title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1971/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 16ης Σεπτεμβρίου 1998 για τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1579/98 και για έναρξη διαρκούς διαγωνισμού για εξαγωγή 229 608 τόνων σίκαλης που έχει στη διάθεσή του ο δανικός οργανισμός παρεμβάσεως

eurovoc_concepts:
Denmark
award of contract
export
intervention agency
rye

text: L 255/22 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 17. 9. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1971/98 TGS EPITQOPGS tgr 16gr Septelbq(cid:148)ou 1998 cia tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1579/98 jai cia (cid:146)maqng diaqjo(cid:151)r diacymislo(cid:151) cia enacyc(cid:147) 229 608 t(cid:149)mym s(cid:148)jakgr pou (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o damij(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paqelb(cid:145)seyr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1766/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 30(cid:147)r Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tym sitgq(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 923/96 tgr Epitqop(cid:147)r (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 5, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EOJ) aqih. 2131/93 tgr Epitqop(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2193/96 (4), jahoq(cid:148)fei tir diadijas(cid:148)er jai tour (cid:149)qour pyk(cid:147)seyr tym sitgq(cid:150)m pou bq(cid:148)sjomtai stgm jatow(cid:147) tym oqcamisl(cid:150)m paqelb(cid:145)seyr· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1579/98 tgr Epitqop(cid:147)r (5), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1792/98 (6) (cid:145)moine diaqj(cid:147) diacymisl(cid:149) cia tgm enacyc(cid:147) 200 000 t(cid:149)mym s(cid:148)jakgr pou (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o damij(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr· (cid:149)ti g Dam(cid:148)a emgl(cid:146)qyse tgm Epi- tqop(cid:147) cia tgm pq(cid:149)hesg tou oqcamislo(cid:151) paq(cid:146)lbas(cid:147)r tgr ma aun(cid:147)sei jat(cid:145) 29 608 t(cid:149)mour tgm pos(cid:149)tgta pou t(cid:146)hgje se diaqj(cid:147) diacymisl(cid:149) cia enacyc(cid:147)· (cid:149)ti pq(cid:146)pei ma am(cid:146)khei se 229 608 t(cid:149)mour g sumokij(cid:147) pos(cid:149)tgta s(cid:148)jakgr pou t(cid:146)hgje se diaqj(cid:147) diacymisl(cid:149) cia enacyc(cid:147) jai (cid:146)wei stg di(cid:145)hes(cid:147) tou o damij(cid:149)r oqcamisl(cid:149)r paq(cid:146)lbasgr· posot(cid:147)tym pou (cid:146)woum apohelatopoighe(cid:148)· (cid:149)ti pq(cid:146)pei, sumep(cid:150)r, ma tqopopoighe(cid:148) juq(cid:148)yr to paq(cid:145)qtgla I tou jamo- mislo(cid:151) (EJ) aqih. 1579/98· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 O jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 1579/98 tqopopoie(cid:148)tai yr en(cid:147)r: 1. To (cid:145)qhqo 2 amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) to aj(cid:149)kouho je(cid:148)lemo: «(cid:129)qhqo 2 1. O diacymisl(cid:149)r avoq(cid:145) l(cid:146)cistg pos(cid:149)tgta 229 608 t(cid:149)mym s(cid:148)jakgr cia enacyc(cid:147) pqor (cid:149)ker tir tq(cid:148)ter w(cid:150)qer. Sto paq(cid:145)qtgla I amav(cid:146)qomtai oi peqiow(cid:146)r stir 2. opo(cid:148)er e(cid:148)mai apohgjeul(cid:146)moi 229 608 t(cid:149)moi s(cid:148)jakgr. » 2. To paq(cid:145)qtgla I amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) to paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:129)qhqo 2 (cid:149)ti, kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tgm a(cid:151)ngsg tym posot(cid:147)tym pou (cid:146)woum tehe(cid:148) se diacymisl(cid:149), heyqe(cid:148)tai amacja(cid:148)o ma c(cid:148)moum tym tqopopoi(cid:147)seir stom p(cid:148)maja tym peqiow(cid:150)m jai O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tgr dglo- s(cid:148)eus(cid:147)r tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 16 Septelbq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 181 tgr 1. 7. 1992, s. 21. (2) EE L 126 tgr 24. 5. 1996, s. 37. (3) EE L 191 tgr 31. 7. 1993, s. 76. (4) EE L 293 tgr 16. 11. 1996, s. 1. (5) EE L 206 tgr 23. 7. 1998, s. 21. (6) EE L 228 tgr 15. 8. 1998, s. 22. 17. 9. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 255/23 PAQAQTGLA «PAQAQTGLA I T(cid:149)por apohgje(cid:151)seyr Pos(cid:149)tgta (se t(cid:149)mour) Sjælland Jylland Fyn 25 600 192 115 11 893»


title: 1999/269/EG: Kommissionens beslut av den 16 september 1998 om villkorat godkännande av det stöd som Italien har beviljat Italstrade SpA (delgivet med nummer K(1998) 2859) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
aid to undertakings
capital increase
public works
technology

