title: WRITTEN QUESTION No. 2802/98 by Christof TANNERT to the Commission. Code of Conduct for European companies operating in third countries

eurovoc_concepts:
European undertaking
OECD
agency abroad
civil law
code of conduct
economic rights
environmental law
human rights
social legislation
third country

text: 15. 10. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 297/31 Of the 183 Italian projects put forward 49 relate to industrial activities, 117 to action concerning local communities and one to preparatory activities. Sixteen projects were not put on file since they were considered to be ineligible under the rules. (1999/C 297/042) WRITTEN QUESTION E-2802/98 by Christof Tannert (PSE) to the Commission (17 September 1998) Subject: Code of Conduct for European companies operating in third countries In paragraph 20 of its resolution (A4-400/96) (1) of 12 December 1996 on human rights throughout the world in 1995-1996 and the Union’s human rights policy, Parliament ‘calls on the Commission and the Council rapidly to submit a proposal on a Code of Conduct for European companies operating in third their forms (civil, social, economical, countries which obliges them to respect human rights in all environmental), including mechanisms of control and sanction on the grounds of the existing OECD proposal’. What steps has the Commission taken in this respect and when will it submit a proposal for such a Code of Conduct for European companies operating in third countries? (1) OJ C 20, 20. 1. 1997, p. 161. Answer given by Mr Pinheiro on behalf of the Commission (20 November 1998) The Commission gave its views on the Code of Conduct for European companies operating in non- Community countries when the report on human rights throughout the world in 1995-96 referred to by the Honourable Member was adopted on 12 December 1996. The Commission takes a constructive approach on human rights by helping raise public awareness, supporting private initiatives and closely following initiatives by individual companies or sectoral groups to introduce voluntary codes. Having carried out an exploratory study to see how it can promote codes of conduct for Community companies operating in developing countries, particularly in the social sector, it is now analysing the terms of codes already in existence to see how they are being applied and to establish their scope and impact. The Commission is working with social partners under the European social dialogue to promote discussion and dialogue on initiatives which include codes of conduct and social labelling. It plans to launch a debate within civil society, i. e. social partners and NGOs, to find common ground in the initiatives which have already been taken and will undoubtedly increase in Europe. (1999/C 297/043) WRITTEN QUESTION E-2812/98 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (17 September 1998) Subject: Evaluation of the packaging directive (94/62/EC) Three years after the entry into force of the packaging directive 94/62/EC (1), would the Commission please indicate: = how overall demand for packaging has evolved in the period 1990-1997? = how overall packaging recycling (material recycling) has evolved in the period 1990-1997?


title: WRITTEN QUESTION No. 2796/98 by Leonie van BLADEL to the Commission. Freedom of movement for journalists in Kosovo

eurovoc_concepts:
Kosovo
OSCE
communications profession
free movement of workers
freedom of expression
illegal restraint

