minút do ultrazvukového kúpeľa (4. 1). Po pôsobení ultrazvuku roztok upravte na izbovú teplotu, doplňte po značku vodou a premiešajte. Banku zabaľte do hliníkovej fólie a skladujte v chlad- ničke. Tento roztok musí byť čerstvo pripravený každý mesiac. 3. 5. 2. Pracovný štandardný roztok olaquindoxu, 25 µg/ml Preneste 10,0 ml zásobného štandardného roztoku (3. 5. 1) do 100 ml odmernej banky, doplňte po značku mobilnou fázou (3. 4) a premiešajte. Banku zabaľte do hliníkovej fólie a skladujte v chladničke. Tento roztok musí byť čerstvo pripravený každý deň. 3. 5. 3. Kalibračné roztoky: Do série 50 ml odmerných baniek preneste 1,0, 2,0, 5,0, 10,0, 15,0, a 20,0 ml pracovného štandardného roztoku (3. 5. 2). Doplňte po značku mobilnou fázou (3. 4) a premiešajte. Banku zabaľte do hliníkovej fólie. Tieto roztoky zodpovedajú 0,5, 1,0, 2,5, 5,0, 7,5 a 10,0 µg olaquindoxu na 1 ml. Tieto roztoky sa musia čerstvo pripravovať každý deň. 4. 4. 1. 4. 2. 4. 3. Prístroje Ultrazvukový kúpeľ Mechanická trepačka HPLC (vysokoúčinný kvapalinový chromatograf) s UV detektorom s nastaviteľnou vlnovou dĺžkou alebo s diode – array detektorom. 4. 3. 1. Kolóna na kvapalinovú chromatografiu, 250 mm x 4 mm, C18, 10 µm náplň, alebo ekvivalentná 4. 4. Membránové filtre, 0,45 µm 5. Postup Poznámka: Olaquindox je citlivý na svetlo. Všetky procedúry vykonávajte pri tlmenom svetle alebo používajte jantárové (žltohnedé) laboratórne sklo. 5. 1. Všeobecne 5. 1. 1. Analyzujte slepú vzorku krmiva s cieľom skontrolovať že nie je prítomný ani olaquindox a ani interferujúce látky. 5. 1. 2. Test návratnosti sa musí vykonať analyzovaním slepéjvzorky, ktorá bola obohatená pridaním množstva olaquin- doxu podobného tomu, aké sa nachádza vo vzorke. Za účelom obohatiť na úroveň 50 mg/kg, preneste 10,0 ml zásobného štandardného roztoku (3. 5. 1) do 250 ml Erlenmayerovej banky a roztok odparte na približne 0,5 ml. Pridajte 50 g slepéj vzorky, dôkladne premiešajte a nechajte 10 minút stáť, potom premieš- ajte opäť niekoľkokrát predďalším extrakčným krokom (5. 2). Poznámka: Pre účely tejto metódy slepá vzorka musí byť druhovo podobná analyzovanej vzorke a pri analýze nesmie byť zistený olaquindoxín. 5. 2. Extrakcia Navážte s presnosťou na 0,01 g približne 50 g vzorky. Preneste do 1 000 ml Erlenmayerovej banky, pridajte 100 ml metylalkoholu (3. 1) a banku vložte na 5 minút do ultrazvukového kúpeľa (4. 1). Pridajte 410 ml vody a nechajte v ultrazvukovom kúpeli ďalších 15 minút. Banku z ultrazvukového kúpeľa vyberte, trepte ju 30 minút na trepačke (4. 2) a prefiltrujte cez skladaný filter. Preneste 10,0 ml filtrátu do 20 ml odmernej banky, doplňte po značku vodou a premiešajte. Alikvotná časť sa potom prefiltruje cez membránový filter (4,4). (pozri 9. Upozornenie). Pokračujte HPLC stanovením (5. 3). 446 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 23 5. 3. HPLC stanovenie 5. 3. 1. Pa r a m etr e : Nasledujúce podmienky majú slúžiť ako usmerňujúce. Je možné použiť iné podmienky za predpokladu, že poskytnú ekvivalentné výsledky. Analytická kolóna (4. 3. 1) Mobilná fáza (3. 4): Zmes voda (3. 3)metylalkohol (3. 2), 900 + 100 (obj. + obj. ) Prietok: 1,5-2 ml/min. Vlnová dĺžka detekcie: 380 nm Objem nástreku: 20 µl-100 µl Skontrolujte stabilitu chromatografického systému tým, že vstreknete niekoľkokrát kalibračný roztok (3. 5. 3) obsahujúci 2,5 µg/ml, dovtedy kým sa nedosiahnu konštantné výšky píkov a retenčné časy. 5. 3. 2. Ka li b ra čn á kr i v ka Nastreknite každý kalibračný roztok (3. 5. 3) niekoľko krát a stanovte priemerné výšky (plochy) píkov pre každú koncentráciu. Zostrojte kalibračnú krivku použitím priemerných výšok (plôch) píkov kalibračných roztokov na ordinátu a príslušné koncentrácie v µg/ml na abscisu. 5. 3. 3. R oztok v zor ky Nastreknite extrakt vzorky (5. 2) niekoľkokrát použitím rovnakého objemu aký ste použili na kalibračné roztoky a stanovte priemernú výšku (plochu) píku pre píky olaquindoxu. 6. Výpočet výsledkov Z priemernej výšky (plochy) píkov olaquindoxu v roztoku vzorky stanovte koncentráciu roztoku vzorky v µg/ ml odčítaním z kalibračného grafu (5. 3. 2). Obsah olaquindoxu w v mg/kg vo vzorke je dané nasledovným vzorcom: w ¼ c × 1 000 m kde: c = koncentrácia olaquindoxu v extrakte vzorky (5. 2) v µg/ml m = hmotnosť skúšobnej vzorky v g (5. 2). 7. Validácia výsledkov 7. 1. Identita Identitu analytu môžeme potvrdiť paralelnou chromatografiou alebo použitím diode – array detektora, pomocou ktorého porovnáme spektrá extraktu vzorky (5. 2) a kalibračného roztoku (3. 5. 3) obsahujúceho 5 µg/ ml. 7. 1. 1. Pa r a l eln á c hr oma tog r a f i a Do extraktu vzorky (5. 2) sa pridá vhodné množstvo kalibračného roztoku (3. 5. 3). Množstvo pridaného olaquin- doxu musí byť podobné množstvu olquindoxu, zistenému v extrakte vzorky. Vzhľadom na pridané množstvo a riedenie extraktu sa zvýši len výška píku olaquindoxu Šírka píku v polovici jeho výšky musí byť v rozmedzí ± 10 % pôvodnej šírky píku olaquindoxu v neobohatenom extrakte vzorky. 7. 1. 2. Di ode – a r ra y de te kc i a Výsledky sa vyhodnotia podľa nasledovných kritérií: a) vlnová dĺžka maximálnej absorpcie vzorky a štandardných spektier, zaznamenaných na vrchole píku na chromatograme, musí byť v rozsahu určenom rozlišovacou schopnosťou detekčného systému. V prípade diode – array detekcie sa obyčajne pohybuje v rozsahu ± 2 nm. 