formats: html pdf print

text: 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 109/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 16 september 1998 om villkorat godk(cid:228)nnande av det st(cid:246)d som Italien har beviljat Italstrade SpA (delgivet med nummer K(1998) 2859) (Endast den italienska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (1999/269/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT sin tur (cid:228)gs till 100 % av det italienska finansminis- teriet. Under 1993 vidtog IRI f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder i syfte att omstrukturera sin konstruktions- och byggsektor: med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artikel 93. 2 f(cid:246)rsta stycket i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det, s(cid:228)rskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att ber(cid:246)rda parter tillf(cid:228)lle att yttra sig (1), och i enlighet med n(cid:228)mnda artiklar ha gett av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: I Italstrade SpA (nedan Italstrade) (cid:228)r ett f(cid:246)retag som (cid:228)r verksamt inom konstruktion och byggande av civil infrastruktur (v(cid:228)gar, j(cid:228)rnv(cid:228)gar osv. ). F(cid:246)retaget (cid:228)gdes ursprungligen till 100 % av Iritecna SpA (Iritecna), ett holdingbolag som helt (cid:228)gs av IRI SpA (IRI), vilket i (1) EGT C 328, 30. 10. 1997, s. 3. — Att f(cid:246)rs(cid:228)tta Iritecna i likvidation till en total kost- nad av 4 490 miljarder italienska lire (2,3 miljarder ecu). — Inr(cid:228)ttande av ett underordnat holdingbolag, Fin- tecna SpA (Fintecna), med uppgift att privatisera de l(cid:246)nsamma verksamheterna. P(cid:229) grund av de stora f(cid:246)rluster som registrerats under perioden 1992–1994 (cid:246)verf(cid:246)rdes Italstrade till Iritecna f(cid:246)r att l(cid:228)ggas ned. Med h(cid:228)nsyn till fr(cid:228)mst den stora orderstocken, vilken i huvudsak bestod av andelen i konsortierna Iricav 1 och 2, som innehar kontrakten f(cid:246)r str(cid:228)ckorna Rom–Neapel och Verona–Venedig i projektet f(cid:246)r h(cid:246)ghastighetst(cid:229)g, ans(cid:229)gs Italstrade vara en potentiellt intressant tillg(cid:229)ng f(cid:246)r privata investerare. Hela f(cid:246)retagets kapital (cid:246)verf(cid:246)rdes d(cid:228)rf(cid:246)r till Fintecna i syfte att privatisera f(cid:246)retaget. Under perioden 1991–1994 hade f(cid:246)retaget noterat f(cid:246)r- luster uppg(cid:229)ende till sammanlagt 267 miljarder itali- enska lire (137 miljoner ecu). F(cid:246)retagets bruttomargi- nal i f(cid:246)rh(cid:229)llande till oms(cid:228)ttningen hade minskat fr(cid:229)n 9 % (cid:229)r 1991 till ett negativt v(cid:228)rde p(cid:229) 15 % av oms(cid:228)tt- L 109/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 ningen 1994. Iritecna hade under denna period varit tvunget att upprepade g(cid:229)nger g(cid:229) in med ekonomiskt st(cid:246)d (kapitaltillskott och avskrivningar av krediter) till ett sammanlagt v(cid:228)rde av (cid:246)ver 450 miljarder lire (231 miljoner ecu). De omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)retaget har vidta- (minskning av personalen fr(cid:229)n 1 447 till 866 git anst(cid:228)llda, nedskrivning av p(cid:229)g(cid:229)ende arbeten osv. ) och prognoserna f(cid:246)r (cid:229)terupptagandet av arbetena med pro- jektet f(cid:246)r h(cid:246)ghastighetst(cid:229)get gjorde att det f(cid:246)ref(cid:246)ll m(cid:246)jligt att Fintecna skulle kunna privatisera f(cid:246)retaget snabbt. I den omstruktureringsplan som gavs in till kommissionen angavs uttryckligen en m(cid:246)jlighet att placera f(cid:246)retagen inom byggsektorn, d(cid:228)ribland Italst- rade, p(cid:229) marknaden redan f(cid:246)re utg(cid:229)ngen av 1995. I detta syfte hade man redan i slutet av 1994 utsett en konsult med uppgift att unders(cid:246)ka marknaden och finna potentiella k(cid:246)pare. Genom kommissionen beslut 95/524/EG (1) (nedan kallat beslutet) f(cid:246)rklarades det st(cid:246)d som beviljats Iri- tecna och Fintecna i samband med Iritecnas likvidation f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. I beslutet godk(cid:228)ndes ocks(cid:229) de kapitaltillskott fr(cid:229)n Iritecna som gjorts fram till och med den 31 december 1994 f(cid:246)r att t(cid:228)cka Italstrades f(cid:246)rluster (450 miljarder lire, dvs. 231 miljoner ecu). F(cid:246)r att (cid:229)terbilda aktiekapitalet, som hade urholkats p(cid:229) grund av f(cid:246)rlusterna, tvingades Fintecna tillskjuta nya medel i Italstrade, uppg(cid:229)ende till sammanlagt 126 mil- jarder perioden lire 1996–1997. (64 miljoner under ecu) P(cid:229) kommissionens beg(cid:228)ran meddelade de italienska myndigheterna den 24 juni 1997 att de beskrivna till- skotten till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Italstrade hade genomf(cid:246)rts och att f(cid:246)rhandlingarna om f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av f(cid:246)retaget hade italienska myndigheterna (cid:229)terupptagits. Enligt de Italstrade till skulle Fintecnas beviljande av medel betraktas som en civilr(cid:228)ttslig f(cid:246)rpliktelse f(cid:246)r att f(cid:246)r- hindra f(cid:246)retagets likvidation. I mars 1997 (cid:246)verl(cid:228)t Fintecna slutligen 49 % av Italst- rades kapital till en privat investerare (Astaldi). K(cid:246)pe- avtalet inneh(cid:246)ll f(cid:246)ljande villkor: — Astaldi beviljade Fintecna en s(cid:228)ljoption f(cid:246)r de (cid:229)terst(cid:229)ende andelarna till ett p(cid:229) f(cid:246)rhand fastst(cid:228)llt pris. S(cid:228)ljoptionen var giltig fr(cid:229)n och med januari 1999 till och med sex m(cid:229)nader efter utg(cid:229)ngen av IRI:s garantier f(cid:246)r arbetena med h(cid:246)ghastighetst(cid:229)get eller, om IRI sj(cid:228)lv skulle frig(cid:246)ra garantierna i f(cid:246)r- tid, till och med den 30 juni 1999. I artikel 1 i beslutet angavs som villkor att den av kommissionen omstruktureringsplanen skulle f(cid:246)ljas, d(cid:228)ribland att privatisering av de f(cid:246)retag som (cid:228)gdes av Fintecna, t. ex. Italstrade, skulle genom- f(cid:246)ras inom rimlig tid och utan ytterligare st(cid:246)d. godk(cid:228)nda — F(cid:246)rs(cid:228)ljningspriset fastst(cid:228)lldes p(cid:229) grundval av den uppskattning av Italstrades sammanlagda v(cid:228)rde till 30 miljarder lire (15 miljoner ecu). Efter det att beslutet hade fattats upplyste emellertid den italienska regeringen kommissionen om att f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen av f(cid:246)retaget hade skjutits upp f(cid:246)r att de r(cid:228)tts- liga verkningarna av de avtalsenliga garantier som IRI st(cid:228)llt f(cid:246)r arbetet med h(cid:246)ghastighetst(cid:229)gen skulle under- s(cid:246)kas n(cid:228)rmare. N(cid:228)r unders(cid:246)kningen om de r(cid:228)ttsliga fr(cid:229)gorna hade avslutats (cid:229)terupptogs f(cid:246)rs(cid:228)ljningsf(cid:246)rfarandet i novem- ber 1995 med m(cid:229)let att endast (cid:246)verl(cid:229)ta en minoritets- andel av kapitalet. (cid:214)verl(cid:229)telsen av hela kapitalet skulle ske n(cid:228)r IRI hade infriat garantierna f(cid:246)r arbetet med h(cid:246)ghastighetst(cid:229)gen. Under tiden fortsatte Italstrade att notera stora f(cid:246)rlus- ter. Dessa (cid:246)kade fr(cid:229)n 15 miljarder lire (8 miljoner ecu) 1995, efter uppskrivningar p(cid:229) (cid:246)ver 16 miljarder lire, till 96 miljarder lire (49 miljoner ecu) 1996. — En skyldighet f(cid:246)r Fintecna att (cid:229)terbilda Italstrades kapital, vid tidpunkten f(cid:246)r (cid:246)verl(cid:229)telsen, upp till ett belopp av 30 miljarder lire. F(cid:246)r att efterkomma det n(cid:228)mnda avtalsvillkoret om (cid:229)terbildande av aktiekapitalet, beviljade Fintecna Italstrade i april och augusti 1997 ytterligare medel, uppg(cid:229)ende till 27 miljarder lire (14 miljoner ecu) Kommissionen beslutade att inleda f(cid:246)rfarandet i arti- kel 93. 2 i f(cid:246)rdraget avseende de kapitaltillskott som gjorts under (cid:229)ren 1995 till 1997, de otillr(cid:228)ckliga omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rderna och metoderna f(cid:246)r privati- sering av f(cid:246)retaget, eftersom dessa omst(cid:228)ndigheter f(cid:246)ref(cid:246)ll strida mot de villkor som f(cid:246)reskrivits i beslu- tet. I en skrivelse av den 1 augusti 1997 underr(cid:228)ttade kommissionen Italiens regering om sitt beslut om att inleda f(cid:246)rfarandet (2). (1) EGT L 300, 13. 12. 1995, s. 23. (2) EGT C 328, 30. 10. 1997, s. 3. 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 109/3 Den italienska regeringen inkom officiellt med sina synpunkter i en skrivelse av den 20 oktober 1997. Ingen annan medlemsstat eller ber(cid:246)rd tredje part har framf(cid:246)rt n(cid:229)gra synpunkter till kommissionen inom den f(cid:246)reskrivna tiden. I en skrivelse av den 30 januari 1998 beg(cid:228)rde kommissionen ytterligare upplysningar fr(cid:229)n de italienska myndigheterna. Dessa upplysningar l(cid:228)mnades genom en skrivelse av den 6 mars 1998. Den 5 maj tillhandah(cid:246)ll de italienska myndigheterna slut- ligen kommissionen kopior av f(cid:246)retagets balansr(cid:228)k- ning f(cid:246)r 1997 och av f(cid:246)retagets verksamhetsplan f(cid:246)r 1998–2000. Av de italienska myndigheternas upplysningar fram- gick att Fintecna hade beviljat Italstrade ett nytt kapi- taltillskott med 52 miljarder lire den 31 december 1997 som en avr(cid:228)kning till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r k(cid:246)paren f(cid:246)r senare gjorda nedskrivningar av Italstrades tillg(cid:229)ngar. Genom denna transaktion (cid:246)kade det sammanlagda belopp som Fintecna har beviljat Italstrade efter 1994 till 178 miljarder lire (91 miljoner ecu). II I sina synpunkter p(cid:229) att f(cid:246)rfarandet hade inletts h(cid:228)v- dade Italiens regering i) att det i beslutet f(cid:246)reskrevs en m(cid:246)jlighet till nya kapitaltillskott i Italstrade, ii) att Fintecna har gjort dessa ingripanden med f(cid:246)re- tagets egna medel med utg(cid:229)ngspunkt fr(cid:229)n hur en privat investerare skulle ha agerat och att de d(cid:228)rf(cid:246)r inte utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d, och iii) att villkoren i beslutet inte har (cid:246)vertr(cid:228)tts. Den italienska regeringen har vidare anf(cid:246)rt att (cid:228)ven om de ovann(cid:228)mnda ingripandena skulle betraktas som statligt st(cid:246)d, b(cid:246)r de hur som helst f(cid:246)rklaras f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden med st(cid:246)d av artikel 92. 3 i f(cid:246)rdraget. Med avseende p(cid:229) punkt i h(cid:228)vdar den italienska rege- ringen att kommissionen redan vid tiden f(cid:246)r beslutet k(cid:228)nde till att det var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att tillskjuta ytterli- gare medel till f(cid:246)retaget f(cid:246)r att g(cid:246)ra privatiseringen m(cid:246)jlig. Enligt den italienska regeringen informerades dessutom kommissionen i god tid om alla kapitaltill- skott till Italstrade och om hur f(cid:246)rs(cid:228)ljningen fram- skred. I den omstruktureringsplan som godk(cid:228)ndes i beslutet f(cid:246)reskrevs att sunda f(cid:246)retag, eller f(cid:246)retag som kan saneras, skulle (cid:246)verf(cid:246)ras till Fintecna f(cid:246)r att underl(cid:228)tta deras privatisering. I beslutet hade det s(cid:229)ledes tagits h(cid:228)nsyn till behovet av att finansiera vissa omstrukture- ringar, s(cid:228)rskilt inom byggsektorn, d(cid:228)r Italstrade (cid:228)r verksamt Efter beslutet h(cid:246)ll dessutom b(cid:229)de Fintecna och dess (cid:228)gare IRI regelbundet kommissionen informerad om hur privatiseringsf(cid:246)rfarandet framskred. S(cid:228)rskilt till- handah(cid:246)ll IRI och Fintecna under ett m(cid:246)te i Rom i juni 1997 alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga uppgifter f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av de omst(cid:228)ndigheter som detta f(cid:246)rfarande enligt arti- kel 93. 2 avser. I fr(cid:229)ga om punkt ii p(cid:229)pekar den italienska regeringen att Fintecnas ingripanden till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Italstrade har finansierats med medel som genererats genom den egna verksamheten och utan n(cid:229)gra tillskott fr(cid:229)n staten. Fintecna har dessutom grundat sina ingripanden p(cid:229) den s(cid:229) kallade principen om en privat investerare, var- f(cid:246)r dessa inte kan betraktas som statligt st(cid:246)d. Fintecna j(cid:228)mf(cid:246)rde i sj(cid:228)lva verket kostnaderna f(cid:246)r en likvidation av Italstrade med kostnaderna f(cid:246)r ett kapi- taltillskott och en privatisering. Eftersom de ber(cid:228)knade kostnaderna f(cid:246)r en likvidation (cid:246)versteg kostnaderna f(cid:246)r kapitaltillskott till och (cid:246)verl(cid:229)telse av f(cid:246)retaget, borde de inte kunna betraktas som statligt st(cid:246)d i den mening som avses i artikel 92. 