formats: html pdf print

text: C 118/144 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 29. 4. 1999 FN:s h(cid:246)gkommissarie f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna, Mary Robinson, protesterade mot avr(cid:228)ttningen av Ruhullah Rawhani och uppmanade Teheran att inte avr(cid:228)tta tre andra bahaimedlemmar. (1999/C 118/179) SKRIFTLIG FR¯GA E-2794/98 fr(cid:229)n Amedeo Amadeo (NI) till kommissionen (17 september 1998) Ang(cid:229)ende: H(cid:228)lsov(cid:229)rden i EU P(cid:229) initiativ av r(cid:229)dets (cid:246)sterrikiska ordf(cid:246)randeskap h(cid:246)lls det i Bad Tatzmannsdorf den 24 juli 1998 en ministerkonferens p(cid:229) temat (cid:148)H(cid:228)lsov(cid:229)rdens kvalitet(cid:148), vid vilken Padreig Flynn, kommission(cid:228)r med ansvar f(cid:246)r gemenskapspolitiken, n(cid:228)rvarade. Kommission(cid:228)r Flynn sade att niv(cid:229)n p(cid:229) de uppgifter som (cid:228)r tillg(cid:228)ngliga mellan medlemsstaterna inte (cid:228)r bra samordnad, vilket (cid:228)r beklagansv(cid:228)rt eftersom kvaliteten p(cid:229) h(cid:228)lsov(cid:229)rden (cid:228)r ett vardagsbekymmer f(cid:246)r 380 miljoner europØer. Mot bakgrund av ovan, anser inte kommissionen att det vore l(cid:228)mpligt att g(cid:246)ra en j(cid:228)mf(cid:246)rande studie av de olika h(cid:228)lsov(cid:229)rdssystemen? Anser inte kommissionen att det (cid:228)r absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att utarbeta en rationell h(cid:228)lsov(cid:229)rdsmodell som samtliga medlemsstater kan h(cid:228)nvisa till med utg(cid:229)ngspunkt i de stora demografiska f(cid:246)r(cid:228)ndringar som intr(cid:228)ffat och den nya tekniken inom h(cid:228)lsov(cid:229)rden? Svar fr(cid:229)n PÆdraig Flynn p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (23 oktober 1998) I sitt meddelande nyligen om utvecklingen av folkh(cid:228)lsopolitiken (1), pekade kommissionen p(cid:229) behovet att skapa ett strukturerat och (cid:246)vergripande sysem f(cid:246)r att samla in, analysera och sprida information om h(cid:228)lsotillst(cid:229)nd, h(cid:228)lsofaktorer och h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rdssystem som inbegriper alla medlemsstater. Gemen- skapens handlingsprogram om h(cid:228)lso(cid:246)vervakning v(cid:228)ntas bidra i betydande utstr(cid:228)ckning till detta. En studie om (cid:148)H(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rdssystem i EU › en j(cid:228)mf(cid:246)rande studie(cid:148) publicerades nyligen av parlamentet (SACO 101 EN). Denna studie inneh(cid:229)ller information om h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rdssystem i medlemsstaterna. Organisationen av h(cid:228)lso- och sjukv(cid:229)rdssystem (cid:228)r en angel(cid:228)genhet f(cid:246)r medlemsstaterna. (1) KOM(98) 230 slutlig. (1999/C 118/180) SKRIFTLIG FR¯GA E-2796/98 fr(cid:229)n Leonie van Bladel (UPE) till kommissionen (17 september 1998) Ang(cid:229)ende: R(cid:246)relsefrihet f(cid:246)r journalister i Kosovo De stridande parterna i Kosovo hindrar regelbundet journalisterna i deras arbete. Vissa har f(cid:229)tt ta emot slag, andra utsatts f(cid:246)r beskjutning. Ett tyskt TV-team utvisades nyligen av myndigheterna. Kommis- sionsledamoten Boninos bes(cid:246)k nyligen i det omr(cid:229)de som kontrolleras av Kosovos befrielsearmØ UCK kunde inte bevakas av jugoslaviska journalister eftersom ingen kunde garantera deras s(cid:228)kerhet. Under detta bes(cid:246)k hejdade UCK utl(cid:228)ndska journalister och beslagtog inspelningsmaterial fr(cid:229)n tv(cid:229) TV-team. Tv(cid:229) dagar senare kidnappades i samma omr(cid:229)de Djuro Slavuj, reporter p(cid:229) Radio Pristina, och hans chauff(cid:246)r Ranko Perinic. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande saknas fortfarande varje sp(cid:229)r av dem. Djuro Slavuj (cid:228)r f(cid:246)re detta medarbetare vid Radio Dvor na Uni i Kroatien och har sedan 1995 sj(cid:228)lv bott som flykting i Kosovo


title: Resolution on the possible extension of the death penalty in El Salvador

eurovoc_concepts:
death penalty
right to justice

formats: html print


title: Reglamento (CE) nº 1980/98 de la Comisión de 17 de septiembre de 1998 relativo a la apertura y el modo de gestión de contingentes arancelarios comunitarios y de límites máximos arancelarios y por el que se establece una vigilancia comunitaria de cantidades de referencia en el caso de determinados productos agrícolas originarios de los Estados de África, el Caribe y el Pacífico (ACP)

eurovoc_concepts:
ACP countries
agricultural product
free circulation
originating product
tariff ceiling
tariff quota