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 447 b) spektrá vzorky a štandardu zaznamenané na vrchole píku chromatogramu nesmú byť odlišné v časti spektra medzi 220 a 400 nm v rozsahu od 10 až 100 % relatívnej absorbancie. Táto požiadavka je splnená, keď sú prítomné tie isté maximá a ak odchýlka medzi oboma spektrami v žiadnom pozorovanom bode nepresiahne 15 % absorbancie analytu štandardu; c) Spektrá stúpajúcej časti absorbčnej krivky, vrcholu a klesajúcej časti absorbčnej krivky píku vytvorené extraktom vzorky, sa nesmú odlišovať od ostatných častí spektra medzi 220 a 400 nm v rozsahu od 10 do 100 % relatívnej absorbancie. Táto požiadavka je splnená, ak sú prítomné rovnaké maximá a ak vo všet- kých sledovaných bodoch odchýlka medzi spektrami nepresiahne 15 % absorbancie spektra vrcholu píku. Ak niektoré z týchto kritérií nebude splnené, tak prítomnosť analyzovanej zložky sa nepotvrdila. 7. 2. Opakovateľnosť Rozdiel medzi výsledkami dvoch paralelných stanovení vykonaných na tej istej vzorke nesmie prekročiť 15 % relatívnych z vyššieho výsledku obsahu olaquindoxu pre obsahy olaquindoxu medzi 10 a 200 mg/kg. 7. 3. Návratnosť V prípade obohatenej slepej vzorky musí návratnosť činiť najmenej 90 %. 8. Výsledky kruhového testu V rámci spolupráce bola vypracovaná štúdia ES v ktorej až 13 laboratórií analyzovalo štyri vzorky krmiva pre malé prasiatka vrátane jednej slepej vzorky. Výsledky sú uvedené nižšie. vzorka 1 vzorka 2 vzorka 3 vzorka 4 L n priemer mg/kg (Sr) (mg/kg) (SR) (mg/kg) CVr (%) CVR (%) menovitý obsah (mg/kg) návratnosť (%) 13 40 — — — — — — — 10 40 14,6 0,82 1,62 5,6 11,1 15 97,3 11 44 48,0 2,05 4,28 4,3 8,9 50 96,0 11 44 95,4 6,36 8,42 6,7 8,8 100 95,4 L n Sr SR CVr CVR : počet laboratórií : počet jednotlivých hodnôt : smerodajná odchýlka opakovateľnosti : smerodajná odchýlka reprodukovateľnosti : variačný koeficient opakovateľnosti : variačný koeficient reprodukovateľnosti 9. Pozorovanie Hoci táto metóda nebola overená pre krmivá obsahujúce viac ako 100 mg/kg olaquindoxu, dajú sa dosiahnuť uspokojivé výsledky, ak sa zoberú vzorky s nižšou hmotnosťou a/alebo extrakt zriedi tak (5. 2) aby sa dosiahla koncentrácia v rozsahu kalibračnej krivky (5. 3. 2)


title: Direttiva 98/65/CE della Commissione del 3 settembre 1998 che adegua al progresso tecnico la direttiva del Consiglio 82/130/CEE riguardante il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative al materiale elettrico destinato ad essere utilizzato in atmosfera esplosiva nelle miniere grisutose (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
European standard
approximation of laws
electrical equipment
explosive
mining operation
technical standard

text: 19. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 257/29 DIRETTIVA 98/65/CE DELLA COMMISSIONE del 3 settembre 1998 che adegua al progresso tecnico la direttiva del Consiglio 82/130/CEE riguardante il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative al materiale elet- trico destinato ad essere utilizzato in atmosfera esplosiva nelle miniere grisutose (Testo rilevante ai fini del SEE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, HA ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA: visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, Articolo 1 La direttiva 82/130/CEE viene modificata come segue: 1) Nella prima frase dell’allegato A il riferimento alla «tabelle in in appresso» (cid:138) sostituito da «tabella appresso». 2) L’allegato I della presente direttiva va aggiunto all’alle- gato A. 3) L’allegato II della presente direttiva va aggiunto all’al- legato B. Articolo 2 regolamentari Gli Stati membri mettono in vigore le disposizioni legisla- amministrative necessarie per tive, conformarsi alla presente direttiva entro il 31 dicembre 1999. Essi ne informano immediatamente la Commis- sione. e Quando gli Stati membri adottano tali disposizioni, queste contengono un riferimento alla presente direttiva o sono corredate da un siffatto riferimento all’atto della pubblicazione ufficiale. Le modalit(cid:133) del riferimento sono decise dagli Stati membri. Gli Stati membri comunicano alla Commissione i testi delle disposizioni di diritto interno gi(cid:133) adottati o che adottano nel settore disciplinato dalla presente direttiva. Articolo 3 Gli Stati membri sono destinatari della presente direttiva. La presente direttiva entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Fatto a Bruxelles, il 3 settembre 1998. Per la Commissione P(cid:145)draig FLYNN Membro della Commissione vista la direttiva 82/130/CEE del Consiglio, del 15 febbraio 1982, riguardante il ravvicinamento delle legisla- zioni degli Stati membri relative al materiale elettrico destinato ad essere utilizzato in atmosfera esplosiva nelle miniere grisutose (1), modificata da ultimo dalla direttiva della Commissione 94/44/CE (2), in particolare l’arti- colo 7, considerando che allo stato attuale del progresso tecnico (cid:138) ora necessario adeguare i contenuti delle norme armoniz- zate di cui all’allegato A della direttiva 82/130/CEE; considerando che allo stato attuale della standardizzazione dei tipi di protezione in parola, (cid:138) necessario provvedere alle prime e seconde edizioni delle norme standard rela- tive al materiale elettrico destinato ad essere utilizzato in atmosfere esplosive da impiegarsi in parallelo; considerando che i certificati rilasciati sulla base delle norme della prima