1. Kostnaderna f(cid:246)r att likvidera Italstrade uppgick enligt Fintecnas uppskattningar till 535 respektive 1 500 mil- jarder lire beroende p(cid:229) om det g(cid:228)llde en tv(cid:229)ngslikvida- tion eller om det var fr(cid:229)ga om en frivillig likvidation. Mot bakgrund av dessa kostnader bed(cid:246)mde Fintecna att det var l(cid:228)mpligare att skuta till kapital till Italst- rade och d(cid:228)rigenom h(cid:229)lla f(cid:246)retaget vid liv i v(cid:228)ntan p(cid:229) dess privatisering. Mot denna bakgrund handlade Fin- tecna som en privat investerare och de medel som beviljats Italstrade skulle d(cid:228)rmed inte utg(cid:246)ra statligt st(cid:246)d. Avseende punkt iii h(cid:228)vdar den italienska regeringen att den har iakttagit alla villkor i beslutet och h(cid:228)nvisar till den totala kostnaden f(cid:246)r omstrukture- s(cid:228)rskilt ringen, (cid:229)tagandena att omstrukturera f(cid:246)retagsgruppen och privatiseringen av Italstrade. I fr(cid:229)ga om totalkostnaden f(cid:246)r den av kommissionen godk(cid:228)nda planen konstaterar den italienska regeringen att beslutet innebar ett godk(cid:228)nnande av ett h(cid:246)gsta st(cid:246)dbelopp p(cid:229) 4 490 miljarder lire, varav 1 090 miljar- L 109/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 der lire avser medel som redan beviljats hel(cid:228)gda f(cid:246)re- tag, d(cid:228)ribland Italstrade, under perioden 1991–1993 och 3 400 miljarder lire avser den f(cid:246)rv(cid:228)ntade slutliga kostnaden f(cid:246)r likvidationen av Iritecna (d(cid:228)ribland 1 653 miljarder lire som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n Fintecnas f(cid:246)re- tagsf(cid:246)rs(cid:228)ljningar). F(cid:246)r n(cid:228)rvarande r(cid:228)knar Italiens regering i sina upp- skattningar med en slutlig kostnad som understiger det ovann(cid:228)mnda h(cid:246)gsta st(cid:246)dbeloppet, trots de sm(cid:229) int(cid:228)k- terna fr(cid:229)n f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av Italstrade. Beslutet har d(cid:228)r- f(cid:246)r f(cid:246)ljts Vad g(cid:228)ller de omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder som anges i beslutet, p(cid:229)pekar den italienska regeringen att de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits har fallit inom ramen f(cid:246)r den av kommissionen godk(cid:228)nda planen. I fr(cid:229)ga om minsk- ningarna av personalen (och d(cid:228)rmed indirekt av pro- duktionskapaciteten), betonar Italiens regering att de uppgifter som kommissionen angav i beslutet om att inleda f(cid:246)rfarandet h(cid:228)nf(cid:246)r sig till ”aktiv” tillsvidare- anst(cid:228)lld personal, medan uppgifterna som (cid:228)r h(cid:228)mtade fr(cid:229)n balansr(cid:228)kningarna (cid:228)ven omfattar personal som (cid:228)r anst(cid:228)lld p(cid:229) viss tid och personal som f(cid:229)r ers(cid:228)ttning fr(cid:229)n arbetsl(cid:246)shetskassan. — Bortsett fr(cid:229)n denna omst(cid:228)ndighet har Fintecna iakttagit villkoret genom att (cid:246)verl(cid:229)ta Italstrade inom ”rimig tid”, vilket f(cid:246)reskrivs i beslutet. I beslutet om att inleda f(cid:246)rfarandet p(cid:229)pekade kommis- sionen att utifr(cid:229)n de upplysningar som kommissionen d(cid:229) hade tillg(cid:229)ng till kunde f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av Italstrade inte betraktas som en verklig privatisering, eftersom Fintecna endast (cid:246)verl(cid:228)t 49 % av sina aktier och beh(cid:246)ll 51 % av dem. Italiens regering h(cid:228)vdar i detta sammanhang att priva- tiseringen av Italstrade b(cid:246)r betraktas som verklig och o(cid:229)terkallelig. (cid:214)verl(cid:229)telsen av 49 % av aktierna h(cid:228)nger samman med s(cid:228)rskilda avtalsvillkor som kr(cid:228)ver att (cid:229)terst(cid:229)ende 51 % (cid:246)verl(cid:229)ts. Valet att dela upp (cid:246)verl(cid:229)tel- sen i tv(cid:229) separata delar berodde enligt den italienska regeringen p(cid:229) att det fanns ett avtalsvillkor i (cid:246)verens- kommelsen mellan f(cid:246)retaget TAV SpA. (TAV) och Iri- cav-konsortiet, som Italstrade ing(cid:229)r i. Detta konsor- tium har tilldelats kontrakt, som TAV (cid:228)r uppdrags- givare f(cid:246)r, avseende konstruktionen av str(cid:228)ckan Rom–Neapel i projektet f(cid:246)r h(cid:246)ghastighetst(cid:229)get. Enligt detta villkor (cid:228)r IRI skyldigt att kvarst(cid:229) som ”majori- tetsaktie(cid:228)gare” i konsortiet till dess att arbetena har slutf(cid:246)rts. Den italienska regeringen h(cid:228)vdar att f(cid:246)rs(cid:228)mringen av Italstrades ekonomiska resultat j(cid:228)mf(cid:246)rt med det som f(cid:246)rv(cid:228)ntades i planen (nettoresultat 24 miljarder lire 1995 och 26 miljarder lire 1996) beror p(cid:229) de f(cid:246)rs(cid:228)m- rade marknadsvillkoren och inte p(cid:229) att f(cid:246)retaget inte har omstrukturerats. Detta avtalsvillkor skulle enligt den italienska rege- ringen kunna upph(cid:228)vas om Iricav-konsortiet och upp- dragsgivaren TAV (cid:228)r (cid:246)verens om det. I ett s(cid:229)dant fall anges redan i avtalet om (cid:246)verl(cid:229)telse av Italstrade en m(cid:246)jlighet f(cid:246)r Fintecna att (cid:246)verl(cid:229)ta den (cid:229)terst(cid:229)ende andelen av aktiekapitalet. Italiens regering h(cid:228)vdar att Italstrades resultat under (cid:229)ren 1995 och 1996 inte kan j(cid:228)mf(cid:246)ras direkt med den omstruktureringsplan som kommissionen godk(cid:228)nde i beslutet. Att uppskattningarna i planen i fr(cid:229)ga om f(cid:246)r- s(cid:228)ljningen inte har f(cid:246)rverkligats har enligt den itali- enska regeringen lett till en minskning av bruttomargi- nalen med 170 miljarder lire under dessa tv(cid:229) (cid:229)r. Om man till denna negativa effekt l(cid:228)gger vissa extraordi- n(cid:228)ra poster uppg(cid:229)ende till 99 miljarder lire, vilka inte kunde f(cid:246)rutses n(cid:228)r planen uppr(cid:228)ttades, framg(cid:229)r det att de planerade omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rderna har iakttagits i allra h(cid:246)gsta grad. I fr(cid:229)ga om den skyldighet att privatisera som anges i beslutet, g(cid:246)r Italiens regering f(cid:246)ljande anm(cid:228)rkningar: Som bevis p(cid:229) att (cid:246)verl(cid:229)telsen av Italstrade skall betraktas som o(cid:229)terkallelig (cid:229)beropar Italiens regering ytterligare tv(cid:229) omst(cid:228)ndigheter, n(cid:228)mligen — att den italienska konkurrensmyndigheten i sin unders(cid:246)kning kom fram till att ledningsansvaret omedelbart (cid:246)vergick till f(cid:246)rv(cid:228)rvaren vid (cid:246)verl(cid:229)tel- sen, trots att denna endast avs(cid:229)g 49 % av kapita- let, — att Fintecnas revisor, p(cid:229) grundval av kriteriet om effektiv kontroll, inte kommer att r(cid:228)kna med f(cid:246)re- tagets resultat f(cid:246)r 1997 i Fintecnas konsoliderade r(cid:228)kenskaper. — Denna skyldighet (cid:228)r fortfarande under pr(cid:246)vning i f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten. I beslutet kr(cid:228)vdes vidare att privatiseringen av Italst- rade skulle ske utan ytterligare st(cid:246)d. I detta h(cid:228)nseende h(cid:228)vdar den italienska regeringen att Fintecnas ekono- miska ingripanden efter 1994, uppg(cid:229)ende till ca 178 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 109/5 miljarder lire (ca 91 miljoner ecu), inte skall betraktas som statligt st(cid:246)d i den mening som avses i artikel 92, av de sk(cid:228)l som anges i punkt ii ovan. I andra hand anser den italienska regeringen att det eventuella st(cid:246)- det av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l skall betraktas som f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden: — Medlen beviljades inom ramen f(cid:246)r en omstrukture- ringsplan som syftade till att (cid:229)terst(cid:228)lla f(cid:246)retagets l(cid:246)nsamhet, vilken har bekr(cid:228)ftats genom att f(cid:246)reta- get har privatiserats. — St(cid:246)det var begr(cid:228)nsat till vad som var absolut n(cid:246)d- f(cid:246)retaget kunde f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att v(cid:228)ndigt (cid:229)terg(cid:229) till marknadsvillkor. III Mot bakgrund av ovanst(cid:229)ende b(cid:246)r det f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst kontrolleras om de beskrivna (cid:229)tg(cid:228)rderna strider mot villkoren i beslutet. Om s(cid:229) (cid:228)r fallet b(cid:246)r man p(cid:229) nytt granska f(cid:246)renligheten av det st(cid:246)d som beviljades Italst- rade fram till och med 1994 och som godk(cid:228)ndes inom ramen f(cid:246)r det n(cid:228)mnda beslutet. F(cid:246)r att kunna bed(cid:246)ma om villkoren i artikel 1. 4 och 1. 5 har iakttagits m(cid:229)ste det dessutom avg(cid:246)ras om de medel som har beviljats Italstrade efter 1994 utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d enligt artikel 92 i f(cid:246)rdraget och i s(cid:229) fall huruvida de samlade st(cid:246)d- (cid:229)tg(cid:228)rderna till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Italstrade (cid:228)r f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden. Som anf(cid:246)rts ovan f(cid:246)rklarades i beslutet det st(cid:246)d som beviljats Italstrade fram till och med 1994 (450 miljar- der lire, dvs. 231 miljoner ecu) f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att en rad villkor uppfylldes, bland andra f(cid:246)ljande: i) En skyldighet f(cid:246)r Italstrade att genomf(cid:246)ra de (cid:229)tg(cid:228)r- der som fastst(cid:228)llts i den omstruktureringsplan som godk(cid:228)nts av kommissionen. ii) Ett (cid:229)tagande att privatisera Fintecna och dess dot- terbolag, bland andra Italstrade, i enlighet med den tidsplan som lagts fram f(cid:246)r kommissionen och i vart fall inom rimlig tid. iii) Ett f(cid:246)rbud mot att anv(cid:228)nda inkomsterna fr(cid:229)n Fin- tecnas f(cid:246)rs(cid:228)ljningar f(cid:246)r att st(cid:246)dja f(cid:246)retag i sv(cid:229)rig- heter, vilka (cid:228)nnu inte har s(cid:229)lts. iv) Ett f(cid:246)rbud mot att bevilja nytt st(cid:246)d i samband med privatiseringen. i) Skyldigheten att genomf(cid:246)ra (cid:229)tg(cid:228)rderna i omstruk- tureringsplanen I beslutet om att inleda f(cid:246)rfarandet h(cid:228)vdade kommis- sionen att den ekonomiska sanering av Italstrade som anges slutf(cid:246)rts. i omstruktureringsplanen inte har Kommissionen observerade s(cid:228)rskilt f(cid:246)ljande: — Antalet tillsvidareanst(cid:228)llda 1994 var 866 (och sj(cid:246)nk till 793 (cid:229)r 1995), dvs. fler anst(cid:228)llda (cid:228)n vad som var avsett f(cid:246)r hela byggdivisionen i omstruk- tureringsplanen. — Den beskrivna (cid:246)kningen av personalen sammanf(cid:246)ll med en avgjort negativ ekonomisk situation, med f(cid:246)rluster p(cid:229) 15 miljarder lire 1995 och 96 miljar- der lire 1996. Den italienska regeringen h(cid:228)vdade i sitt yttrande att de uppgifter som kommissionen har anv(cid:228)nt (cid:228)ven innefat- tar arbetstagare som var upptagna p(cid:229) f(cid:246)retagets avl(cid:246)- ningslista, men som i praktiken inte arbetade (t. ex. de som fick ers(cid:228)ttning fr(cid:229)n arbetsl(cid:246)shetskassan). En j(cid:228)m- f(cid:246)relse av likartade uppgifter skulle enligt Italiens rege- ring leda till f(cid:246)ljande slutsatser: 1993 1994 1995 1996 1997 Personal som omfattas av omstruktureringsplanen (genomsnitt) Personal vid (cid:229)rets utg(cid:229)ng, enligt personalregistret 1 003 759 550 … 609 854 645 680 642 543 Anm: Uppgifterna Italstrade). avser hela byggdivisionen (Condotte och Enligt Italiens regering visar ovanst(cid:229)ende uppgifter att effektivitetsm(cid:229)let i omstruktureringsplanen har upp- n(cid:229)tts. j(cid:228)mf(cid:246)relse av uppgifterna F(cid:246)r att g(cid:246)ra en korrekt m(cid:229)ste man emellertid se till det genomsnittliga antalet anst(cid:228)llda per (cid:229)r som ett aritmetiskt genomsnitt av uppgifterna vid (cid:229)rets utg(cid:229)ng f(cid:246)r tv(cid:229) p(cid:229) varandra f(cid:246)ljande (cid:229)r): (uppskattat L 109/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 1993 1994 1995 1996 1997 tagets driftskostnader och ytterligare organisationsstrukturen. rationalisera Genomsnittlig personal per (cid:229)r (kommissionens uppskattning) uppgift saknas 750 663 661 592 Som framg(cid:229)r tydligt var det bara 1994 som genomsnit- tet (cid:246)verensst(cid:228)mde med omstruktureringsplanen. D(cid:228)r- efter, b(cid:229)de 1995 och 1996, verkar genomsnittet ligga h(cid:246)gt (cid:246)ver vad som fastst(cid:228)llts i planen. Samtidigt, delvis p(cid:229) grund h(cid:228)rav, var Italstrade ekono- miska resultat kraftigt negativt, i motsats till vad som fastlagts i omstruktureringsplanen. I planen r(cid:228)knade man med en nettovinst p(cid:229) 24 respektive 26 miljarder lire 1995 respektive 1996, men Italstrade hade netto- f(cid:246)rluster p(cid:229) 15 respektive 96 miljarder lire under de tv(cid:229) (cid:229)ren. Endast (cid:229)r 1997 registrerades en vinst p(cid:229) 2 miljarder lire, men detta var tack vare extraordin(cid:228)ra int(cid:228)kter (till stor del medel som tillskjutits av Fintecna) p(cid:229) 66 miljarder lire. I detta h(cid:228)nseende (cid:228)r det inte tillr(cid:228)ckligt att, som den italienska regeringen g(cid:246)r, h(cid:228)vda att f(cid:246)rs(cid:228)mringen berodde p(cid:229) en ogynnsam utveckling av marknaden som inte kunde f(cid:246)rutses. I planen f(cid:246)ruts(cid:229)gs i sj(cid:228)lva ver- ket att Italstrade tack vare interna omstrukturerings- (cid:229)tg(cid:228)rder skulle vara i st(cid:229)nd att uppn(cid:229) en industrimar- ginal p(cid:229) 7 % brutto av oms(cid:228)ttningen, f(cid:246)re strukturom- l(cid:228)ggningskostnaderna, redan fr(cid:229)n och med 1995. En s(cid:229)dan marginal skulle i teorin ha gjort det m(cid:246)jligt f(cid:246)r f(cid:246)retaget att trots de minskade int(cid:228)kterna f(cid:229) en netto- vinst p(cid:229) ca 12 miljarder lire 1995 och 13 miljarder lire 1996. Tack vare en industrimarginal p(cid:229) 7 % menade kom- missionen att f(cid:246)retaget (cid:228)ven med en mer pessimistisk prognos (cid:246)ver marknadsf(cid:246)rh(cid:229)llandena — som senare blev verklighet — skulle ha varit i st(cid:229)nd att i allt v(cid:228)sentligt bibeh(cid:229)lla en ekonomisk j(cid:228)mvikt, utan att ha behov av ytterligare kapitaltillskott. I sj(cid:228)lva verket uppn(cid:229)dde Italstrade 1995 och 1996 till och med en negativ industrimarginal och dessutom en nettof(cid:246)rlust 1996 som (cid:246)versteg det egna kapitalet. Det b(cid:246)r emellertid p(cid:229)pekas att perioden 1995–1997 var en av de sv(cid:229)raste perioderna f(cid:246)r byggsektorn i Ita- lien (d(cid:228)r Italstrade utf(cid:246)rde (cid:246)ver 60 % av sin order- stock) med en betydande minskning av anbudens v(cid:228)rde (framf(cid:246)rallt f(cid:246)r offentlig