text: 18. 9. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 256/3 REGLAMENTO (CE) No 1980/98 DE LA COMISIÓN de 17 de septiembre de 1998 relativo a la apertura y el modo de gestión de contingentes arancelarios comuni- tarios y de límites máximos arancelarios y por el que se establece una vigilancia comunitaria de cantidades de referencia en el caso de determinados productos agrícolas originarios de los Estados de África, el Caribe y el Pacífico (ACP) LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 1706/98 del Consejo, de 20 de julio de 1998, por el que se establece el régimen aplicable a los productos agrícolas y a las mercancías resultantes de su transformación originarios de los Estados de África, el Caribe y el Pacífico (ACP) y por el que se deroga el Reglamento (CEE) no 715/90 (1), y, en particular, su artículo 30, Considerando que el IV Convenio ACP-CE (2), en lo suce- sivo denominado «el Convenio», establece que determi- nados productos originarios de los Estados de África, el Caribe y el Pacífico (ACP) pueden beneficiarse, al ser importados en la Comunidad y en el marco de los contin- gentes arancelarios, los límites máximos arancelarios o las cantidades de referencia, de una exención o una reduc- ción de derechos de aduana; que dichos contingentes arancelarios, límites máximos arancelarios y cantidades de referencia establecidos en el Convenio deben abrirse anualmente hasta que expire el Convenio; Considerando que corresponde a la Comisión adoptar las medidas de aplicación de la apertura y el modo de gestión de los contingentes arancelarios comunitarios, los límites máximos arancelarios comunitarios y las cantidades de referencia; Considerando que el Reglamento (CEE) no 2454/93, de 2 de julio de 1993, por el que se fijan determinadas disposi- ciones de aplicación del Reglamento (CEE) no 2913/92 del Consejo por el que se establece el Código Aduanero Comunitario (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1677/98 (4), codificó las disposiciones de gestión de los contingentes arancelarios destinados a ser utilizados siguiendo el orden cronológico de las fechas de aceptación de las declaraciones de despacho a libre práctica así como las disposiciones relativas a la vigilancia de las importaciones preferentes; Considerando que, en la negociación de revisión inter- media del Convenio de Lomé, se convino en que las modificaciones del régimen fueran aplicables a partir del 1 de enero de 1996; que, por tanto, procede establecer la aplicación del presente Reglamento y derogar los Regla- mentos (CE) no 1280/94 (5), modificado por el Reglamento (CE) no 896/95 (6), (CE) no 2763/94 (7), cuya última modifi- (1) DO L 215 de 1. 8. 1998, p. 12. (2) DO L 229 de 17. 8. 1991, p. 3. (3) DO L 253 de 11. 10. 1993, p. 1. (4) DO L 212 de 30. 7. 1998, p. 18. (5) DO L 140 de 3. 6. 1994, p. 10. (6) DO L 92 de 25. 4. 1995, p. 12. (7) DO L 294 de 15. 11. 1994, p. 6. cación la constituye el Reglamento (CE) no 2411/96 (8), (CE) no 2942/95 (9), modificado por el Reglamento (CE) no 982/96 (10) a partir de esa misma fecha; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen emitido por el Comité del código aduanero, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 1. Los productos originarios de los Estados de África, el Caribe y el Pacífico (ACP) enumerados en el anexo A, despachados a libre práctica en la Comunidad y acompa- ñados de una prueba del origen que se ajuste a lo dispuesto en el Protocolo de origen del Convenio podrán beneficiarse de una exención o una reducción de los derechos de aduana dentro de los límites de los contin- gentes arancelarios indicados en dicho anexo. 2. La Comisión administrará los contingentes arancela- rios a que se refiere el presente artículo con arreglo a lo establecido en los artículos 308 bis a 308 quater del Reglamento (CEE) no 2454/93. 3. Cada Estado miembro garantizará a los importadores de los productos correspondientes un acceso igual y continuo a los contingentes arancelarios mientras el saldo del volumen de los contingentes lo permita. Artículo 2 Los productos originarios de los Estados de África, el 1. Caribe y el Pacífico (ACP) enumerados en el anexo B, despachados a libre práctica en la Comunidad y acompa- ñados de una prueba del origen que se ajuste a lo dispuesto en el Protocolo de origen del Convenio podrán beneficiarse de una exención de los derechos de aduana de acuerdo con el límite máximo arancelario indicado en dicho anexo. El 2. límite máximo arancelario a que se refiere el presente artículo estará sujeto a una vigilancia comunitaria efectuada por la Comisión en estrecha coopeación con los Estados miembros, de conformidad con lo establecido en el artículo 308 quinquies del Reglamento (CEE) no 2454/ 93. (8) DO L 329 de 19. 12. 1996, p. 8. (9) DO L 308 de 21. 12. 1995, p. 9. (10) DO L 131 de 1. 6. 1996, p. 43. L 256/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 9. 98 Artículo 3 Artículo 4 1. Los productos originarios de los Estados de África, el Caribe y el Pacífico (ACP) enumerados en el anexo C, despachados a libre práctica en la Comunidad y acompa- ñados de una prueba del origen que se ajuste a lo dispuesto en el Protocolo de origen del Convenio podrán beneficiarse de una exención de los derechos de aduana de acuerdo con las cantidades de referencia indicadas en dicho anexo y estarán sujetos a una vigilancia comuni- taria. 