edizione elencate nell’allegato A della direttiva 82/130/CEE modificata, sono denominati «certi- ficati della generazione D» e i certificati rilasciati sulla base delle norme standard della seconda edizione elencati all’allegato I di detta direttiva sono denominati «certificati della generazione E»; che i «certificati della generazione D» e i «certificati della generazione E» vanno usati in parallelo; considerando che la direttiva 94/9/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 23 marzo 1994 riguardante il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri rela- tive alle attrezzature e ai sistemi di protezione destinati ad essere utilizzati in atmosfere esplosive (3) stabilisce che la direttiva 82/130/CEE sia abrogata a partire dal 1o luglio 2003; considerando che le misure previste dalla presente diret- tiva sono conformi al parere del comitato ristretto dell’Or- gano permanente per la sicurezza e la salubrit(cid:133) nelle miniere di carbon fossile e nelle altre industrie estrattive, (1) GU L 59 del 2. 3. 1982, pag. 10. (2) GU L 248 del 23. 9. 1994, pag. 22. (3) GU L 100 del 19. 4. 1994, pag. 1. L 257/30 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 19. 9. 98 I certificati redatti in base alle norme citate nella tabella seguente assumono la denominazione di «certificati di generazione E». La lettera E dovr(cid:133) figurare in testa al numero d’ordine del certificato. ALLEGATO I NORME EUROPEE (definite dal Cenelec, 35 rue de Stassart, B-1050 Bruxelles) Titolo Edizione Data elettrico Materiale atmosfere potenzialmente esplosive: regole generali per utilizzazione elettrico Materiale atmosfere potenzialmente esplosive: immersione in olio «o» per utilizzazione elettrico Materiale atmosfere potenzialmente esplosive: apparecchiatura pressurizzata «p» per utilizzazione elettrico Materiale atmosfere potenzialmente esplosive: riempimento pulverulento «q» per utilizzazione elettrico Materiale atmosfere potenzialmente esplosive: rivestimento antideflagrante «d» per utilizzazione utilizzazione per elettrico Materiale atmosfere potenzialmente esplosive: sicurezza accresciuta «e» Materiale atmosfere potenzialmente esplosive: sicurezza intrinseca «i» elettrico per utilizzazione in in in in in in in 2 2 2 2 2 2 2 dicembre 1992 aprile 1994 ottobre 1995 aprile 1994 agosto 1994 marzo 1994 agosto 1994 Numero EN 50014 EN 50015 EN 50016 EN 50017 EN 50018 EN 50019 EN 50020 19. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 257/31 Modifiche e aggiunte alle norme europee elencate nell’allegato A di questa direttiva (seconda edizione delle norme europee) ALLEGATO II COSTRUZIONI ELETTRICHE PER ATMOSFERE POTENZIALMENTE ESPLOSIVE DEL GRUPPO I Appendice 1 REGOLE GENERALI (Norma europea EN 50014) Il testo del paragrafo 7. 3. 1 della norma europea EN 50014 (dicembre 1992) va sostituito con il seguente testo: «7. 3. 1. Costruzioni elettriche del gruppo I Le custodie in materia plastica la cui superficie proiettata in qualunque direzione supera 100 cm2 o che comportano parti metalliche accessibili la cui capacit(cid:133) rispetto alla terra (cid:138) superiore a 3 pF nelle condizioni pi(cid:151) sfavorevoli nella pratica, devono essere progettate in modo che sia evitato ogni pericolo di accensione determinato da cariche elettrostatiche nelle condizioni normali di impiego, come pure durante la manutenzione e la pulizia. Queste condizioni sono soddisfatte: (cid:190) con una scelta opportuna del materiale: la resistenza di isolamento della custodia, misurata secondo il metodo illustrato al punto 23. 4. 7. 8 di questa norma europea non deve superare: (cid:190) 1 G(cid:134) a 23 5 2 (cid:190)C e 50 5 5 % di umidit(cid:133) relativa, o (cid:190) 100 G(cid:134) nelle condizioni di servizio estreme di temperatura e di umidit(cid:133) specificate per la costruzione elettrica; il simbolo “X” dovr(cid:133) essere riportato dopo gli estremi del certificao come indicato al paragrafo 27. 2. 9; (cid:190) overo con il dimensionamento, la forma e la disposizione o con altre misure di protezione. L’assenza di cariche elettrostatiche pericolose deve dunque essere dimostrata con test reali di accensione in una miscela di aria-metano con 8,5 5 0,5 % di metano. Tuttavia, se il pericolo di accensione non pu(cid:149) essere evitato in sede di progettazione, una etichetta di avvertimento deve indicare le misure di sicurezza necessarie in servizio». L 257/32 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 19. 9. 98 Appendice 3 COSTRUZIONI ELETTRICHE PER ATMOSFERE POTENZIALMENTE ESPLOSIVE DEL GRUPPO I SICUREZZA INTRINSECA «i» Sistemi elettrici a sicurezza intrinseca Nota: Nelle miniere grisutose della Repubblica federale di Germania la parola «Anlage» sostituisce «System». 1. 1. 1. 1. 2. 1. 3. 2. 2. 1. Settore di applicazione Nel presente allegato sono riportate le regole specifiche di realizzazione e di collaudo di costruzioni elettriche a sicurezza intrinseca destinate, totalmente o in parte, ad essere utilizzate in atmosfere potenzialmente esplosive nelle miniere grisutose, allo scopo di garantire che dette costruzioni elettriche non provochino l’esplosione dell’atmosfera circostante. Il presente allegato completa la norma europea EN 50020 «Sicurezza intrinseca “i”» (seconda edizione, agosto 1994) le cui prescrizioni si applicano alla realizzazione e al collaudo delle costruzioni elettriche a sicurezza intrinseca e alle costruzioni elettriche associate. Il presente allegato non sostituisce le norme di installazione delle costruzioni elettriche a sicurezza intrinseca, delle costruzioni elettriche associate e dei sistemi elettrici a sicurezza intrinseca. Definizioni Le definizioni che seguono, specifiche dei sistemi elettrici a sicurezza intrinseca, sono applicabili nell’ambito del presente allegato e comletano le definizioni delle norme europee EN 50014 «Regole generali» e EN 50020 «Sicurezza intrinseca “i”». 