upphandling) samt en drastisk urholkning av vinstmarginalerna. F(cid:246)r att m(cid:246)ta denna negativa konjunktur genomf(cid:246)rde f(cid:246)retaget mera ingripande omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n vad som angavs i den godk(cid:228)nda planen, genom att minska f(cid:246)re- Italstrade minskade s(cid:228)rskilt sina strukturkostnader kraftigare (cid:228)n vad som fastlagts i den av kommissionen godk(cid:228)nda omstruktureringsplanen. Som framg(cid:229)r av tabell 1 minskade Italstrade trots f(cid:246)rs(cid:228)mringen av bruttomarginalen 1995 och 1996 sina strukturkost- nader fr(cid:229)n 15 miljarder lire 1995 (- 6 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med planen) till 13 miljarder lire 1997 (- 35 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med planen). Dessa omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder gjorde det m(cid:246)jligt f(cid:246)r Italstrade att uppn(cid:229) en bruttomarginal p(cid:229) omkring 6 % av oms(cid:228)ttningen, trots att int(cid:228)ktsniv(cid:229)n var 70 % l(cid:228)gre (cid:228)n vad som fastlagts i planen. De gjorde det (cid:228)ven m(cid:246)jligt f(cid:246)r Italstrade att uppn(cid:229) en, om (cid:228)n liten, netto- vinst f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen p(cid:229) l(cid:228)nge. Tabell 1 Italstrades ekonomiska och finansiella resultat (i miljarder lire) 1995 plan 1995 reellt 1996 plan 1996 reellt 1997 plan 1997 reellt Nettooms(cid:228)ttning 503 197 790 239 854 330 Bruttomarginal 28 (10) 35 (2) 35 18 Strukturkostnader (16) (15) (19) (16) (20) (13) Nettoresultat (f(cid:246)rlust) 24 (15) 26 (96) 27 2 K(cid:228)lla: Italstrades balansr(cid:228)kningar f(cid:246)r 1995, 1996 och 1997, omklas- sificerade i IRI:s yttrande av den 19 januari 1998. En stor del av f(cid:246)retagets nettof(cid:246)rluster under denna period berodde p(cid:229) en v(cid:228)rdef(cid:246)rs(cid:228)mring av tillg(cid:229)ngarna till f(cid:246)ljd av mindre realiserbara marginaler f(cid:246)r p(cid:229)g(cid:229)- ende och redan erh(cid:229)llna arbeten. Det b(cid:246)r vidare noteras att enligt den plan som lagts fram f(cid:246)r kommissionen kommer rationaliserings(cid:229)tg(cid:228)r- derna att f(cid:246)rst(cid:228)rkas ytterligare genom att s(cid:228)rskild upp- m(cid:228)rksamhet kommer att (cid:228)gnas de centrala struktur- kostnaderna. H(cid:228)rmed kan villkoret i artikel 1. 2 i beslutet anses vara uppfyllt, (cid:228)ven med beaktande av de (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)re- taget vidtagit f(cid:246)r att m(cid:246)ta en marknadssituation som var v(cid:228)rre (cid:228)n vad som f(cid:246)ruts(cid:229)gs i omstruktureringspla- nen. 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 109/7 ii) (cid:138)tagandet att privatisera Italstrade i enlighet med den angivna tidsplanen eller i vart fall inom rimlig tid — Villkoren f(cid:246)r (cid:246)verf(cid:246)ringen av (cid:229)terst(cid:229)ende 51 % av kapitalet. Beslutet fattades med beaktande av bland annat den italienska regeringens (cid:229)tagande att snabbt privatisera Italstrade i enlighet med omstruktureringsplanen. P(cid:229) grundval av de upplysningar som lagts fram ans(cid:229)g kommissionen i beslutet att denna privatisering kunde genomf(cid:246)ras inom en mycket sn(cid:228)v tidsram (1). Kommis- sionen betraktade en snabb (cid:246)verl(cid:229)telse av Italstrade som ett av de viktigaste inslagen i bed(cid:246)mningen av f(cid:246)r- enligheten av det st(cid:246)d som beviljats Iritecna, bland annat med h(cid:228)nsyn till det betydande st(cid:246)d som f(cid:246)reta- get redan hade mottagit. Kommissionen har medgett att viss omstrukturering inom sektorn fortfarande p(cid:229)gick vid tiden f(cid:246)r beslutet. Mot bakgrund av Iritecna-planen bed(cid:246)mde kommis- sionen emellertid att denna ”borde avslutas under 1995 (2)”, f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra en (cid:246)verl(cid:229)telse av f(cid:246)reta- gen. Av dessa sk(cid:228)l anges i artikel 1. 3 och 1. 5 i beslutet ett (cid:229)tagande att privatisera Fintecnas dotterbolag i enlighet med den tidsplan som lagts framf(cid:246)r kommis- sionen, eller i vart fall inom rimlig tid, och utan ytter- ligare statligt st(cid:246)d. F(cid:246)rs(cid:228)ljningsf(cid:246)rfarandet avbr(cid:246)ts dock kort efter det att beslutet hade fattats och (cid:229)terupptogs f(cid:246)rst i november 1995. Detta berodde enligt Italiens regering p(cid:229) n(cid:246)d- v(cid:228)ndigheten av att n(cid:228)rmare unders(cid:246)ka de r(cid:228)ttsliga verkningarna av de avtalsenliga garantier som IRI utst(cid:228)llt f(cid:246)r arbetena med h(cid:246)ghastighetst(cid:229)gen. F(cid:246)rst i mars 1997 undertecknades avtalet om (cid:246)ver- l(cid:229)telse av 49 % av Fintecnas aktier i Italstrade till f(cid:246)re- taget Astaldi. Vid den tidpunkt d(cid:229) f(cid:246)rfarandet inleddes hade kommissionen inte tillr(cid:228)ckliga uppgifter f(cid:246)r att bed(cid:246)ma huruvida (cid:246)verl(cid:229)telsen kunde betraktas som ”verklig” och o(cid:229)terkallelig, vilket kr(cid:228)vdes i beslutet. Kommissionen hade s(cid:228)rskilt tvivel om f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: — (cid:214)verf(cid:246)ringen av ledningsbefogenheterna (utn(cid:228)m- ningen av f(cid:246)retagsledningen) fr(cid:229)n Fintecna till f(cid:246)r- v(cid:228)rvaren. — De finansiella effekterna f(cid:246)r Fintecna av eventuella ytterligare f(cid:246)rluster i Italstrade. — M(cid:246)jligheten att IRI:s garantier f(cid:246)r kontraktet f(cid:246)r h(cid:246)ghastighetst(cid:229)get m(cid:229)ste betalas ut. Italiens regering l(cid:228)mnade i sitt svar tillr(cid:228)ckliga upplys- ningar skulle kunna undanr(cid:246)jas. f(cid:246)r att kommissionens tvivel Vad g(cid:228)ller (cid:246)verf(cid:246)ringen av ledningsbefogenheterna kan det anm(cid:228)rkas att f(cid:246)rv(cid:228)rvaren tilldelas ansvaret f(cid:246)r att utn(cid:228)mna den verkst(cid:228)llande direkt(cid:246)ren, som f(cid:229)r led- ningsbefogenheter f(cid:246)r f(cid:246)retaget genom bemyndigande fr(cid:229)n styrelsen. Den verkst(cid:228)llande direkt(cid:246)rens befogen- heter begr(cid:228)nsas endast i fr(cid:229)ga om eventuella hand- lingar som kan skada Fintecna eller IRI inom ramen f(cid:246)r arbetena med h(cid:246)ghastighetst(cid:229)get. Styrelsen best(cid:229)r av sju ledam(cid:246)ter, varav tre — d(cid:228)ribland den verkst(cid:228)l- lande direkt(cid:246)ren — utn(cid:228)mns av Astaldi, tre av Fin- tecna och ordf(cid:246)randen utn(cid:228)mns av Astaldi med Fintec- nas samtycke. Det kan p(cid:229) grundval av dessa upplysningar konstate- ras att f(cid:246)rv(cid:228)rvaren (cid:246)vertar alla Fintecnas befogenheter vad g(cid:228)ller ledningen av Italstrade. I fr(cid:229)ga om Fintecnas eventuella (cid:229)taganden f(cid:246)r Italst- rades framtida f(cid:246)rluster, anges i avtalet att aktieinne- havarna skall bidra till Italstrades eventuella finansiella behov i proportion till deras andel av aktiekapitalet, fram till dess att Fintecnas (cid:229)terst(cid:229)ende aktieinnehav (cid:246)verl(cid:229)ts. Fr(cid:229)n och med d(cid:229) kommer Astaldi naturligtvis att vara ensamt ansvarigt f(cid:246)r Italstrades resultat. Genom denna mekanism kan Fintecna p(cid:229) nytt komma att beh(cid:246)va tillf(cid:246)ra offentliga medel till Italstrade vid eventuella framtida kapitaltillskott. Det anges dock i avtalet att s(cid:229)dana kapitaltillskott skall g(cid:246)ras gemen- samt av Fintecna och Astaldi i f(cid:246)rh(cid:229)llande till deras andelar. F(cid:246)rekomsten av en privat aktie(cid:228)gare garante- rar dessutom att alla eventuella investeringar i Ital- strade g(cid:246)rs p(cid:229) grundval av den f(cid:246)rv(cid:228)ntade avkast- ningen p(cid:229) de medel som tillskjuts. Om utsikterna f(cid:246)r Italstrade (cid:228)r negativa kommer den privata investeraren inte att tillskjuta ytterligare medel utan i st(cid:228)llet v(cid:228)lja att likvidera f(cid:246)retaget. (1) Se avsnitt III, punkt 6. (2) Se avsnitt IV, punkt 3. Det (cid:228)r s(cid:229)ledes m(cid:246)jligt att Italstrade kommer att ta emot ytterligare offentliga medel genom Fintecna. L 109/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 S(cid:229)dana medel kommer dock att betraktas som nor- mala marknadsekonomiska investeringar, eftersom den privata investeraren kommer att bidra till dessa i bety- dande m(cid:229)n (med n(cid:228)stan h(cid:228)lften). Dessa medel kan d(cid:228)r- f(cid:246)r inte betraktas som statligt st(cid:246)d enligt artikel 92 i f(cid:246)rdraget. I samband med kapitaltillskott f(cid:246)ruts(cid:228)tter kommissio- nen att det inte (cid:228)r fr(cid:229)ga om statligt st(cid:246)d i de fall de offentliga medlen tillskjuts tillsammans med en mot- svarande privat investering (1). I det aktuella (cid:228)rendet kommer Fintecna och Astaldi att delta i eventuella kapitaltillskott till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Italst- rade uteslutande i proportion till deras respektive andelar i f(cid:246)retaget. I ett s(cid:229)dant fall kan det antas att Fintecnas eventuella kapitaltillskott i Italstrade kom- mer att g(cid:246)ras p(cid:229) villkor som (cid:228)r acceptabla f(cid:246)r en pri- vat investerare som agerar under normala marknads- f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Vad g(cid:228)ller villkoret om att Fintecna skall (cid:246)verl(cid:229)ta (cid:229)terst(cid:229)ende 51 % av kapitalet till Astaldi, anges i avta- let en r(cid:228)tt f(cid:246)r Fintecna att (cid:246)verl(cid:229)ta denna andel till Astaldi till ett p(cid:229) f(cid:246)rhand fastst(cid:228)llt pris, fr(cid:229)n och med den 1 januari till och med den 30 juni 1999 eller upp till sex m(cid:229)nader efter det att IRI har l(cid:246)sgjort garanti- erna f(cid:246)r h(cid:246)ghastighetst(cid:229)gprojektet. Det framg(cid:229)r klart av den italienska regeringens upplys- ningar att de tv(cid:229) parterna inte (cid:228)r r(cid:228)ttsligt skyldiga att fullf(cid:246)lja (cid:246)verl(cid:229)telsen av Italstrade. Fintecna har endast r(cid:228)tt att (cid:246)verl(cid:229)ta det (cid:229)terst(cid:229)ende kapitalet. Endast om f(cid:246)retaget utnyttjar denna r(cid:228)tt (cid:228)r den andra parten skyl- dig att fullf(cid:246)lja (cid:246)verl(cid:229)telsen. Det finns en m(cid:246)jlighet att Fintecna v(cid:228)ljer att inte utnyttja denna r(cid:228)tt. I s(cid:229) fall (cid:228)r villkoret i beslutet inte uppfyllt, eftersom (cid:246)verl(cid:229)telsen av Italstrade d(cid:229) inte skulle fullbordas. Italiens regering har emellertid (cid:229)tagit sig att se till att Fintecna (cid:246)verl(cid:229)ter de (cid:229)terst(cid:229)ende aktierna i Italstrade p(cid:229) de villkor som anges i beslutet, s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller tidsfristerna f(cid:246)r utnyttjandet av s(cid:228)ljoptionen. Med h(cid:228)nsyn till detta (cid:229)tagande kan Fintecnas resterande aktiepost i Italstrade betraktas som endast tillf(cid:228)llig och tj(cid:228)na som s(cid:228)kerhet f(cid:246)r IRI i samband med IRI:s garan- tier f(cid:246)r h(cid:246)ghastighetst(cid:229)gprojektet om k(cid:246)paren inte uppfyller sina f(cid:246)rpliktelser. (1) Se ”Till(cid:228)mpning av artiklarna 92 och 93 i f(cid:246)rdraget p(cid:229) offentliga myndigheters deltagande i f(cid:246)retagens kapital”, EG:s bulletin 9-1984, punkt 3. 2. Trots att Fintecna fortfarande (cid:228)ger 51 % av Italstrade (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r villkoret i artikel 1. 3 i beslutet uppfyllt. Att f(cid:246)rs(cid:228)ljningen har f(cid:246)rsenats beror p(cid:229) omst(cid:228)ndigheter som ligger utanf(cid:246)r Fintecnas kontroll (avtalsvillkoret om arbetena med h(cid:246)ghastighetst(cid:229)get). Fintecna har, i den m(cid:229)n f(cid:246)retaget har kunnat, agerat i syfte att priva- tisera Italstrade s(cid:229) snabbt som m(cid:246)jligt. Denna m(cid:229)ls(cid:228)tt- ning b(cid:246)r som n(cid:228)mnts betraktas om uppfylld med st(cid:246)d av villkoren i k(cid:246)peavtalet och de italienska myndighe- ternas (cid:229)tagande att fullf(cid:246)lja (cid:246)verl(cid:229)telsen av den res- terande aktieposten s(cid:229) fort som m(cid:246)jligt. Vad g(cid:228)ller avtalsvillkoren avseende arbetena med h(cid:246)g- hastighetst(cid:229)get, tar kommissionen h(cid:228)nsyn till att IRI och TAV f(cid:246)rhandlar om att slopa villkoret om att IRI skall beh(cid:229)lla aktiemajoriteten i Italstrade. Kommissio- nen anser att ett positivt resultat av dessa f(cid:246)rhand- lingar skulle kunna p(cid:229)skynda (cid:246)verf(cid:246)ringen, (cid:228)ven for- mellt, av hela Italstrades kapital till Astaldi. iii) F(cid:246)rbudet mot att anv(cid:228)nda inkomsterna fr(cid:229)n Fin- tecnas f(cid:246)rs(cid:228)ljningar f(cid:246)r att st(cid:246)dja f(cid:246)retag i sv(cid:229)rig- heter och iv) f(cid:246)rbudet mot att bevilja nytt st(cid:246)d i samband med privatiseringen F(cid:246)r att avg(cid:246)ra om Fintecna har iakttagit villkoren i artikel 1. 4 och 1. 5 i beslutet, s(cid:228)rskilt f(cid:246)rbudet mot att bevilja ytterligare st(cid:246)d, m(cid:229)ste det avg(cid:246)ras om de medel som beviljats Italstrade efter 1994 enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget kan betraktas som en investering som gjorts enligt marknadsvillkor eller om de utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d. F(cid:246)r att bed(cid:246)ma om de finansiella relationerna mellan staten och offentligt (cid:228)gda f(cid:246)retag omfattar statligt st(cid:246)d enligt artikel 92 analyserar kommissionen de finansi- ella fl(cid:246)dena mot bakgrund av principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. I detta (cid:228)rende skall det unders(cid:246)kas om de medel som beviljats Italstrade utg(cid:246)r statliga medel och, d(cid:228)refter, om dessa medel har beviljats i enlighet med den n(cid:228)mnda principen. Italstrade (cid:246)verf(cid:246)rdes som ett led i Iritecna-planen till Fintecna, som kontrolleras till 100 % av IRI, som i sin tur (cid:228)r ett industriellt holdingbolag som (cid:228)gs till 100 % av det italienska finansministeriet. Den italienska rege- ringen utser IRI:s styrelse, som i sin tur utser Fintecnas styrelse. 