2. El nivel de utilización de las cantidades de referencia se examinará en la Comunidad a partir de la información que los Estados miembros faciliten a la Comisión, de conformidad con lo establecido en el artículo 308 quin- quies del Reglamento (CEE) no 2454/93. La Comisión, en estrecha cooperación con los Estados miembros, adoptará las medidas oportunas para la aplica- ción del presente Reglamento. Artículo 5 Quedan derogados los Reglamentos (CE) no 1280/94, (CE) no 2763/94 y (CE) no 2942/95. Artículo 6 El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comuni- dades Europeas. El presente Reglamento será aplicable a partir del 1 de enero de 1996. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 17 de septiembre de 1998. Por la Comisión Mario MONTI Miembro de la Comisión 18. 9. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 256/5 ANEXO A Productos a que se refiere el artículo 1 Sin perjuicio de las normas de interpretación de la nomenclatura combinada, se considera que el texto de la denominación de las mercancías sólo tiene un valor indicativo, ya que, en lo que se refiere al presente anexo, el régimen preferente está determinado por el alcance de los códigos NC existentes en el momento de la aprobación del presente Reglamento. En los casos en que figure «ex» delante del código NC, el régimen preferente quedará determinado por el alcance del código NC y por el alcance de la descripción correspon- diente. Número de orden Código NC Sub- partida Taric (1) Denominación de las mercancías Volumen del contin- gente por año o por período indicado (en toneladas) Derecho del contingente (% de reducción) 2 000 100 (*) Tomates cereza refrigerados o frescos, del 15 de noviembre al 30 de abril 09. 1613 ex 0702 00 00 09. 1601 ex 0702 00 00 09. 1615 ex 0806 10 10 01 02 03 04 05 06 15 16 17 18 19 20 60 61 62 63 64 65 80 81 82 83 84 85 08 09 10 11 12 13 22 23 24 25 26 27 68 69 70 71 72 73 88 89 90 91 92 93 15 de Tomates los distintos tomates cereza, refrigerados o frescos, del 15 de noviembre al 30 de abril 2 000 60 (*) Uvas de mesa sin pepitas, frescas, del 1 al 31 de enero 400 100 L 256/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 9. 98 Número de orden Código NC Sub- partida Taric (1) Denominación de las mercancías 09. 1616 ex 0806 10 10 85 09. 1610 09. 1612 0808 10 0808 20 10 0808 20 50 09. 1603 ex 0810 10 05 ex 0810 10 80 Uvas de mesa sin pepitas, frescas, del 31 de 1 diciembre al Manzanas frescas Peras frescas Fresas frescas, del 1 de enero al final de febrero de Fresas noviembre al 31 de diciembre frescas, del 1 (*) La reducción sólo se aplica a los tipos ad valorem de los derechos de aduana. (1) Los códigos Taric son válidos sólo desde el 1. 1. 1998 hasta el 31. 12. 1998. Volumen del contin- gente por año o por período indicado (en toneladas) Derecho del contingente (% de reducción) 400 100 1 000 2 000 1 600 50 (*) 65 (*) 100 18. 9. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 256/7 ANEXO B Productos a que se refiere el artículo 2 Sin perjuicio de las normas de interpretación de la nomenclatura combinada, se considera que el texto de la denominación de las mercancías sólo tiene un valor indicativo, ya que, en lo que se refiere al presente anexo, el régimen preferente está determinado por el alcance de los códigos NC existentes en el momento de la aprobación del presente Reglamento. En los casos en que figure «ex» delante del código NC, el régimen preferente quedará determinado por el alcance del código NC y por el alcance de la descripción correspon- diente. Número de orden Código NC Subpartida Taric (1) Denominación de las mercancías Límite máximo por período indicado (en toneladas) 26. 0010 ex 0804 20 10 Higos frescos, del 1 de noviembre al 30 de abril 200 (1) Los códigos Taric sólo son válidos del 1 de enero al 31 de diciembre de 1998. ANEXO C Productos a que se refiere el artículo 3 Sin perjuicio de las normas de interpretación de la nomenclatura combinada, se considera que el texto de la denominación de las mercancías sólo tiene un valor indicativo, ya que, en lo que se refiere al presente anexo, el régimen preferente está determinado por el alcance de los códigos NC existentes en el momento de la aprobación del presente Reglamento. En los casos en que figure «ex» delante del código NC, el régimen preferente quedará determinado por el alcance del código NC y por el alcance de la descripción correspon- diente. Número de orden Código NC Subpartida Taric (1) Denominación de las mercancías Cantidad de referencia por período indicado (en toneladas) 12. 0105 12. 0115 ex 0805 10 10 ex 0805 10 30 ex 0805 10 50 ex 0805 10 84 ex 0805 20 10 ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 Naranjas, frescas o secas, del 15 de mayo al 30 de septiembre 25 000 las (incluidas clementinas, tangerinas y Mandarinas e wilkings satsumas); híbridos similares de agrios, frescos o secos, del 15 de mayo al 30 de septiembre 4 000 12. 0120 ex 0806 10 10 20 Uvas de mesa sin pepitas, frescas, del 1 de febrero al 31 de marzo 100 (1) Los códigos Taric sólo son válidos del 1 de enero al 31 de diciembre de 1998