2. 2. Sistema elettrico a sicurezza intrinseca In un documento descrittivo l’insieme di costruzioni elettriche viene definito un sistema nel quale i circuiti di interconnessione o parte di tali circuiti, destinati ad essere utilizzati in un’atmosfera potenzialmente esplosiva, sono circuiti a sicurezza intrinseca che rispondono alle prescrizioni del presente allegato. 2. 3. Sistema elettrico a sicurezza intrinseca provvisto di certificato Sistema elettrico conforme a quanto indicato al punto 2. 2 per il quale un laboratorio di prova ha rilasciato un certificato da cui risulta che il tipo di sistema ewlettrico (cid:138) conforme alle prescrizioni del presente allegato. Nota 1: Non occorre che ogni costruzione elettrica facente parte di un sistema elettrico a sicurezza intrinseca venga provvista di certificato singolarmente, purch(cid:130) sia identificabile senza possibilit(cid:133) di equivoci. Nota 2: Possono essere installati senza un certificato complementare, nei limiti in cui lo consentano le norme nazionali di installazione, i sistemi elettrici conformi alle indicazioni di cui al punto 2. 2 per i quali la conoscenza dei parametri elettrici delle costruzioni elettriche garantite a sicurezza intrinseca, delle costruzioni elettriche associate garantite, dei dispositivi non garantiti conformi al punto 1. 3 della norma europea EN 50014 «Regole generali», nonch(cid:130) la conoscenza dei parametri elettrici e fisici dei componenti e dei conduttori di interconnessione permettano di dedurre senza ambiguit(cid:133) che la sicurezza intrinseca (cid:138) mantenuta. 2. 4. Accessori Materiale elettrico che consta soltanto di elementi di connessione o d’interruzione di circuiti a sicurezza intrinseca e che non comporta nessuna conseguenza sulla sicurezza intrinseca del sistema, quali le scatole di raccordo, le scatole di derivazione, i connettori, le prolunghe, gli interruttori ecc. 19. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 257/33 3. 3. 1. Categorie di sistemi elettrici a sicurezza intrinseca I sistemi elettrici a sicurezza intrinseca o le parti che compongono detti sistemi, devono rientrare in una delle due categorie «ia» o «ib». Salvo indicazioni contrarie, le prescrizioni del presente allegato si applicano ad entrambe le categorie. Nota: I sistemi elettrici a sicurezza intrinseca o le parti che li compongono possono appartenere a categorie diverse da quelle delle costruzioni elettriche a sicurezza intrinseca e delle costruzioni elettriche associate che compongono il sistema o parte del sistema. Anche differenti parti di un sistema elettrico a sicurezza intrinseca possono comportare varie categorie. 3. 2. Categoria «ia» I sistemi elettrici a sicurezza intrinseca e le parti di tali sistemi che rientrano nella categoria «ia», se sono conformi alle prescrizioni applicabili alle costruzioni elettriche a sicurezza intrinseca della categoria «ia» (punto 5. 2 della norma europea EN 50020 «sicurezza intrinseca») a meno che il sistema elettrico a sicurezza intrinseca nel suo insiema sia considerato come singolo elemento di una costruzione elettrica. 3. 3. Categoria «ib» I sistemi elettrici a sicurezza intrinseca o le parti di tali sistemi rientrano nella categoria «ib» qualora risultino conformi alle prescrizioni applicabili alle costruzioni elettriche della categoria «ib» (punto 5. 3 della norma europea EN 50020 «Sicurezza intrinseca»), a meno che il sistema elettrico a sicurezza intrinseca nel suo insieme venga considerato un singolo elemento della costruzione elettrica. 4. 4. 1. 4. 2. Conduttori di interconnessione di un sistema elettrico a sicurezza intrinseca I parametri elettrici e tutte le caratteristiche dei conduttori di interconnessione tipici di un sistema elettrico a sicurezza intrinseca devono, per quanto riguarda la garanzia della sicurezza intrinseca, essere indicati nei certificati che corredano il sistema. Quando un cavo multiconduttore contiene allacciamenti che fanno parte di pi(cid:151) di un circuito a sicurezza intrinseca, il cavo deve rispondere alle seguenti prescrizioni: 4. 2. 1. Lo spessore radiale dell’isolante deve essere adeguato al diametro del conduttore. Qualora l’isolante sia costituito da polietilene, lo spessore radiale minimo deve essere di 0,2 mm. 4. 2. 2. il cavo multiconduttore deve essere sottoposto ad un collaudo Prima di uscire dalla fabbrica, dielettrico effettuato sotto corrente alternativa, specificato sia al punto 4. 2. 2. 1, sia al punto 4. 2. 2. 2. Il risultato positivo del collaudo deve essere attestato da un certificato rilasciato dal costruttore. 4. 2. 2. 