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 109/9 Enligt fast r(cid:228)ttspraxis fr(cid:229)n Europeiska gemenskapernas domstol (s(cid:228)rskilt dom av den 21 mars 1991 i m(cid:229)l C-305/89, Italien mot kommissionen) skall det ”f(cid:246)r att avg(cid:246)ra huruvida ett st(cid:246)d skall betraktas som statligt st(cid:246)d enligt artikel 92 i f(cid:246)rdraget inte g(cid:246)ras n(cid:229)gon (cid:229)tskillnad mellan de fall d(cid:228)r st(cid:246)d beviljas direkt av sta- ten och de fall d(cid:228)r det beviljas av offentliga eller pri- vata organ som inr(cid:228)ttats eller utsetts av staten” (1). D(cid:228)rf(cid:246)r kan man utg(cid:229) fr(cid:229)n att de medel som beviljades Italstrade utgjorde statliga medel, (cid:228)ven om de inte direkt beviljades av staten. Det (cid:228)r i detta h(cid:228)nseende inte tillr(cid:228)ckligt att, som den italienska regeringen g(cid:246)r i sitt yttrande, h(cid:228)vda att Fin- tecnas finansiella ingripanden har utf(cid:246)rts med medel som genererats fr(cid:229)n f(cid:246)retaget och inte med medel som erh(cid:229)llits fr(cid:229)n staten. En icke l(cid:246)nsam anv(cid:228)ndning av medel som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n den egna verksamheten, som skett i Italstrade fall, minskar vinsten f(cid:246)r f(cid:246)retagets aktie(cid:228)gare — IRI — och i sista hand staten. Fintecna hade kunnat anv(cid:228)nda de egna medlen till mera l(cid:246)n- samma verksamheter och d(cid:228)rigenom g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r IRI, och d(cid:228)rmed staten, att f(cid:229) en st(cid:246)rre ekonomisk avkastning p(cid:229) sin investering. Eftersom en mindre avkastning p(cid:229) IRI:s investering i sista hand betyder en utebliven int(cid:228)kt f(cid:246)r staten, kan det konstateras att de medel som beviljats Italstrade utg(cid:246)r statliga medel, (cid:228)ven om de inte betalats ut direkt av staten. F(cid:246)r bed(cid:246)mningen av huruvida de omfattas av f(cid:246)rbudet i artikel 92. 1 m(cid:229)ste de d(cid:228)rf(cid:246)r analyseras mot bakgrund av principen om en investerare i en marknadsekonomi (2). Enligt denna princip omfattar en finansiell transaktion mellan en stat och ett offentligt (cid:228)gt f(cid:246)retag statligt st(cid:246)d om den inte skulle ha utf(cid:246)rts av en privat investe- rare som (cid:228)r verksam under normala marknadsekono- miska villkor. Det kan framf(cid:246)rallt antas vara fr(cid:229)ga om statligt st(cid:246)d n(cid:228)r ”f(cid:246)retagets finansiella l(cid:228)ge och i syn- nerhet strukturen och storleken p(cid:229) dess skulder (cid:228)r s(cid:229)dana att en normal avkastning p(cid:229) det investerade kapitalet (utdelning eller kapitalint(cid:228)kter) inte kan f(cid:246)r- v(cid:228)ntas inom rimlig tid” (3). Det (cid:228)r s(cid:229)ledes n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att bed(cid:246)ma Italstrades eko- nomiska och finansiella situation under (cid:229)ren f(cid:246)re kapi- taltillskotten, se tabell 2. (1) REG 1991, s. I-1603, punkt 13 i domsk(cid:228)len. (2) Kommissionens meddelande till medlemsstaterna om till- l(cid:228)mpningen av artiklarna 92 och 93 i f(cid:246)rdraget och arti- kel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EEG p(cid:229) offentliga f(cid:246)retag inom tillverkningsindustrin, EGT C 307, 13. 11. 1993, s. 3, avsnitt III. (3) ibid. stycke 16. Tabell 2 Italstrades ekonomiska och finansiella resultat (i miljarder lire) 1993 1994 1995 1996 uppgift saknas uppgift saknas 245,1 197,3 238,9 (37,5) 18,9 (2) (2,0) (183,0) (19,3) (1) (15,0) (2) (96) Nettooms(cid:228)ttning Bruttomarginal Nettoresultat (f(cid:246)rlust) Nettof(cid:246)rm(cid:246)genhet uppgift saknas (30,0) (15,0) (32,0) (1) Efter Iritecnas avskrivning av skulder p(cid:229) 186 miljarder lire. (2) Efter extraordin(cid:228)ra int(cid:228)kter p(cid:229) 45,8 miljarder lire, varav 22 mil- jarder lire fr(cid:229)n f(cid:246)rs(cid:228)ljning av tillg(cid:229)ngar till dotterbolag och Iri- tecna. K(cid:228)lla: Italstrades balansr(cid:228)kningar. Ovanst(cid:229)ende siffror visar att Italstrade inte var ett l(cid:246)n- samt f(cid:246)retag vid tiden f(cid:246)r Fintecnas kapitaltillskott. Fintecna sk(cid:246)t till nytt kapital 1996, trots att n(cid:229)gon betydande avkastning p(cid:229) investeringen inte kunde f(cid:246)r- v(cid:228)ntas. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte tillr(cid:228)ckligt att (cid:229)beropa den omst(cid:228)n- digheten att kostnaderna f(cid:246)r likvidationen skulle ha (cid:246)verstigit kostnaderna f(cid:246)r kapitaltillskotten. En privat aktie(cid:228)gare skulle vid en f(cid:246)rs(cid:228)mring av marknadsutsik- terna eventuellt ha likviderat f(cid:246)retaget l(cid:229)ngt f(cid:246)re 1996 och (cid:228)ven f(cid:246)re 1994 f(cid:246)r att undg(cid:229) kostsamma kapital- tillskott och d(cid:228)rigenom minska likvidationskost- naderna betydligt. P(cid:229) grundval av dessa (cid:246)verv(cid:228)ganden utg(cid:246)r de finansi- ella medel som Fintecna har beviljat Italstrade efter 1994 statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. Vill- koret i artikel 1. 5 i beslutet har d(cid:228)rf(cid:246)r inte uppfyllts. P(cid:229) grund h(cid:228)rav m(cid:229)ste man samtidigt med bed(cid:246)m- ningen av om det nya st(cid:246)det (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden p(cid:229) nytt bed(cid:246)ma f(cid:246)renlighe- ten av det st(cid:246)d till Italstrade som godk(cid:228)ndes i beslutet (450 miljarder lire). Vid bed(cid:246)mningen av om beslutet har iakttagits (cid:228)r det inte tillr(cid:228)ckligt att sl(cid:229) fast att det sammanlagda st(cid:246)d- belopp som godk(cid:228)nts inte kommer att (cid:246)verskridas. I artikel 1. 5 i beslutet f(cid:246)reskrivs uttryckligen att privati- seringen inte skulle finansieras av ytterligare statligt st(cid:246)d. Sk(cid:228)let till detta var att det var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att minimera de snedvridande effekterna av det beviljade st(cid:246)det och att anv(cid:228)nda alla int(cid:228)kter fr(cid:229)n f(cid:246)rs(cid:228)ljning- L 109/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 arna f(cid:246)r att minska Iritecna/Fintecna-koncernens kost- nader f(cid:246)r likvidationen. IV Mot bakgrund av att de f(cid:246)retag som var mest attrak- tiva f(cid:246)r eventuella privata investerare hade (cid:246)verf(cid:246)rts till Fintecna f(cid:246)r att avyttras och endast i begr(cid:228)nsad utstr(cid:228)ckning f(cid:246)r att omstruktureras, fanns i beslutet ett uttryckligt f(cid:246)rbud mot att bevilja ytterligare st(cid:246)d till dessa f(cid:246)retag. I princip kan det vara till(cid:229)tet att l(cid:228)mna statligt st(cid:246)d vid privatisering av offentliga f(cid:246)retag, antingen till f(cid:246)r- m(cid:229)n f(cid:246)r k(cid:246)paren — om f(cid:246)rs(cid:228)ljningen inte sker till marknadsv(cid:228)rde — eller till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r det (cid:246)verl(cid:229)tna f(cid:246)retaget, om k(cid:246)peavtalet (cid:229)l(cid:228)gger k(cid:246)paren en skyldig- het att driva vidare ol(cid:246)nsamma verksamheter som en marknadsm(cid:228)ssig investerare skulle ha avvecklat Vad g(cid:228)ller f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av Italstrade till en privat investerare b(cid:246)r det noteras att transaktionen genom- f(cid:246)rdes i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med de relevanta gemen- skapsreglerna. B(cid:229)de f(cid:246)rfarandet 1994 — som senare avbr(cid:246)ts — och f(cid:246)rfarandet 1995 — som avslutades genom (cid:246)verl(cid:229)telsen av f(cid:246)retaget till Astaldi — skedde i form av offentlig upphandling. Under upphandlings- f(cid:246)rfarandet anm(cid:228)lde omkring 20 investerare ett preli- min(cid:228)rt intresse av att k(cid:246)pa Fintecnas f(cid:246)retag inom byggsektorn. Av dessa bekr(cid:228)ftade 13 sitt intresse och fick informationsmaterial. Tre av dem valdes d(cid:228)refter ut och f(cid:246)rdes upp p(cid:229) en s(cid:229) kallad short list. Slutligen var det bara Astaldi som l(cid:228)mnade ett bindande bud och det f(cid:246)retaget togs d(cid:228)rf(cid:246)r med i den s(cid:229) kallade f(cid:246)r- siktighetsfasen (due diligence). Det f(cid:246)rfarande som Fintecna f(cid:246)ljde s(cid:228)kerst(cid:228)llde att alla potentiella investerare deltog i f(cid:246)rs(cid:228)ljningen p(cid:229) lika villkor och att det b(cid:228)sta budet slutligen valdes ut. f(cid:246)retaget Kommissionen kan d(cid:228)rf(cid:246)r konstatera att (cid:246)verl(cid:228)ts till marknadspris och att Astaldi inte fick n(cid:229)got st(cid:246)d i samband med f(cid:246)rv(cid:228)rvet av Italstrade. Visst st(cid:246)d (cid:228)r eller kan betraktas som f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 92. 2 och 92. 3 i f(cid:246)rdraget. Med h(cid:228)nsyn till arten av de (cid:229)tg(cid:228)rder som h(cid:228)r under- s(cid:246)ks kan artikel 92. 2 och 92. 3 a och b inte till(cid:228)mpas. P(cid:229) grund av Italstrades olikartade verksamheter och geografiska l(cid:228)ge och d(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rderna inte har regionalt syfte, kan endast undantaget i artikel 92. 3 c till(cid:228)mpas, vilket avser st(cid:246)d till utvecklingen av vissa n(cid:228)ringsverk- samheter. St(cid:246)det m(cid:229)ste med h(cid:228)nsyn till sin art betrak- tas som ett st(cid:246)d till omstrukturering av f(cid:246)retag i sv(cid:229)- righeter. Kommissionen har i fr(cid:229)ga om denna typ av st(cid:246)d utar- betat gemenskapens riktlinjer f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till und- s(cid:228)ttning och omstrukturering av f(cid:246)retag i sv(cid:229)righe- ter (1). F(cid:246)r att kommissionen skall kunna godk(cid:228)nna ad hoc-st(cid:246)d till ett f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter, m(cid:229)ste st(cid:246)det i praktiken uppfylla f(cid:246)ljande villkor: i) Det skall garantera att f(cid:246)retagets l(cid:229)ngfristiga l(cid:246)n- samhet (cid:229)terst(cid:228)lls. ii) Det skall f(cid:246)rebygga otillb(cid:246)rliga konkurrenssned- vridningar. iii) Det skall st(cid:229) i proportion till kostnaderna f(cid:246)r och d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)rdelarna begr(cid:228)nsas till vad som (cid:228)r absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. omstruktureringen och av iv) Omstruktureringsplanen m(cid:229)ste genomf(cid:246)ras fullt ut. v) Kommissionen skall f(cid:246)randet av planen. f(cid:246)lja och (cid:246)vervaka genom- K(cid:246)peavtalet inneh(cid:229)ller dessutom inte n(cid:229)gra s(cid:228)rskilda skyldigheter f(cid:246)r k(cid:246)paren i fr(cid:229)ga om att driva vidare eventuell f(cid:246)rlustbringande verksamhet. F(cid:246)rs(cid:228)ljnings- villkoren inneh(cid:229)ller d(cid:228)rf(cid:246)r inte n(cid:229)got st(cid:246)d till Italst- rade. Endast om samtliga dessa villkor (cid:228)r uppfyllda kan kommissionen anse att st(cid:246)dets verkningar inte strider mot gemenskapens intresse och godk(cid:228)nna st(cid:246)det enligt artikel 92. 3 c. Sedan det har fastst(cid:228)llts att det st(cid:246)d som beviljats Italstrade efter 1994 utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 och att d(cid:228)rmed (cid:228)ven det st(cid:246)d som f(cid:246)retaget mot- tog f(cid:246)re 1994 och som kommissionen godk(cid:228)nde i beslutet i princip m(cid:229)ste betraktas som olagligt, m(cid:229)ste det unders(cid:246)kas om det samlade st(cid:246)det (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. Vad g(cid:228)ller punkt i, hade de italienska myndigheterna redan vid tidpunkten f(cid:246)r beslutet fram en omstruktureringsplan som syftade till att (cid:229)terst(cid:228)lla Italstrades l(cid:246)nsamhet fr(cid:229)n och med 1995. Det st(cid:246)d som beviljades Italstrade fram till och med 1994 (450 lagt (1) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 109/11 miljarder lire) betraktades som f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden med st(cid:246)d av denna plan och p(cid:229) grundval av riktlinjerna. Italstrade uppn(cid:229)dde dock inte de f(cid:246)rv(cid:228)ntade ekonomiska resultaten och m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:229) statligt st(cid:246)d p(cid:229) nytt (som n(cid:228)mnts ovan med ca 178 miljarder lire). Den omstruktureringsplan f(cid:246)r Italstrade som kommis- sionen godk(cid:228)nde i sitt beslut byggde p(cid:229) f(cid:246)rsiktiga antaganden om f(cid:246)retagets orderstock. Den 31 decem- ber 1992 motsvarade f(cid:246)retagets orderstock 2 377 mil- jarder lire, varav ca 558 miljarder lire avs(cid:229)g kontrakt i samband med h(cid:246)ghastighetst(cid:229)get. P(cid:229) grundval av den takt i vilken arbetena utf(cid:246)rdes, var det rimligt att r(cid:228)kna med att Italstrades oms(cid:228)ttning och ekonomiska resultat skulle utveckla sig p(cid:229) det s(cid:228)tt som framg(cid:229)r av tabell 3. Prognos (cid:246)ver Italstrades ekonomiska och finansiella resultat Tabell 3 (cid:138)r 1996 utarbetade f(cid:246)retaget s(cid:229)lunda en ny intern omstruktureringsplan (se tabell 4) som syftade till att (cid:229)terst(cid:228)lla en stabil l(cid:246)nsamhetsniv(cid:229) f(cid:246)r verksamheterna. Planen f(cid:246)ruts(cid:229)g bland annat att verksamheten med l(cid:229)ngsamt skulle (cid:229)terupptas, men h(cid:246)ghastighetst(cid:229)get den byggde i huvudsak p(cid:229) ytterligare