title: Yttrande från Regionkommittén om "Meddelande från kommissionen: Offentlig upphandling inom Europeiska unionen"

eurovoc_concepts:
aid to undertakings
competitiveness
environmental protection
invitation to tender
public contract
simplification of formalities

text: 2. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 373/13 Yttrande från Regionkommittén om ”Meddelande från kommissionen: Offentlig upphandling inom Europeiska unionen” (98/C 373/02) BAKGRUND — Kommissionens meddelande om offentlig upphandling inom Europeiska unionen (KOM(98) 143 slutlig). — Regionkommitténs beslut av den 13 maj 1998 att i enlighet med artikel 198c fjärde stycket i EG-fördraget utarbeta ett yttrande om ovannämnda fråga och att ge utskott 6 ”Sysselsättning, ekonomisk politik, inre marknaden, industri, småföretag” i uppdrag att förbereda ärendet. — Det utkast till yttrande (CdR 108/98 rév. ) som antogs av utskott 6 den 3 juni 1998 (föredragande: Helene Lund och Evalisa Birath-Lindvall). Mot bakgrund av ovanstående antog Regionkommittén vid sin 25:e plenarsession den 16-17 september 1998 (sammanträdet den 17 september) följande yttrande. 1. Inledning 2. Allmänna kommentarer 1. 1. Som en följd av den omfattande debatt om EU:s framtida upphandlingsregler som inleddes med anledning av grönboken om offentlig upphandling i framtiden (1) publicerade kommissionen den 11 mars 1998 ett meddelande om offentlig upphandling inom EU. 1. 2. Den 16 juni 1997 antog Regionkommittén ett yttrande som utgjorde kommitténs bidrag till diskussio- nen om grönboken (2) Regionkommittén slog där fast att upphandlingsdirektiven har avgörande betydelse för lokala och regionala myndigheter, eftersom ansvaret för en stor del av den offentliga upphandlingen ligger på just dessa myndigheter. Regionkommittén framförde en tydlig kritik av upphandlingsdirektivens byråkratiska aspekter. Huvudinställningen är att upphandlingsregler- na snarast möjligt bör förenklas, så att de motsvarar de krav som ett modernt samspel mellan offentliga och privata sektorn ställer. Dessutom har flera medlemssta- ter en upphandlingspraxis som är strängare och mer långtgående än själva upphandlingsdirektiven, vilket leder till en orättvis kunkurrenssituation. En lång rad parter — och i synnerhet Europapar- 1. 3. lamentet — har framställt liknande kritik mot upphand- lingsdirektiven. Behovet av förenkling, ökad flexibilitet och mer lättillgänglig information på upphandlingsom- rådet utgjorde tydliga budskap från de parter som i hög grad är involverade i daglig tillämpning av upphandlings- reglerna. (1) KOM(96) 583 slutlig. (2) CdR 81/97 fin. — EGT C 244, 11. 8. 1997. s. 28. 2. 1. Den allmänna inställningen Regionkommittén ser därför positivt på att 2. 1. 1. kommissionen i sitt meddelande har satt förenkling och flexibilitet i fokus. Regionkommittén uppfattar det så att kommissionen i sitt meddelande uttrycker en vilja att tillmötesgå de förslag om förenklingar och ökad flexibilitet som Regionkommittén förde fram i samband med grönboken. 2. 1. 2. Kommissionen klargör i meddelandet att man avser att under 1998 presentera ett samlat lagstiftnings- paket med en förenkling som huvudsyfte. Regionkom- mittén finner det positivt att kommissionen i linje med Regionkommitténs önskemål har gått ifrån grundinställ- ningen att stabilitet på upphandlingsområdet skall gå före ett genomförande av nödvändiga anpassningar av upphandlingsdirektiven. 2. 1. 3. Regionkommittén stöder därför till största delen den viktigaste slutsats som kommissionen drar av upphandlingsdebatten, dvs. att det finns behov av förenklingar och ökad flexibilitet. 2. 2. Förenklingar och ökad flexibilitet 2. 2. 