1. Ovvero ciascun conduttore, prima dell’assemblaggio nel cavo, viene sottoposto ad una tensione di valore efficace uguale a 3 000 V + (2 000 volte lo spessore radiale dell’isolante espresso in mm) V; il cavo assemblato: (cid:190) viene sottoposto dapprima ad un collaudo con una tensione di valore efficace pari a 500 V applicata fra l’insieme delle armature o schermi del cavo uniti elettricamente fra di loro e il fascio di tutti i conduttori uniti elettricamente fra loro e (cid:190) viene sottoposto poi a collaudo con tensione di valore efficace pari a 1 000 V applicata fra un fascio comprendente met(cid:133) dei conduttori del cavo e un fascio comprendente l’altra met(cid:133). 4. 2. 2. 2. Ovvero il cavo montato: (cid:190) viene dapprima collaudato con una tensione di valore efficace pari a 1 000 V applicata fra il complesso delle armature o schermi del cavo collegati elettricamente fra loro e il fascio di tutti i conduttori uniti elettricamente fra loro e (cid:190) viene in seguito collaudato con una tensione di valore efficace di 2 000 V applicata successivamente fra ciascun conduttore del cavo e il fascio formato da tutti gli altri conduttori collegati elettricamente fra loro. 4. 2. 3. Le prove dielettriche indicate al punto 4. 2. 2 devono essere effettuate con una tensione alternativa sensibilmente sinusoidale con frequenze comprese fra 48 Hz e 62 Hz, prodotta da un trasformatore di adeguata potenza, tenuto conto della capacit(cid:133) del cavo. Nel caso di tensioni di prova sul cavo completo, la tensione va aumentata regolarmente, fino al valore specificato, in un tempo di almeno 10 secondi e mantenuta poi per almeno 60 secondi. I collaudi devono essere effettuati dal fabbricante. L 257/34 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 19. 9. 98 4. 3. 4. 3. 1. Non si possono prendere in considerazione difetti di sorta fra i conduttori di un cavo multiconduttore se il sistema corrisponde ad una delle seguenti prescrizioni: Il cavo (cid:138) conforme al punto 4. 2 e ciascun circuito individuale a sicurezza intrinseca comporta uno schermo conduttore che garantisca un tasso di schermatura pari almeno al 60 %. Nota: L’eventuale connessione dello schermo alla massa o alla terra sar(cid:133) determinato dalle norme d’impianto. 4. 3. 2. Il cavo, conforme al punto 4. 2, (cid:138) protetto efficacemente contro i deterioramenti e ciascun circuito individuale a sicurezza intrinseca presenta, nel corso del normale funzionamento, una tensione massima uguale o inferiore a 60 volt. 4. 4. 4. 5. 4. 6. 4. 7. Quando un cavo multiconduttore (cid:138) conforme alla normativa di cui al punto 4. 2, ma non a quella del punto 4. 3 e contiene soltanto circuiti a sicurezza intrinseca facenti parte di un medesimo sistema elettrico a sicurezza intrinseca, oltre all’applicazione di quanto espresso al punto 3. 2 o 3. 3, bisogna prendere in considerazione l’eventualit(cid:133) di guasti in un massimo di 4 conduttori del cavo. Allorquando un cavo multiconduttore (cid:138) conforme alla normativa di cui al punto 4. 2 ma non a quella del punto 4. 3 e contiene circuiti a sicurezza intrinseca facenti parte di vari sistemi elettrici a sicurezza intrinseca, ciascun circuito a sicurezza intrinseca contenuto nel cavo deve presentare un coefficiente di sicurezza pari a 4 volte quello richiesto al punto 3. 2 o 3. 3. Ove un cavo multiconduttore non risponda ai requisiti di cui ai punti 4. 2 e 4. 3, oltre all’applicazione dei punti 3. 2 o 3. 3 bisogner(cid:133) considerare l’eventualit(cid:133) di un numero imprecisato di guasti nei conduttori del cavo. I certificati che corredano il sistema elettrico a sicurezza intrinseca devono specificare le condizioni di utilizzazione risultanti dall’applicazione dei punti da 4. 3 a 4. 6. 5. Accessori usati nei sistemi elettrici a sicurezza intrinseca Gli accessori citati nei documenti di certificazione come parte integrante di un sistema elettrico a sicurezza intrinseca devono essere conformi: (cid:190) ai punti 7 e 8 delle norma europea EN 50014 «Regole generali»; (cid:190) nonch(cid:130) ai punti 6 e 12. 2 della norma europea EN 50020, sicurezza intrinseca «i». Il contrassegno deve riportare almeno il nome del costruttore o il suo marchio di fabbrica depositato. Nota: L’utilizzazione di accessori non certificati rientra nell’ambito della normativa di installazione. 6. Collaudi tipologici I sistemi elettrici a sicurezza intrinseca devono essere sottoposti a prove conformi alle prescrizioni relative ai collaudi tipologici di cui al punto 9 della norma europea EN 50020, sicurezza intrinseca «i», tenendo tuttavia conto del punto 4 del presente allegato. 7. Contrassegni dei sistemi elettrici a sicurezza intrinseca I sistemi elettrici garantiti a sicurezza intrinseca devono recare il contrassegno del detentore del certificato del sistema almeno su una delle costruzioni elettriche del sistema collocata in un punto «strategico». Il contrassegno deve comportare le indicazioni minime prescritte al punto 27. 6 della norma europea EN 50014 «Regole generali», nonch(cid:130) le lettere SYST


title: Regulamento (CE) nº 1894/98 da Comissão de 3 de Setembro de 1998 que altera o Regulamento (CEE) nº 3046/92 no que se refere à simplificação da menção da massa líquida

eurovoc_concepts:
EU statistics
consumer goods
intra-EU trade
trading operation
weights and measures