begr(cid:228)nsningar av strukturkostnaderna i f(cid:246)rh(cid:229)llande till den plan som godk(cid:228)ndes i kommissionens beslut. Tabell 4 Italstrades verksamhetsplan f(cid:246)r 1998–2000 (i miljarder lire) 1998 1999 2000 Nettooms(cid:228)ttning Bruttomarginal 370 21 Strukturomkostnader (15) 400 28,5 (15) 7,5 453 31 (16) 9,5 (i miljarder lire) Nettoresultat (f(cid:246)rlust) 6 Nettooms(cid:228)ttning Bruttomarginal Driftsresultat Nettoresultat (f(cid:246)rlust) 1995 503 28 12 24 1996 790 35 16 26 1997 854 35 15 27 K(cid:228)lla: Iritecnas omstruktureringsplan. Krisen p(cid:229) den italienska byggmarknaden blev emeller- tid v(cid:228)rre (cid:228)n f(cid:246)rv(cid:228)ntat och de order avseende h(cid:246)ghas- tighetst(cid:229)get som redan erh(cid:229)llits f(cid:246)rsenades av sk(cid:228)l som l(cid:229)g utanf(cid:246)r f(cid:246)retagets kontroll. Som beskrivs i tabell 1 blev d(cid:228)rf(cid:246)r Italstrades oms(cid:228)ttning betydligt l(cid:228)gre (cid:228)n f(cid:246)rv(cid:228)ntat, n(cid:228)mligen — 197 miljarder lire 1995, dvs. 39 % av den f(cid:246)rv(cid:228)n- tade siffran, och — 239 miljarder 1996, dvs. 30 % av den f(cid:246)rv(cid:228)ntade siffran. B(cid:229)da dessa (cid:229)r, liksom 1994, var Italstrades oms(cid:228)ttning ca 50 % l(cid:228)gre (cid:228)n 1992, ett (cid:229)r d(cid:229) krisen p(cid:229) den mark- nad d(cid:228)r f(cid:246)retaget (cid:228)r verksamt redan var mycket allvar- lig. Det b(cid:246)r noteras att Italstrades oms(cid:228)ttning mins- kade mer under denna period (cid:228)n vad som var fallet f(cid:246)r sektorn som helhet. Italstrade reagerade p(cid:229) denna yttre f(cid:246)rs(cid:228)mring av marknadsvillkoren genom att genom- f(cid:246)ra mera l(cid:229)ngtg(cid:229)ende omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n vad som fastlagts i planen. K(cid:228)lla: Italstrades omstruktureringsplan f(cid:246)r 1998–2000. S(cid:228)rskilt kommer strukturkostnaderna att h(cid:229)llas 25 % l(cid:228)gre (cid:228)n vad som f(cid:246)rutses i planen, f(cid:246)r att beh(cid:229)lla en tillr(cid:228)cklig l(cid:246)nsamhet trots en betydligt l(cid:228)gre oms(cid:228)tt- ning (cid:228)n vad som ursprungligen f(cid:246)rv(cid:228)ntades. Italstrade kommer att f(cid:229) ett nettoresultat p(cid:229) omkring 2 % av int(cid:228)kterna f(cid:246)r perioden, trots en produktions- niv(cid:229) som (cid:228)r mindre (cid:228)n 50 % av den som f(cid:246)rv(cid:228)ntades i Iritecna-planen f(cid:246)r 1996. Detta har m(cid:246)jliggjorts genom en ytterligare nedsk(cid:228)rning av strukturkost- naderna genom ytterligare personalminskningar och omstruktureringar av driftsprocesserna. F(cid:246)retaget registrerade visserligen (cid:228)nd(cid:229) f(cid:246)rluster 1996, b(cid:229)de driftsf(cid:246)rluster och nettof(cid:246)rluster. Redan 1996 fanns det dock en tydlig positiv tendens till minskning av driftsf(cid:246)rlusterna, dvs. en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av f(cid:246)retagets konkurrenskraft. (cid:138)r 1997 bekr(cid:228)ftades denna tendens av de positiva resultaten avseende s(cid:229)v(cid:228)l bruttomargi- nalen som nettoresultatet. Tack vare de omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)retaget utf(cid:246)rde under perioden 1996–1997, vilka gick ut(cid:246)ver den plan som kommissionen godk(cid:228)nde i beslutet, kom- mer Italstrade att kunna uppn(cid:229) en tillr(cid:228)cklig l(cid:246)nsam- hetsniv(cid:229) trots den ov(cid:228)ntade f(cid:246)rs(cid:228)mringen av mark- nadsvillkoren. Det m(cid:229)ste dock noteras att en s(cid:229)dan l(cid:229)ngsiktig l(cid:246)nsamhet har uppn(cid:229)tts tack vare interna L 109/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 4. 1999 omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder (kapacitetsminskningar osv. ) och inte tack vare optimistiska marknadsutsikter. Det f(cid:246)rsta av de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga villkoren f(cid:246)r godk(cid:228)n- nande av omstruktureringsst(cid:246)d kan d(cid:228)rmed anses vara uppfyllt. Kommissionen noterar i detta sammanhang att f(cid:246)reta- get har (cid:246)verf(cid:246)rts till en privat aktie(cid:228)gare och att staten enligt avtalsvillkoren inte kommer att ge finansiellt st(cid:246)d f(cid:246)r Italstrades eventuella framtida f(cid:246)rluster. F(cid:246)re- komsten av en privat majoritetsaktie(cid:228)gare (se avsnitt III, punkt ii) garanterar dessutom en st(cid:246)rre s(cid:228)kerhet vad g(cid:228)ller Italstrades utsikter till l(cid:246)nsamhet. I fr(cid:229)ga om punkt ii (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att det st(cid:246)d som beviljas ett f(cid:246)retag inte ger upphov till otillb(cid:246)rliga konkurrenssnedvridningar. I princip ger allt statligt st(cid:246)d till ett f(cid:246)retag upphov till en otillb(cid:246)rlig snedvrid- ning av den fria konkurrensen, eftersom det s(cid:228)tter det f(cid:246)retaget in en f(cid:246)rdelaktigare ekonomisk st(cid:228)llning (cid:228)n dess konkurrenter. Denna effekt m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r upp- v(cid:228)gas genom minskningar av produktionskapacitet, s(cid:228)rskilt inom sektorer som byggsektorn, d(cid:228)r det finns en betydande (cid:246)verkapacitet. I detta fall f(cid:246)ruts(cid:229)gs redan i den omstruktureringsplan som kommissionen godk(cid:228)nde i beslutet en betydande kapacitetsminskning. Inom byggsektorn (cid:228)r f(cid:246)retagens produktionskapacitet i huvudsak baserad p(cid:229) m(cid:228)nskliga resurser, b(cid:229)de vad g(cid:228)ller planering och utf(cid:246)rande av arbetet. Den relevanta minskningen av dessa resurser tillsammans med den betydande produktionsminsk- ningen visade tydligt vid tiden f(cid:246)r beslutet att f(cid:246)reta- gets marknadsandel hade minskat betydligt. Kommis- sionen ans(cid:229)g emellertid att det st(cid:246)d som beviljats Italstrade fram till och med den 31 december 1994 uppfyllde kriterierna f(cid:246)r omstruktureringsst(cid:246)d. Eftersom Italstrade har f(cid:229)tt ytterligare st(cid:246)d efter beslu- tet m(cid:229)ste det kontrolleras om dessa nya medel p(cid:229)ver- kar handeln mellan medlemsstaterna i en utstr(cid:228)ckning som strider mot det gemensamma intresset. Det skulle vara fallet om f(cid:246)retaget har kunnat anv(cid:228)nda dessa medel f(cid:246)r att finansiera en aff(cid:228)rspraxis som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r det att (cid:246)ka sin egen marknadsandel p(cid:229) bekostnad av de konkurrenter som inte har f(cid:229)tt st(cid:246)d. Som n(cid:228)mnts ovan minskade emellertid Italstrade under perioden 1995–1997 sin personal och d(cid:228)rmed sin pro- duktionskapacitet i st(cid:246)rre utstr(cid:228)ckning (cid:228)n vad som fastst(cid:228)llts i planen. Kommissionen menade att den utveckling av f(cid:246)retagets oms(cid:228)ttning som fastst(cid:228)llts i omstruktureringsplanen (se tabell 3) inte p(cid:229)verkade handeln mellan medlemssta- terna p(cid:229) ett s(cid:228)tt som stred mot det gemensamma perioden intresset. 1995–1997 var omkring 30 % av vad som angetts i planen och f(cid:246)retaget erh(cid:246)ll order i en betydligt l(cid:229)ng- sammare takt, vilket framg(cid:229)r av tabell 5. oms(cid:228)ttning Italstrades under Tabell 5 Utvecklingen av Italstrades oms(cid:228)ttning och orderstock 1993 1994 1995 1996 1997 (i miljarder lire) Nettooms(cid:228)ttning 660 245 197 239 370 Orderstock 1 653 1 284 1 256 1 077 1 036 varav projektet f(cid:246)r h(cid:246)ghastighetst(cid:229)get 558 530 480 380 uppgift saknas K(cid:228)lla: Italstrades balansr(cid:228)kningar. Det framg(cid:229)r tydligt av ovanst(cid:229)ende siffror att Italst- rades konkurrensutsatta verksamheter p(cid:229) v(cid:228)rldsmark- naderna har minskat gradvis till f(cid:246)ljd av omstrukture- ringen av f(cid:246)retaget. Den i beslutet godk(cid:228)nda omstruk- tureringsplanen f(cid:246)ruts(cid:229)g en ordering(cid:229)ng som i stort sett motsvarade oms(cid:228)ttningsniv(cid:229)n f(cid:246)r vart och ett av de (cid:229)r som planen omfattade. En s(cid:229)dan produktions- och orderniv(cid:229) ans(cid:229)gs vara f(cid:246)renlig med den gemen- samma marknaden med h(cid:228)nsyn till de betydande omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)retaget redan hade genomf(cid:246)rt. Trots att oms(cid:228)ttningen minskade med n(cid:228)stan 70 % i f(cid:246)rh(cid:229)llande till planen, minskade Italstrade (cid:228)ven sin egen ordstock med omkring 40 % i f(cid:246)rh(cid:229)llande till den 31 december 1993 och begr(cid:228)nsade d(cid:228)rigenom den egna konkurrensutsatta verksamheten p(cid:229) referens- marknaderna i betydande utstr(cid:228)ckning, mer (cid:228)n vad som angavs i Iritecna-planen. F(cid:246)retagets slutliga kon- kurrensm(cid:228)ssiga st(cid:228)llning kommer inte att p(cid:229)verka handeln i en utstr(cid:228)ckning som strider mot det gemensamma intresset. s(cid:229)ledes Med avseende p(cid:229) punkt iii skall statligt st(cid:246)d f(cid:246)r att kunna f(cid:246)rklaras f(cid:246)renligt med den gemensamma mark- naden begr(cid:228)nsas till det strikta minimum som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att finansiera en ekonomisk sanering och det f(cid:229)r inte anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att finansiera aggressiva konkurrens- metoder, f(cid:246)rutom i den utstr(cid:228)ckning det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att (cid:229)terst(cid:228)lla f(cid:246)retagets l(cid:246)nsamhet. Det kan av den italienska regeringens uppgifter kon- stateras att Fintecnas st(cid:246)d till Italstrade var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt 27. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 109/13 f(cid:246)r att t(cid:228)cka f(cid:246)rlusterna i samband med nedskriv- ningen av tillg(cid:229)ngarna och kostnaderna f(cid:246)r kapacitets- minskningen (personalminskningar). Under f(cid:246)rsening- arna av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av Italstrade finansierade Fin- tecna mera l(cid:229)ngtg(cid:229)ende omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)n vad som hade fastst(cid:228)llts i Iritecna-planen f(cid:246)r att m(cid:246)ta den ov(cid:228)ntade f(cid:246)rs(cid:228)mringen av marknadsutsikterna. Kommissionen anser d(cid:228)rf(cid:246)r att det beviljade st(cid:246)det inte gav f(cid:246)retaget ytterligare likvida medel som sak- nade samband med omstruktureringsf(cid:246)rfarandet och som kunde finansiera aggressiva aff(cid:228)rsmetoder eller investeringar som inte var n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r omstruk- tureringen. Kommissionen noterar vidare att Italstrade inte kom- mer att f(cid:229) n(cid:229)gon skattekredit avseende de f(cid:246)rluster som t(cid:228)ckts genom Fintecnas kapitaltillskott. St(cid:246)dmottagaren skall slutligen i betydande omfattning bidra till finansieringen av omstruktureringen, efter- som eventuella ytterligare omkostnader skall b(cid:228)ras av b(cid:229)da aktie(cid:228)garna i f(cid:246)rh(cid:229)llande till deras respektive andelar i f(cid:246)retaget, fram till dess att de (cid:229)terst(cid:229)ende 51 % aktierna har (cid:246)verf(cid:246)rts definitivt. Den italienska regeringen b(cid:246)r regelbundet l(cid:228)gga fram information om hur privatiseringen fortl(cid:246)per och om genomf(cid:246)randet av den omstruktureringsplan som upp- r(cid:228)ttats f(cid:246)r Italstrade. St(cid:246)det uppfyller kriterierna i gemenskapens riktlinjer f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till unds(cid:228)ttning och omstrukturering av f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter av den 27 juli 1994. St(cid:246)det undantas d(cid:228)rf(cid:246)r fr(cid:229)n f(cid:246)rbudet i artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avtalet med st(cid:246)d av artikel 92. 3 c i f(cid:246)rdraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet, som ett st(cid:246)d som (cid:228)r f(cid:246)renligt med den gemensamma mark- naden, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att artikel 2 iakttas. Artikel 2 Italien skall (cid:246)verl(cid:229)ta Fintecnas (cid:229)terst(cid:229)ende aktier i Italstrade till den privata aktie(cid:228)garen inom den tid och enligt de villkor som anges i k(cid:246)peavtalet, s(cid:228)rskilt de fastst(cid:228)llda tidsfristerna f(cid:246)r utnyttjandet av optionen. Artikel 3 F(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att Italien samarbetar fullst(cid:228)ndigt i (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att kontrollera detta beslut, skall Italien l(cid:228)gga fram halv(cid:229)rsrapporter f(cid:246)r kommissionen om Italstrades ekonomiska och finansiella utveckling och i god tid underr(cid:228)tta kommissionen om de viktigaste (cid:229)tg(cid:228)rderna i samband med f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av Fintecnas (cid:229)terst(cid:229)ende aktieinnehav i Italstrade. Den f(cid:246)rsta rapporten skall inneh(cid:229)lla Italstrades ekono- miska och finansiella resultat per den 30 juni 1998 och skall ha kommit in till kommissionen senast den 31 december 1998. H(cid:190)RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 4 Artikel 1 Detta beslut riktar sig till Republiken Italien. Det st(cid:246)d uppg(cid:229)ende till sammanlagt 178 miljarder lire (78 miljoner ecu) som under (cid:229)ren 1995–1997 bevilja- des Italstrade SpA. (Italstrade) i form av kapitaltill- skott och det st(cid:246)d uppg(cid:229)ende till 450 miljarder lire som beviljades f(cid:246)re 1994 och som kommissionen redan har godk(cid:228)nt utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d i den mening som avses i artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget och artikel 6. 1 i EES-avtalet. Utf(cid:228)rdad i Bryssel den 16 september 1998. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen


title: Resolução sobre o Islão e a Jornada Europeia "Averróis"

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU situation
Islam
cultural event
integration of migrants

formats: html print


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Regulation amending Council Regulation (EC) No 1734/94 of 11 July 1994 on financial and technical cooperation with the Occupied Territories (COM(98) 0392 C4-0432/98 98/0220(SYN))(Cooperation procedure: first reading)

eurovoc_concepts:
Palestine
Palestine question
occupied territory
technical cooperation
workplace


title: Resolução legislativa que contém o parecer do Parlamento Europeu sobre a proposta de decisão do Conselho relativa à posição a adoptar pela Comunidade no âmbito do Conselho de Associação quanto à participação da Estónia em programas comunitários no domínio da cultura (COM(98)0239 C4-0321/98 98/0147(CNS))(Processo de consulta)

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
Estonia
accession to the European Union
cultural policy


title: Het Schengenacquis - Besluit van het Uitvoerend Comité van 16 september 1998 betreffende de oprichting van een permanente Schengencommissie (SCH/Com-ex(98) 26 def.)

eurovoc_concepts:
application of EU law
committee (EU)
standing committee


title: Πληροφορίες σχετικά με τις πολιτικές της Ευρωπαϊκής Ένωσης.

eurovoc_concepts:
EU policy
database
dissemination of EU information


title: 98/576/EY: Komission päätös, tehty 16 päivänä syyskuuta 1998, yleisiin puhelinverkkoihin (PSTN) liitettävien, analogisella kuulokkeella varustettujen päätelaitteiden liitäntävaatimuksia koskevista yhteisistä teknisistä määräyksistä (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2722) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
computer terminal
harmonisation of standards
public service
systems interconnection
technical regulations
telephone

text: L 278/40 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 15. 10. 98 KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998, yleisiin puhelinverkkoihin (PSTN) liitett(cid:132)vien, analogisella kuulokkeella varustet- tujen p(cid:132)(cid:132)telaitteiden liit(cid:132)nt(cid:132)vaatimuksia koskevista yhteisist(cid:132) teknisist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yk- sist(cid:132) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2722) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/576/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon telep(cid:132)(cid:132)telaitteista ja satelliittimaa-asema- laitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroi- sesta tunnustamisesta 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1998 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/13/EY (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komissio on toteuttanut toimenpiteen sellaisten telep(cid:132)(cid:132)te- laitetyyppien yksil(cid:148)imiseksi, joita varten tarvitaan yhteiset tekniset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset, sek(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ritellyt kyseisten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten soveltamisalan 7 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti, olisi vahvistettava vastaavat yhdenmukaistetut standardit tai niiden osat, teknisiksi m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksiksi muutettavia olennaisia vaatimuksia, jotka vastaavat yhteisiksi valmistajien jatkuvan markkinoille p(cid:132)(cid:132)syn varmistami- seksi on sallittava siirtym(cid:132)j(cid:132)rjestelyj(cid:132), jotka koskevat kansallisten tyyppihyv(cid:132)ksynt(cid:132)s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukaisesti hyv(cid:132)k- syttyj(cid:132) laitteita, ehdotus on toimitettu p(cid:132)(cid:132)telaitteiden hyv(cid:132)ksymist(cid:132) k(cid:132)- sittelev(cid:132)lle komitealle (ACTE) 29 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja t(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) vahvistetut yhteiset tekniset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset ovat ACTE-komitean lausunnon mukaiset, ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla T(cid:132)t(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) sovelletaan p(cid:132)(cid:132)telaitteisiin, jotka on 1. tarkoitus jotka kuuluvat t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklan 1 kohdassa m(cid:132)(cid:132)ri- tellyn yhdenmukaistetun standardin soveltamisalaan. yleiseen puhelinverkkoon ja liitt(cid:132)(cid:132) T(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) vahvistetaan yhteiset 2. tekniset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset yleisiin puhelinverkkoihin liitett(cid:132)vien p(cid:132)(cid:132)te- laitteiden liit(cid:132)nt(cid:132)vaatimuksista. Kyseisiss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)telaitteissa on analoginen kuuloke, ja ne tukevat perustelluissa tapauksissa puhelintoimintapalvelua, kun ne liitet(cid:132)(cid:132)n yhteis(cid:148)ss(cid:132) yleisen puhelinverkon analogiseen rajapintaan. 2 artikla 1. Yhteiset tekniset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)t yhdenmukais- tetun standardin, jonka toimivaltainen standardointielin on valmistellut ja joka vastaa soveltuvin osin direktiivin 98/13/EY 5 artiklan g alakohdassa tarkoitettuja olennaisia vaatimuksia. T(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen soveltamisalaan kuuluvien p(cid:132)(cid:132)te- 2. laitteiden on oltava 1 kohdassa tarkoitettujen yhteisten teknisten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten mukaisia ja t(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) direktiivin 98/ 13/EY 5 artiklan a ja b alakohdassa tarkoitetut olennaiset vaatimukset ja muiden sovellettavien direktiivien, erityi- sesti neuvoston direktiivien 73/23/ETY (2) 89/ 336/ETY (3) vaatimukset. ja 3 artikla Direktiivin 98/13/EY 10 artiklassa tarkoitettujen menette- lyjen suorittamiseen nimettyjen ilmoitettujen laitosten on t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen p(cid:132)(cid:132)telaitteiden osalta k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen liitteess(cid:132) tarkoitettua yhdenmukaistettua standardia tai varmistet- tava sen k(cid:132)ytt(cid:148) t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tiedoksi antamisen j(cid:132)lkeen. 4 artikla 1. Kansalliset tyyppihyv(cid:132)ksynt(cid:132)s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t, jotka koskevat t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen liitteess(cid:132) tarkoitetun yhdenmukaistetun standardin soveltamisalaan kuuluvia laitteita, eiv(cid:132)t en(cid:132)(cid:132) ole sovellettavissa kaksitoista kuukautta t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen voimaantulon j(cid:132)lkeen. (1) EYVL L 74, 12. 3. 1998, s. 1 (2) EYVL L 77, 26. 3. 1973, s. 29 (3) EYVL L 139, 23. 5. 1989, s. 19 15. 10. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 278/41 2. Kyseisten kansallisten tyyppihyv(cid:132)ksynt(cid:132)s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukaisesti hyv(cid:132)ksyttyj(cid:132) p(cid:132)(cid:132)telait- teita saa edelleen saattaa kansallisille markkinoille ja ottaa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n. T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu kaikille j(cid:132)senvaltioille. 5 artikla Tehty Brysseliss(cid:132) 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. Komission puolesta Martin BANGEMANN Komission j(cid:132)sen L 278/42 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 15. 10. 98 LIITE Viittaus sovellettavaan yhdenmukaistettuun standardiin T(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 2 artiklassa tarkoitettu yhdenmukaistettu standardi on: Public Switched Telephone Network (PSTN); Attachment requirements for a terminal equipment incorporating an analogue handset function capable of supporting the justified case service when connected to the analogue interface of the PSTN in Europe (Yleinen puhelinverkko (PSTN); liit(cid:132)nt(cid:132)vaatimukset p(cid:132)(cid:132)telaitteille, joissa on analoginen kuuloke ja jotka tukevat perustelluissa tapauk- sissa puhelintoimintapalvelua, kun ne liitet(cid:132)(cid:132)n Euroopassa yleisen puhelinverkon analogiseen rajapin- taan) ETSI Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI) ETSIn sihteerist(cid:148) TBR38: toukokuu 1998 (lukuun ottamatta alkusanoja) Lis(cid:132)tietoja Euroopan telealan standardointilaitos on neuvoston direktiivin 83/189/ETY (1) mukaisesti tunnustettu. Edell(cid:132) mainittu yhdenmukaistettu standardi on laadittu valtuuden mukaan, joka on my(cid:148)nnetty direktii- viss(cid:132) 83/189/ETY s(cid:132)(cid:132)dettyjen asianmukaisten menettelyjen mukaisesti. Mainitun yhdenmukaistetun standardin saa kokonaisuudessaan osoitteesta: European Telecommunications Standards Institute 650 route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex, tai Euroopan komissio DG XIII/A/2 — (BU 31, 1/7) Rue de la Loi / Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel tai muilta organisaatioilta, jotka ovat velvollisia pit(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n ETSIn standardeja saatavilla. Luettelo kysei- sist(cid:132) organisaatioista on Internet-osoitteessa www. ispo. cec. be. (1) EYVL L 109, 26. 4. 1983, s. 8


title: 98/575/CE: Decisión de la Comisión de 16 de septiembre de 1998 sobre una reglamentación técnica común relativa a los requisitos generales de conexión aplicables a las estaciones móviles destinadas a ser utilizadas con redes de telecomunicación celulares digitales públicas de la fase II que funcionan en la banda GSM 1800 (edición 2) [notificada con el número C(1998) 2721] (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
harmonisation of standards
public service
radio telecommunications
technical regulations
transmission network
waveband