1. Av kommissionens dokument framgår att kom- missionen framdeles avser att arbeta efter principen att ökad flexibilitet i upphandlingsreglerna skall gå hand i hand med bättre fungerande kontroll- och besvärsinstan- ser på nationell nivå. Regionkommittén stöder en sådan koppling mellan förenklingar och skärpt kontroll på nationell nivå, så länge som detta i praktiken leder till ökad flexibilitet. Regionkommittén utgår samtidigt ifrån att många stater redan har inrättat väl fungerande C 373/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 12. 98 kontroll- och besvärsinstanser. Regionkommittén anmo- dar dessutom kommissionen att arbeta efter en komplet- terande grundprincip, nämligen den att EU-upphandling alltid skall vara förbunden med reella vinster för såväl beställarna som de företag som levererar till den offentliga sektorn. EU-upphandling skall utgöra ett aktivt instrument för att säkerställa att marknaden för offentlig verksamhet producerar varor av hög kvalitet till så förmånliga priser som möjligt. I praktiken säkers- täller en sådan grundprincip att upphandlingskostnader- na för beställare och leverantörsföretag inte urholkar den ekonomiska vinst som en ökad konkurrens innebär. 2. 2. 2. S a m m a n s l a g n i n g a v u p p h a n d - l i n g s d i r e k t i v e n 2. 2. 2. 1. Kommissionen föreslår i meddelandet — bl. a. efter Regionkommitténs önskemål — att de gamla upphandlingsdirektiven (dvs. direktiven om upphand- ling av tjänster, varor respektive bygg- och anläggnings- arbeten) fogas samman till ett samlat upphandlingsdirek- tiv. Syftet är att uppnå en administrativ förenkling och ett förtydligande i tillämpningen av upphandlingsregler- na för beställare och leverantörer. 2. 2. 2. 2. Regionkommittén ger sitt fulla stöd för detta förslag, eftersom arbetet underlättas för lokala och regionala myndigheter som då bara skulle behöva rätta sig efter ett enda regelverk i stället för tre, som nu är fallet. Regionkommittén anser att en sammanslagning bör ske snarast möjligt och att denna sammanfogning (kodifiering) bör åtföljas av kompletterande tolknings- dokument. 2. 2. 2. 3. Regionkommittén välkomnar förslagen som syftar till att förbättra direktivens funktion. Kommittén vill samtidigt uppmana medlemsstaterna att påskynda genomförandet av direktiven. 2. 2. 3. F ö r s l a g o m a t t n y t t u p p h a n d l i n g s f ö r f a r a n d e — e n k o n k u r r e n s p r ä g l a d d i a l o g i n f ö r a e t t 2. 2. 3. 1. Kommissionen har som ett konkret förslag för att tillmötesgå kravet på förenklingar föreslagit ett nytt gängse upphandlingsförfarande: en konkurrens- präglad dialog. Kommissionens syfte med en sådan konkurrenspräglad dialog är att uppnå ett smidigare och flexiblare samspel mellan den offentliga och den privata sektorn än vad som är möjligt under nuvarande upphandlingsformer, dvs. öppen respektive selektiv upphandling. Kommissionen föreslår att det nya upp- handlingsförfarandet skall ersätta upphandling efter förhandling med föregående offentliggörande, ett förfar- ande som i dag används i mycket begränsad utsträckning. 2. 2. 3. 2. Regionkommittén ger sitt stöd för kommis- sionens förslag om att införa ett sådant nytt upphand- lingsförfarande under förutsättning att det verkligen leder till ökad flexibilitet, och inte på något sätt innebär en minskning av flexibiliteten i förhållande till det nuvarande förhandlingsförfarandet. Regionkommittén anser att man i detta sammanhang måste synliggöra de problem som lokala och regionala myndigheter upplever i samband med de nuvarande upphandlingsdirektiven. 2. 2. 3. 3. Det allt överskuggande problemet för lokala och regionala myndigheter är att det i praktiken är mycket svårt att genomföra en tillfredsställande EU- upphandling, i synnerhet på de områden där produkt- och marknadsutvecklingen är högt uppdriven och utbu- det mycket komplext. Detta gäller exempelvis upphand- ling inom hälso- och sjukvårdssektorn (medicinsk tekno- logi, operationsoch röntgenutrustning etc. ) samt upp- handling av ADB-system. Problemen visar sig i synnerhet i fyra sammanhang: 1) Innan en EU-upphandling offentliggörs är den upp- handlande myndigheten skyldig att i detalj beskriva inköpsbehovet i sitt upphandlingsunderlag. Denna process förutsätter ett flexibelt samspel mellan myn- digheten och leverantörerna och att myndigheten kan inhämta aktuell information om de marknadslös- ningar som finns tillgängliga. 