text: L 245/36 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 4. 9. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 1894/98 DA COMISS(cid:212)O de 3 de Setembro de 1998 que altera o Regulamento (CEE) nº 3046/92 no que se refere (cid:133) simplifica(cid:135)(cid:209)o da men(cid:135)(cid:209)o da massa l(cid:146)quida A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 3330/91 do Conselho, de 7 de Novembro de 1991, relativo (cid:133)s estat(cid:146)s- ticas das trocas de bens entre Estados-membros (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CEE) nº 3046/92 da Comiss(cid:209)o (2), e, nomeadamente, o seu nº 3 do artigo 23º e o seu artigo 30º, Considerando que a quantidade das mercadorias constitui um elemento de informa(cid:135)(cid:209)o e de compara(cid:135)(cid:209)o necess(cid:145)rio, fi(cid:145)vel e est(cid:145)vel do com(cid:130)rcio internacional; Considerando que as unidades de quantidade s(cid:209)o utili- zadas para controlar a fiabilidade dos dados recolhidos e para calcular (cid:146)ndices; Considerando que, em conformidade com o Regulamento (CEE) nº 3046/92, entre as unidades de quantidade, a massa l(cid:146)quida, expressa em quilogramas, (cid:130) o principal indicador e deve, em princ(cid:146)pio, ser mencionada para cada esp(cid:130)cie de mercadoria, embora, no que respeita a certos produtos, n(cid:209)o constitua, no entanto, o elemento de medi(cid:135)(cid:209)o mais apropriado; que, consequentemente, nestes casos, (cid:130) conveniente dispensar o respons(cid:145)vel pelo forneci- mento da informa(cid:135)(cid:209)o de indicar a massa l(cid:146)quida; Considerando que o Regulamento (CEE) nº 3046/92, alterado pelo Regulamento (CE) nº 2385/96 (3), j(cid:145) estabe- leceu uma primeira lista de produtos relativamente aos quais os respons(cid:145)veis pelo fornecimento da informa(cid:135)(cid:209)o est(cid:209)o dispensados de indicar a massa l(cid:146)quida; que essa lista dever(cid:145) ser completada, na medida do poss(cid:146)vel, por outras mercadorias; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Estat(cid:146)sticas das Trocas de Bens entre Estados- -membros, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º O anexo IV do Regulamento (CEE) nº 3046/92 (cid:130) substi- tu(cid:146)do pelo anexo ao presente regulamento. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor no vig(cid:130)simo dia ap(cid:155)s o da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comuni- dades Europeias. (cid:144) aplic(cid:145)vel a partir de 1 de Janeiro de 1999. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 3 de Setembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Yves-Thibault DE SILGUY Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 316 de 16. 11. 1991, p. 1. (2) JO L 307 de 23. 10. 1992, p. 27. (3) JO L 326 de 17. 12. 1996, p. 10. 4. 9. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 245/37 ANEXO «ANEXO IV Lista das subposi(cid:135)(cid:210)es da nomenclatura combinada referida na al(cid:146)nea a) do artigo 11º 0105 11 11 0105 11 19 0105 11 91 0105 11 99 0105 12 00 0105 19 20 0105 19 90 0407 00 11 2202 10 00 2202 90 10 2202 90 91 2202 90 95 2202 90 99 2203 00 01 2203 00 09 2203 00 10 2204 10 11 2204 10 19 2204 10 91 2204 10 99 2204 21 10 2204 21 11 2204 21 12 2204 21 13 2204 21 17 2204 21 18 2204 21 19 2204 21 22 2204 21 24 2204 21 26 2204 21 27 2204 21 28 2204 21 32 2204 21 34 2204 21 36 2204 21 37 2204 21 38 2204 21 42 2204 21 43 2204 21 44 2204 21 46 2204 21 47 2204 21 48 2204 21 62 2204 21 66 2204 21 67 2204 21 68 2204 21 69 2204 21 71 2204 21 74 2204 21 76 2204 21 77 2204 21 78 2204 21 79 2204 21 80 2204 21 81 2204 21 82 2204 21 83 2204 21 84 2204 21 87 2204 21 88 2204 21 89 2204 21 91 2204 21 92 2204 21 93 2204 21 94 2204 21 95 2204 21 96 2204 21 97 2204 21 98 2204 21 99 2204 29 10 2204 29 12 2204 29 13 2204 29 17 2204 29 18 2204 29 42 2204 29 43 2204 29 44 2204 29 46 2204 29 47 2204 29 48 2204 29 58 2204 29 62 2204 29 64 2204 29 65 2204 29 71 2204 29 72 2204 29 75 2204 29 81 2204 29 82 2204 29 83 2204 29 84 2204 29 87 2204 29 88 2204 29 89 2204 29 91 2204 29 92 2204 29 93 2204 29 94 2204 29 95 2204 29 96 2204 29 97 2204 29 98 2204 29 99 2205 10 10 2205 10 90 2205 90 10 2205 90 90 2206 00 10 2206 00 31 2206 00 39 2206 00 51 2206 00 59 2206 00 81 2207 10 00 2207 20 00 2209 00 99 2716 00 00 3702 51 00 3702 53 00 3702 54 10 3702 54 90 5701 10 10 5701 10 91 5701 10 93 5701 10 99 5701 90 10 5701 90 90 5702 20 00 5702 31 10 5702 31 30 5702 31 90 5702 32 10 5702 32 90 5702 39 10 5702 39 90 5702 41 10 5702 41 90 5702 42 10 5702 42 90 5702 49 10 5702 49 90 5702 51 00 5702 52 00 5702 59 00 5702 91 00 5702 92 00 5702 99 00 L 245/38 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 4. 9. 98 5703 10 10 5703 10 90 5703 20 11 5703 20 19 5703 20 91 5703 20 99 5703 30 11 5703 30 19 5703 30 51 5703 30 59 5703 30 91 5703 30 99 5703 90 10 5703 90 90 5704 10 00 5704 90 00 5705 00 10 5705 00 31 5705 00 39 5705 00 90 6101 10 10 6101 10 90 6101 20 10 6101 20 90 6101 30 10 6101 30 90 6101 90 10 6101 90 90 6102 10 10 6102 10 90 6102 20 10 6102 20 90 6102 30 10 6102 30 90 6102 90 10 6102 90 90 6103 11 00 6103 12 00 6103 19 00 6103 21 00 6103 22 00 6103 23 00 6103 29 00 6103 31 00 6103 32 00 6103 33 00 6103 39 00 6103 41 10 6103 41 90 6103 42 10 6103 42 90 6103 43 10 6103 43 90 6103 49 10 6103 49 91 6103 49 99 6104 11 00 6104 12 00 6104 13 00 6104 19 00 6104 21 00 6104 22 00 6104 23 00 6104 29 00 6104 31 00 6104 32 00 6104 33 00 6104 39 00 6104 41 00 6104 42 00 6104 43 00 6104 44 00 6104 49 00 6104 51 00 6104 52 00 6104 53 00 6104 59 00 6104 61 10 6104 61 90 6104 62 10 6104 62 90 6104 63 10 6104 63 90 6104 69 