text: 15. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 278/35 DECISI(cid:222)N DE LA COMISI(cid:222)N de 16 de septiembre de 1998 sobre una reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n relativa a los requisitos generales de conexi(cid:155)n aplicables a las estaciones m(cid:155)viles destinadas a ser utilizadas con redes de telecomunicaci(cid:155)n celulares digitales p(cid:156)blicas de la fase II que funcionan en la banda GSM 1800 (edici(cid:155)n 2) [notificada con el n(cid:156)mero C(1998) 2721] (Texto pertinente a los fines del EEE) (98/575/CE) LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Directiva 98/13/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 12 de febrero de 1998, relativa a los equipos terminales de telecomunicaciones y a los equipos de esta- ciones terrenas de comunicaciones por sat(cid:130)lite, incluido el reconocimiento mutuo de su conformidad (1), y, en parti- cular, el segundo gui(cid:155)n del apartado 2 de su art(cid:146)culo 7, Considerando que la Comisi(cid:155)n ha adoptado la medida por la que se identifica el tipo de equipo terminal de telecomunicaciones para el que es necesaria una regla- mentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n, as(cid:146) como la declaraci(cid:155)n sobre el alcance de dicha reglamentaci(cid:155)n, con arreglo a lo preceptuado en el primer gui(cid:155)n del apartado 2 del ar- t(cid:146)culo 7 de la Directiva 98/13/CE; Considerando que deben adoptarse las correspondientes normas armonizadas o partes de dichas normas que incor- poran los requisitos esenciales que deben transformarse en reglamentaciones t(cid:130)cnicas comunes; Considerando que, para garantizar a los fabricantes un acceso ininterrumpido al mercado, es necesario establecer disposiciones transitorias en relaci(cid:155)n con los equipos homologados con arreglo a la Decisi(cid:155)n 97/528/CE (2) de la Comisi(cid:155)n; Considerando que debe derogarse la Decisi(cid:155)n 97/528/CE con efectos a partir del termino del per(cid:146)odo transitorio; Considerando que la proposici(cid:155)n se ha sometido al Comit(cid:130) de aprobaci(cid:155)n de equipos de telecomunicaci(cid:155)n (CAET), de conformidad con el apartado 2 del art(cid:146)culo 29; Considerando que la reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n prevista en la presente Decisi(cid:155)n se ajusta al dictamen del CAET, ci(cid:155)n de la norma armonizada indicada en el apartado 1 del art(cid:146)culo 2. 2. La presente Decisi(cid:155)n establece una reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n referida a los requisitos de acceso para equipos terminales utilizados con las redes de telecomu- nicaci(cid:155)n celulares digitales p(cid:156)blicas de la fase II que funcionan en la banda DCS 1800 con separaci(cid:155)n de canales de 200 kHz y que transportan canales de tr(cid:145)fico conforme al principio TDMA. Se aplicar(cid:145) asimismo la presente Decisi(cid:155)n al equipo terminal capaz de funcionar tanto en la banda de frecuencias GSM 900 como en la GSM 1800. Art(cid:146)culo 2 1. La reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n incluir(cid:145) la norma armonizada que haya sido preparada por el organismo de normalizaci(cid:155)n competente para la aplicaci(cid:155)n, en la medida que proceda, de los requisitos esenciales contem- plados en las letras c), d), e) y f) del art(cid:146)culo 5 de la Directiva 98/13/CE. La referencia a la norma figura en el anexo I. Las partes aplicables aparecen en el anexo II. Los equipos terminales que entren en el (cid:145)mbito de 2. aplicaci(cid:155)n de la presente Decisi(cid:155)n deber(cid:145)n ajustarse a la reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n a que se refiere el apartado 1, cumplir los requisitos esenciales a que se refieren las letras a) y b) del art(cid:146)culo 5 de la Directiva 98/13/CE y cumplir los requisitos de cualquier otra directiva apli- cable, en particular las Directivas 73/23/CEE (3) y 89/ 336/CEE (4) del Consejo. Art(cid:146)culo 3 HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISI(cid:222)N: Art(cid:146)culo 1 1. La presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145) aplicable a los equipos terminales destinados a ser conectados a una red p(cid:156)blica de telecomunicaci(cid:155)n que entren en el (cid:145)mbito de aplica- Con relaci(cid:155)n a los equipos terminales del apartado 1 del art(cid:146)culo 1 de la presente Decisi(cid:155)n, los organismos notifi- cados designados para llevar a cabo los procedimientos a que se refiere el art(cid:146)culo 10 de la Directiva 98/13/CE utilizar(cid:145)n, o velar(cid:145)n por que se utilicen, las partes aplica- bles de la norma armonizada del apartado 1 del art(cid:146)culo 2, cuando entre en vigor de la presente Decisi(cid:155)n. (1) DO L 74 de 12. 3. 1998, p. 1. (2) DO L 215 de 7. 8. 1997, p. 60. (3) DO L 77 de 26. 3. 1973, p. 29. (4) DO L 139 de 23. 5. 1989, p. 19. L 278/36 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 15. 10. 98 Art(cid:146)culo 4 Art(cid:146)culo 5 1. La Decisi(cid:155)n 97/528/CE quedar(cid:145) derogada a los tres meses de la entrada en vigor de la presente Decisi(cid:155)n. 2. Podr(cid:145)n seguir siendo comercializados y puestos en servicio los equipos terminales homologados con arreglo a la Decisi(cid:155)n 95/528/CE si dicha homologaci(cid:155)n se ha concedido en un plazo no superior a tres meses despu(cid:130)s de la entrada en vigor de la presente Decisi(cid:155)n. Los destinatarios de la presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145)n los Estados miembros. Hecho en Bruselas, el 16 de septiembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Martin BANGEMANN Miembro de la Comisi(cid:155)n 15. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 278/37 ANEXO I Referencia a la norma armonizada aplicable La norma armonizada a que se refiere el art(cid:146)culo 2 de la presente Decisi(cid:155)n es: Digital cellular telecommunications system (Phase 2); Attachment requirements for mobile stations in the DCS 1800 band and additional GSM 900 band; Access Requisitos de conexi(cid:155)n para las estaciones m(cid:155)viles en la banda DCS 1800 y banda GSM 900 adicional; [Sistema de telecomunicaci(cid:155)n celular digital (fase 2); Acceso] ETSI Instituto Europeo de Normas de Telecomunicaci(cid:155)n Secretar(cid:146)a del ETSI TBR 31 (edici(cid:155)n 2) — marzo de 1998 (excluido el prefacio) Informaci(cid:155)n complementaria El ETSI (Instituto Europeo de Normas de Telecomunicaci(cid:155)n) est(cid:145) reconocido con arreglo a la Directiva 83/189/CEE del Consejo (1). La norma armonizada se ha elaborado con arreglo a una petici(cid:155)n formulada de conformidad con los procedimientos pertinentes de la Directiva 83/189/CEE. El texto completo de la norma armonizada arriba mencionada puede solicitarse a: European Telecommunications Standards Institute 650, route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Comisi(cid:155)n Europea DG XIII/A/2 — (BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel o a cualquier otro organismo competente para la difusi(cid:155)n de las normas del ETSI; una lista de tales organismos se puede consultar en la direcci(cid:155)n de Internet www. ispo. cec. be. (1) DO L 109 de 26. 4. 1983, p. 8. L 278/38 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 15. 10. 98 ANEXO II Partes aplicables de la TBR 31 (edici(cid:155)n 2) Requisito TBR 31 11. 2 12. 2. 1 14. 1. 1. 2 14. 3 14. 5. 2 15 19. 2 20. 5 20. 11 20. 19 21. 3. 2 25. 2. 1. 1. 2. 3 25. 2. 1. 2. 4 25. 2. 5. 1 26. 2. 1. 2 11. 3 12. 2. 2 14. 1. 2. 2 14. 4. 1 14. 6. 1 16 19. 3 20. 6 20. 12 20. 20. 1 21. 4 25. 2. 1. 1. 3 25. 2. 2. 1 25. 2. 5. 2 26. 2. 1. 3 11. 4 13. 1 14. 2. 1 14. 4. 2 14. 6. 2 17. 1 20. 1 20. 7 20. 13 20. 20. 2 22 25. 2. 1. 1. 4 25. 2. 2. 2 25. 2. 6. 1 26. 2. 2 11. 5 13. 2 14. 2. 2 14. 4. 4 14. 7. 1 17. 2 20. 2 20. 8 20. 15 21. 1 25. 2. 1. 1. 1 25. 2. 1. 2. 1 25. 2. 2. 3 25. 2. 6. 2 26. 2. 3 26. 2. 4 pr3 26. 2. 4 pr4 26. 2. 4 pr5 26. 2. 4 pr6 26. 5. 1 26. 5. 3. 2 26. 5. 5. 1. 2 26. 5. 6. 1. 2 26. 5. 7. 1. 4 26. 6. 1. 4 26. 6. 2. 3. 2 26. 6. 3. 4 26. 6. 5. 1-3 26. 6. 5. 2-1 26. 6. 5. 2-7 26. 6. 5. 4-1 26. 6. 5. 6 26. 6. 8. 4 26. 10. 3. 1 26. 6. 13. 5 26. 7. 2. 1 26. 7. 4. 2. 2-1 26. 7. 4. 3. 3 26. 7. 5. 5 26. 8. 1. 2. 3. 6 26. 8. 1. 2. 4. 7 26. 8. 1. 2. 6. 3 26. 5. 2. 1. 1 26. 5. 3. 3 26. 5. 5. 2. 1 26. 5. 6. 2. 1 26. 5. 7. 2 26. 6. 2. 1. 1 26. 6. 2. 4 26. 6. 3. 6 26. 6. 5. 1-4 26. 6. 5. 2-2 26. 6. 5. 2-8 26. 6. 5. 4-2 26. 6. 5. 7 26. 6. 8. 5 26. 6. 12. 1 26. 6. 13. 6 26. 7. 2. 2 26. 7. 4. 2. 2-2 26. 7. 4. 3. 4 26. 7. 5. 7. 1 26. 8. 1. 2. 4. 2 26. 8. 1. 2. 4. 8 26. 8. 1. 2. 6. 5 26. 5. 2. 1. 2 26. 5. 3. 4 26. 5. 5. 2. 3 26. 5. 6. 2. 4 26. 5. 7. 3 26. 6. 2. 1. 2 26. 6. 2. 5 26. 6. 4. 1 26. 6. 5. 1-5 26. 6. 5. 2-3 26. 6. 5. 2-9 26. 6. 5. 4-3 26. 6. 5. 8 26. 10. 2. 1 26. 6. 12. 2 26. 6. 13. 8 26. 7. 3. 1 26. 7. 4. 2. 3 26. 7. 4. 5. 1 26. 8. 1. 2. 2. 1 26. 8. 1. 2. 4. 3 26. 8. 1. 2. 4. 13 26. 8. 1. 2. 6. 6 26. 5. 2. 2 26. 5. 4. 1 26. 5. 5. 3. 1. 1 26. 5. 6. 3 26. 6. 1. 1 26. 6. 2. 1. 3 26. 6. 3. 1 26. 6. 4. 2. 2 26. 6. 5. 1-6 26. 6. 5. 2-4 26. 6. 5. 2-10 26. 6. 5. 4-4 26. 6. 5. 9 26. 10. 2. 2 26. 6. 12. 3 26. 6. 13. 9 26. 7. 3. 2 26. 7. 4. 2. 4 pr1 26. 7. 4. 5. 2 26. 8. 1. 2. 2. 2 26. 8. 1. 2. 4. 4 26. 8. 1. 2. 5. 2 26. 8. 1. 2. 7. 1 11. 1. 2 12. 1. 2 13. 4 14. 2. 4 14. 5. 1 14. 8. 2 19. 1 20. 4 20. 10 20. 17 21. 3. 1 25. 2. 1. 1. 2. 2 25. 2. 1. 2. 3 25. 2. 4. 3 26. 2. 1. 1 26. 2. 4 pr2 26. 2. 4 pr8 26. 5. 3. 1 26. 5. 5. 1. 1. 2 26. 5. 6. 1. 1 26. 5. 7. 1. 3 26. 6. 1. 3 26. 6. 2. 3. 1 26. 6. 3. 3 26. 6. 5. 1-2 26. 6. 5. 1-8 26. 6. 5. 2-6 26. 6. 5. 3-2 26. 6. 5. 5. 2 26. 6. 7. 1 26. 10. 2. 5 26. 6. 13. 3 26. 7. 1 26. 7. 4. 2. 1 26. 7. 4. 3. 2 26. 7. 5. 3 26. 8. 1. 2. 3. 5 26. 8. 1. 2. 4. 6 26. 8. 1. 2. 6. 2 11. 1. 1 12. 1. 1 13. 3-1 14. 2. 3 14. 4. 5 14. 8. 1 18 20. 3 20. 9 20. 16 21. 2 25. 2. 1. 1. 2. 1 25. 2. 1. 2. 2 25. 2. 3 25. 2. 7 26. 2. 4 pr1 26. 2. 4 pr7 26. 5. 2. 3 26. 5. 5. 1. 1. 1 26. 5. 5. 3. 2 26. 5. 7. 1. 1 26. 6. 1. 2 26. 6. 2. 2 26. 6. 3. 2 26. 6. 5. 1-1 26. 6. 5. 1-7 26. 6. 5. 2-5 26. 6. 5. 3-1 26. 6. 5. 5. 1 26. 6. 6. 1 26. 10. 2. 3 26. 6. 12. 4 26. 6. 13. 10 26. 7. 4. 1 26. 7. 4. 3. 1 26. 7. 4. 6 26. 8. 1. 2. 3. 2 26. 8. 1. 2. 4. 5 26. 8. 1. 2. 5. 3 15. 10. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 278/39 26. 8. 1. 2. 7. 3 26. 8. 1. 3. 3. 1 26. 8. 1. 3. 5. 2 26. 8. 1. 4. 3. 2 26. 9. 2 26. 9. 6. 2. 1 26. 11. 3. 1 26. 12. 3 27. 6 27. 11. 1. 4 27. 11. 3 27. 17. 1. 2 27. 17. 1. 5. 4 27. 18. 1 27. 21. 4 31. 6. 1. 1 31. 6. 2. 1 31. 8. 3. 1 34. 2. 2 26. 8. 1. 2. 8. 1 26. 8. 1. 3. 3. 3 26. 8. 1. 3. 5. 3 26. 8. 1. 4. 5. 1 26. 9. 3 26. 9. 6. 2. 2 26. 11. 3. 2 26. 12. 4 27. 7 27. 11. 1. 5 27. 12. 1 27. 17. 1. 3 27. 17. 2. 1. 1 27. 18. 2 29. 3. 2. 6. 7 31. 6. 1. 2 31. 6. 2. 2 31. 10 34. 2. 3 26. 8. 1. 2. 9. 1 26. 8. 1. 3. 3. 4 26. 8. 1. 3. 5. 4 26. 8. 2. 1 26. 9. 4 26. 11. 2. 1 26. 11. 5. 1 26. 12. 5 27. 10 27. 11. 2. 1 27. 12. 2 27. 17. 1. 4 27. 17. 2. 1. 2 27. 19 29. 3. 2. 6. 9 31. 6. 1. 5 31. 6. 2. 3 32. 11 34. 2. 5. 3 26. 8. 1. 2. 9. 2 26. 8. 1. 3. 4. 2 26. 8. 1. 3. 5. 5 26. 8. 2. 2 26. 9. 5 26. 11. 2. 2. 1 26. 12. 1 27. 3 27. 11. 1. 1 27. 11. 2. 2 27. 14. 3 27. 17. 1. 5. 1 27. 17. 2. 2 27. 20. 29. 3. 3. 2 31. 6. 1. 6 31. 6. 2. 4 32. 12 34. 3 26. 8. 1. 2. 9. 4 26. 8. 1. 3. 4. 3 26. 8. 1. 4. 2. 1 26. 8. 2. 3 26. 9. 6. 1. 1 26. 11. 2. 2. 2 26. 12. 2. 1 27. 4 27. 11. 1. 2 27. 11. 2. 3 27. 14. 4 27. 17. 1. 5. 2 27. 17. 2. 3 27. 21. 1 29. 3. 3. 3 31. 6. 1. 7 31. 6. 2. 5 33. 6 26. 8. 1. 3. 1. 1 26. 8. 1. 3. 4. 8 26. 8. 1. 4. 3. 1 26. 8. 3 26. 9. 6. 1. 2 26. 11. 2. 3 26. 12. 2. 2 27. 5 27. 11. 1. 3 27. 11. 2. 4 27. 17. 1. 1 27. 17. 1. 5. 3 27. 17. 2. 5 27. 21. 3 29. 3. 3. 5 31. 6. 1. 8 31. 8. 1. 1 34. 2. 1