2) Under själva upphandlingsprocessen finns det ofta behov av smärre preciseringar i myndighetens upp- handlingsunderlag eller behov av förklaringar i de anbud som lämnats in av leverantörerna. 3) Vid utformningen av kontraktet kan det i samarbetet mellan myndighet och leverantör visa sig nödvändigt att anpassa vissa delar av det totala anbudet. 4) Vid genomförandet av kontraktet kan det visa sig nödvändigt att göra vissa mindre tekniska justeringar. 2. 2. 3. 4. I dessa fyra sammanhang upplever många lokala och regionala myndigheter att de nuvarande upphandlingsreglerna utgör ett alldeles onödigt hinder för ett flexibelt samspel, som är en förutsättning för att medborgarna skall få tillgång till bästa varor och tjänster till lägsta möjliga pris. 2. 2. 3. 5. En rapport från den svenska Nämnden för offentlig upphandling (1) visar bl. a. att de totala ekono- miska effekter i form av besparingar för offentliga myndigheter som följer av en lagstiftning på upphand- lingsområdet är små. Regionkommittén menar att resul- taten av denna undersökning tyder på att en alltför detaljerad och stelbent upphandlingslagstiftning kan leda till att det ekonomiska resultatet inte blir så tillfredsställande som det kunde ha blivit med flexiblare upphandlingsregler. 2. 2. 3. 6. En direkt konsekvens för lokala och regionala myndigheter blir ofta att de ser sig nödsakade att köpa dyra externa konsulttjänster för att kunna hantera (1) ”Effekter av lagen om offentlig upphandling”, Nämnden för offentlig upphandling, januari 1998. 2. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 373/15 upphandlingsprocessen. Detta leder totalt sett till lös- ningar som är dyrare för medborgarna. 2. 2. 3. 7. En indirekt konsekvens blir att hindren för en utvecklingsorienterad dialog mellan myndighet och leverantörer leder till att förutsättningarna för produkt- utveckling och nytänkande hos leverantörerna inte blir optimala. Regionkommittén menar att detta på längre sikt kan gå ut över tillväxten och sysselsättningen. 2. 2. 3. 8. Regionkommittén anmodar därför kommis- sionen att se till att förslaget till ett nytt upphandlingsför- farande — en konkurrenspräglad dialog — känneteck- nas av stor flexibilitet, så att det blir möjligt att upprätthålla en bred dialog med leverantörerna före, under och efter upphandlingen. 2. 2. 3. 9. Regionkommittén anmodar samtidigt kom- missionen att överge uppfattningen att det i upphand- lingsprocessen skulle vara möjligt att skilja mellan pris- och innehållsfrågor. I dag är det alltså inte alltid möjligt att göra tekniska ändringar i ett kontrakt om det påverkar priset. En EU-upphandling bör ses som en samlad process där pris och innehåll hänger nära samman. 2. 2. 3. 10. Regionkommittén anser att det är av central betydelse att en konkurrenspräglad dialog jämställs med övriga gängse upphandlingsformer, dvs. öppen respektive selektiv upphandling. 2. 2. 4. F ö r t y d l i g a n d e a v o k l a r a b e g r e p p i u p p h a n d l i n g s d i r e k t i v e n 2. 2. 4. 1. För att bringa klarhet i den dagliga tillämp- ningen av upphandlingsreglerna föreslår kommissionen att upphandlingsdirektiven förtydligas på en rad områ- den. Regionkommittén ser positivt på detta initiativ eftersom oklara direktivtexter orsakar ständiga tolk- ningsproblem med höga administrativa kostnader som följd. 2. 2. 4. 2. Som exempel på ett område där det finns behov av förtydligande kan nämnas den dialog som offentliga myndigheter kan föra med leverantörer före en upphandling (teknisk dialog). I den dagliga verksam- heten har den offentliga myndigheten behov av att få in information och fakta från leverantörsföretagen om de aktuella marknadslösningarna. I dagsläget försvåras en sådan dialog kraftigt av nuvarande tolkningspraxis. Såväl myndigheter som leverantörer har behov av betydligt större flexibilitet. 