10 6104 69 91 6104 69 99 6105 10 00 6105 20 10 6105 20 90 6105 90 10 6105 90 90 6106 10 00 6106 20 00 6106 90 10 6106 90 30 6106 90 50 6106 90 90 6107 11 00 6107 12 00 6107 19 00 6107 21 00 6107 22 00 6107 29 00 6107 91 10 6107 91 90 6107 92 00 6107 99 00 6108 11 10 6108 11 90 6108 19 10 6108 19 90 6108 21 00 6108 22 00 6108 29 00 6108 31 10 6108 31 90 6108 32 11 6108 32 19 6108 32 90 6108 39 00 6108 91 10 6108 91 90 6108 92 00 6108 99 10 6108 99 90 6109 10 00 6109 90 10 6109 90 30 6109 90 90 6110 10 10 6110 10 31 6110 10 35 6110 10 38 6110 10 91 6110 10 95 6110 10 98 6110 20 10 6110 20 91 6110 20 99 6110 30 10 6110 30 91 6110 30 99 6110 90 10 6110 90 90 6112 11 00 6112 12 00 6112 19 00 6112 31 10 6112 31 90 6112 39 10 6112 39 90 6112 41 10 6112 41 90 6112 49 10 6112 49 90 6115 11 00 6115 12 00 6115 19 10 6115 19 90 6210 20 00 6210 30 00 6211 11 00 6211 12 00 6211 20 00 6211 32 31 6211 32 41 6211 32 42 6211 33 31 6211 33 41 6211 33 42 4. 9. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 245/39 6211 42 31 6211 42 41 6211 42 42 6211 43 31 6211 43 41 6211 43 42 6212 10 00 6212 20 00 6212 30 00 6401 10 10 6401 10 90 6401 91 10 6401 91 90 6401 92 10 6401 92 90 6401 99 10 6401 99 90 6402 12 10 6402 12 90 6402 19 00 6402 20 00 6402 30 00 6402 91 00 6402 99 10 6402 99 31 6402 99 39 6402 99 50 6402 99 91 6402 99 93 6402 99 96 6402 99 98 6403 12 00 6403 19 00 6403 20 00 6403 30 00 6403 40 00 6403 51 11 6403 51 15 6403 51 19 6403 51 91 6403 51 95 6403 51 99 6403 59 11 6403 59 31 6403 59 35 6403 59 39 6403 59 50 6403 59 91 6403 59 95 6403 59 99 6403 91 11 6403 91 13 6403 91 16 6403 91 18 6403 91 91 6403 91 93 6403 91 96 6403 91 98 6403 99 11 6403 99 31 6403 99 33 6403 99 36 6403 99 38 6403 99 50 6403 99 91 6403 99 93 6403 99 96 6403 99 98 6404 11 00 6404 19 10 6404 19 90 6404 20 10 6404 20 90 6405 10 10 6405 10 90 6405 20 10 6405 20 91 6405 20 99 6405 90 10 6405 90 90 7101 10 00 7101 21 00 7101 22 00 7103 91 00 7103 99 00 7104 10 00 7104 20 00 7104 90 00 7105 10 00 7105 90 00 7106 10 00 7106 91 10 7106 91 90 7106 92 10 7106 92 91 7106 92 99 7108 11 00 7108 12 00 7108 13 10 7108 13 30 7108 13 50 7108 13 90 7108 20 00 7110 11 00 7110 19 10 7110 19 30 7110 19 50 7110 19 90 7110 21 00 7110 29 00 7110 31 00 7110 39 00 7110 41 00 7110 49 00 7116 10 00 7116 20 11 7116 20 19 7116 20 90 8504 10 10 8504 10 91 8504 10 99 8504 21 00 8504 22 10 8504 22 90 8504 23 00 8504 31 10 8504 31 31 8504 31 39 8504 31 90 8504 32 10 8504 32 30 8504 32 90 8504 33 10 8504 33 90 8504 34 00 8504 40 10 8504 40 30 8504 40 50 8504 40 93 8504 50 10 8518 21 90 8518 22 90 8518 29 90 8539 10 10 8539 10 90 8539 21 30 8539 21 92 8539 21 98 8539 22 10 8539 29 30 8539 29 92 8539 29 98 8539 31 10 8539 31 90 8539 32 10 8539 32 50 8539 32 90 8539 39 00 8539 41 00 8539 49 10 8539 49 30 8540 11 11 8540 11 13 8540 11 15 8540 11 19 8540 11 91 8540 11 99 8540 12 00 L 245/40 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 4. 9. 98 8540 20 10 8540 20 30 8540 20 90 8540 40 00 8540 50 00 8540 71 00 8540 72 00 8540 79 00 8540 81 00 8540 89 11 8540 89 19 8540 89 90 8542 13 11 8542 13 13 8542 13 15 8542 13 17 8542 13 22 8542 13 25 8542 13 27 8542 13 32 8542 13 35 8542 13 37 8542 13 41 8542 13 43 8542 13 45 8542 13 47 8542 13 49 8542 13 51 8542 13 55 8542 13 61 8542 13 63 8542 13 65 8542 13 67 8542 13 69 8542 19 15 8542 19 22 8542 19 25 8542 19 27 8542 19 31 8542 19 35 8542 19 41 8542 19 55 8542 19 62 8542 19 68 8903 91 10 8903 91 91 8903 91 93 8903 91 99 8903 92 10 8903 92 91 8903 92 99 8903 99 10 8903 99 91 8903 99 99 9001 30 00 9001 40 20 9001 40 41 9001 40 49 9001 40 80 9001 50 20 9001 50 41 9001 50 49 9001 50 80 9003 11 00 9003 19 10 9003 19 30 9003 19 90 9006 53 10 9006 53 90 9202 10 10 9202 10 90 9202 90 10 9202 90 30 9202 90 90 9203 00 90 9204 10 10 9204 10 90 9204 20 00 9205 10 00 9207 90 10»


title: Dvadsiata tretia smernica Komisie 98/62/ES z 3. septembra 1998, ktorou sa prispôsobujú technickému pokroku prílohy II, III, VI a VII smernice Rady 76/768/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov vzťahujúcich sa na kozmetické výrobkyText s významom pre EHP.

eurovoc_concepts:
approximation of laws
cosmetic product
marketing
product safety
technological change

text: 42 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 21 31998L0062 15. 9. 1998 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 253/20 DVADSIATA TRETIA SMERNICA KOMISIE 98/62/ES z 3. septembra 1998, ktorou sa prispôsobujú technickému pokroku prílohy II, III, VI a VII smernice Rady 76/768/EHS o aproximácii právnych predpisov členských štátov vzťahujúcich sa na kozmetické výrobky (Text s významom pre EHP) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho hospodárskeho spoločenstva, so zreteľom na smernicu Rady 76/768/EHS z 27. júla 1976 o aproximácii právnych predpisov členských štátov vzťahujúcich sa na kozmetické výrobky (1), naposledy zmenenú a doplnenú smernicou Komisie 98/16/EHS (2), a najmä na jej článok 8 ods. 2, po porade s Vedeckým výborom pre kozmetológiu, keďže pri neexistencii nových vedeckých údajov, najmä o dlho- dobej toxicite odporúča Vedecký výbor pre kozmetológiu zaká- zať používanie pižma moskene a pižma tibetene v kozmetických výrobkoch, pretože môžu byť nebezpečné pre zdravie spotrebi- teľov; keďže ďalšie toxikologické hodnotenia chloridu stroncnatého založené na nových údajoch predložených priemyslom ukázali, že použitie tejto látky sa môže bez akéhokoľvek nebezpečenstva rozšíriť na šampóny a výrobky starostlivosti o pleť, ak sa nepre- kročí jeho maximálna koncentrácia; keďže na základe najnovších vedeckých údajov sa môže bis(2- etylhexyl)-4,4’-({6-[4-(N-terc-butylkarbamoyl)anilíno]-1,3,5- triazín-2,4-diyl}diimino)dibenzoát používať ako ultrafialový filter v kozmetických výrobkoch; keďže na základe najnovšieho vedeckého výskumu a údajov sa môže etoxylovaný etyl-4-aminobenzoát, izopentyl-4-metoxy- N2,N4,N6-tris[4-(2-etylhexyloxy)fenyl]-1,3,5-triazín- cinamát, 2,4,6-triamín a oktyl- 2-hydroxybenzoát používať ako ultrafia- lový filter v kozmetických výrobkoch, ak sa dodržia požiadavky smernice; keďže na základe najnovšieho vedeckého výskumu a údajov sa môže 3-(4-metylbenzylidén)-dl-gáfor a 3-benzylidéngáfor použí- vať ako ultrafialový filter v kozmetických výrobkoch; keďže opatrenia stanovené v tejto smernici sú v súlade so stano- viskom Výboru pre prispôsobenie smerníc o odstraňovaní tech- nických bariér v obchode s kozmetickými výrobkami technic- kému pokroku, keďže na základe najnovších vedeckých údajov sa môže povoliť používanie benzalkónium-chloridu, -bromidu a -sacharinátu ako konzervačných látok do kozmetických výrobkov, ak sa dodržia požiadavky smernice; PRIJALA TÚTO SMERNICU: Článok 1 keďže na základe najnovšieho vedeckého výskumu a údajov sa môže 3-jódprop-2-ín-1-yl-N-butylkarbamát (jodopropinyl butyl- karbamát) dočasne používať ako konzervačná látka do kozmetic- kých výrobkov, ak sa dodržia určité podmienky týkajúce sa kon- centrácie a použitia; keďže na základe najnovších vedeckých údajov sa môže 2-(2H- benzotriazol-2-yl)-6-{[3-(1,1,1,3,5,5,5-heptametyltrisiloxán-3-yl]- 2-metylpropyl}-4-metylfenol používať ako ultrafialový filter v kozmetických výrobkoch, ak sa dodržia požiadavky smernice; (1) Ú. v. ES L 262, 27. 9. 1976, s. 169. (2) Ú. v. ES L 77, 14. 3. 1998, s. 44. Smernica 76/768/EHS sa týmto mení a dopĺňa podľa prílohy. Článok 2 1. Členské štáty prijmú všetky nevyhnutné opatrenia, aby od 1. júla 1999 u látok uvedených v prílohe neuvádzali výrobcovia ani dovozcovia usadení v spoločenstve na trh výrobky, ktoré nie sú v súlade s touto smernicou. 2. Členské štáty prijmú všetky nevyhnutné opatrenia, aby sa po 30. júni 2000 nepredávali, ani inak neponúkali konečnému spo- trebiteľovi výrobky uvedené v odseku 1, obsahujúce látky uve- dené v prílohe. 13/zv. 21 SK Úradný vestník Európskej únie 43 Článok 3 Článok 4 1. Členské štáty uvedú do účinnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s touto smer- nicou najneskôr do 30. júna 1999. Bezodkladne o tom informujú Komisiu. Členské štáty uvedú priamo v prijatých ustanoveniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Pod- robnosti o odkaze upravia členské štáty. 2. Členské štáty oznámia Komisii ustanovenia vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smer- nice. Táto smernica nadobúda účinnosť tretí deň po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Táto smernica je adresovaná členským štátom. Článok 5 V Bruseli 3. septembra 1998 Za Komisiu Martin BANGEMANN člen Komisie 44 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 21 PRÍLOHA Prílohy smernice 76/768/EHS sa menia a dopĺňajú takto: 1. V prílohe II sa pridávajú tieto referenčné čísla: „421. 1,1,3,3,5-Pentametyl-4,6-dinitroindán (moskene) 422. 1-terc-Butyl-3,4,5-trimetyl-2,6-dinitrobenzén (musk tibetene)“. 2. V prílohe III sa referenčné číslo 57 mení a dopĺňa takto: „57 Chlorid stroncnatý, hexahy- drát a) Zubná pasta 3,5 %, prepočítané na stroncium. V zmesi s inými povolenými zlúčeninami stroncia nesmie celkový obsah stroncia prekročiť 3,5 %. chlorid Obsahuje stroncnatý. Časté používanie deťmi sa neodporúča. “ b) Šampóny a výrobky staro- stlivosti o pleť 2,1 %, prepočítané na stroncium. V zmesi s inými povolenými zlúčeninami stroncia nesmie celkový obsah stroncia prekročiť 2,1 %. 3. V prílohe VI a) Č a s ť j e d n a pridáva sa toto referenčné číslo a „54 b c d e Benzalkónium-chlorid, -bromid a -sachari- nát (+) 0,1 %, prepočítané na benzalkónium-chlorid Zabráňte s očami. “ kontaktu b) Č a s ť d v a Vypúšťa sa referenčné číslo 16. Pri referenčných číslach 21 a 29 sa dátum „30. 6. 1998“ nahrádza dátumom „30. 6. 1999“. Referenčné číslo 29 sa tiež mení: a „29 b c d e 3-Jódprop-2-ín-1-yl-N-butylkarbamát (jodopro- pinyl butylkarbamát) 0,05 % Nepoužívať do výrobkov na ústnu hygienu a sta- rostlivosť o pery“ 13/zv. 21 SK Úradný vestník Európskej únie 45 4. V prílohe VII a) Č a s ť j e d n a Pridávajú sa tieto referenčné čísla a b c d e „13 Etoxylovaný etyl-4-aminobenzoát (PEG-25-PABA) 14 15 16 17 18 19 20 Izopentyl-4-metoxycinamát(Izoamyl p-metoxycinamát) N2,N4,N6-tris[4-(2-Etylhexyloxy)fenyl]-1,3,5-triazín-2,4,6-triamín (Oktyl Triazón) 2-(2H-Benzotriazol-2-yl)-6-{[3-(1,1,1,3,5,5,5-heptametyltrisiloxán-3-yl]-2-metylpropyl}-4- metylfenol (Drometrizol Trisiloxán) bis(2-Etylhexyl)-4,4’-({6-[4-(N-terc-butylkarbamoyl)anilíno]-1,3,5-triazín-2,4- diyl}diimino)dibenzoát 3-(4-Metylbenzylidén)-1,7,7-trimetyl-bicyklo[2. 2. 1]heptán-2-ón(3-(4-Metylbenzylidén)-dl-gáfor) 3-benzylidén-1,7,7-trimetyl-bicyklo[2. 2. 1]heptán-2-ón(3-Benzylidéngáfor) Oktyl- 2-hydroxybenzoát (Oktylsalicylát) 10 % 10 % 5 % 15 % 10 % 4 % 2 % 5 %“ b) Č a s ť d v a Vypúšťajú sa referenčné čísla 2, 6, 12, 25, 26 a 32. Pri referenčných číslach 5, 17 a 29 sa dátum „30. 6. 1998“ nahrádza dátumom „30. 6. 1999“