2. 2. 4. 3. Regionkommittén ser det som helt avgörande för ett förtydligande av begrepp i upphandlingsdirekti- ven att kommissionen anlägger ett sådant perspektiv på arbetet så att förenkling och flexibilitet möjliggörs. Regionkommittén anser att dessa förtydliganden med hänsyn till förenklingsperspektiven i största möjliga utsträckning bör ske genom kompletterande tolknings- dokument, eller genom direktivändringar om tolknings- dokument inte är en möjlighet. 2. 2. 4. 4. Regionkommittén anser att det föreligger ett behov av att förtydliga villkoren då privata konsulter anlitas vid upphandling i EU. Regionkommittén anser vidare att man måste säkerställa en hög grad av oberoende mellan privata konsulter och leverantörer. Detta gäller i synnerhet på de områden där det av historiska och kulturella skäl finns en samhörighet mellan leverantörer och konsulter. 2. 2. 5. A t t m i n s k a b y r å k r a t i n o c h ö k a m ö j l i g h e t e r n a a t t l ä m n a a n b u d 2. 2. 5. 1. Regionkommittén anser att tröskelvärdenas nuvarande nivå på varu- och tjänsteupphandlingsområ- det medför alldeles onödiga administrativa kostnader för såväl beställare som leverantörer. Debatten i sam- band med grönboken har visat att ett stort antal parter stöder denna åsikt. 2. 2. 5. 2. Erfarenheterna visar att företagen endast i begränsad omfattning är intresserade av att lämna anbud på mindre kontrakt utanför landets gränser. Av kommissionens egna analyser framgår att endast ca 1 % av det totala antalet kontrakt går till företag utanför landets gränser. En undersökning från kommunerna i Danmark visar att i endast 3 % av tjänsteupphandlingar- na anhåller utländska företag om lämplighetsprövning inför en upphandling. Mot bakgrund av detta är det sannolikt att mindre kontrakt i ännu högre grad mesta- dels är av regionalt, och i några fall nationellt, intresse. 2. 2. 5. 3. Regionkommittén anser att den brist på intresse som företagen visar för anbud på mindre kontrakt utanför landets gränser, och som hänger samman med de höga administrativa kostnaderna, entydigt pekar mot att det finns behov av att höja tröskelvärdena. Regionkommittén kommer därför återi- gen att anmoda kommissionen att föreslå en höjning av tröskelvärdena i direktivet för upphandling av varor och tjänster. 2. 2. 5. 4. Regionkommittén upprepar sitt krav på en samlad analys av upphandlingsdirektivens administra- tiva konsekvenser, och följderna av genomförandet av direktiven i medlemsstaterna. 3. Särskilda kommentarer 3. 1. Grön upphandling och upphandlingsregler 3. 1. 1. Kommissionen föreslår i meddelandet ett för- tydligande vad gäller tillåtelse att ställa miljökrav vid offentlig upphandling. Regionkommittén ser positivt på att kommissionen ämnar öka sina ansträngningar till förmån för grön upphandling och vill samtidigt betona att många lokala och regionala myndigheter arbetar C 373/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 12. 98 aktivt för att främja en grön upphandlingspolitik. Regionkommittén betonar emellertid att miljökrav inte kan likställas med principen om kostnadseffektivitet. 3. 1. 2. Regionkommittén anser att det är av avgörande betydelse att det vid offentlig upphandling inte endast är möjligt att ställa krav beträffande en produkts egenskaper (exempelvis PVC-innehåll i plast), utan att det även skall vara möjligt att ställa objektiva krav vad gäller en produkts och ett företags totala miljöbelastning, bl. a. krav beträffande produktionsprocessen. 3. 1. 3. Regionkommittén är medveten om att det internationella GPA-avtalet (1) gör det möjligt att ställa sådana krav (jfr artikel VI i GPA-avtalet). Kommissionen anmodas därför att undersöka huruvida GPA-avtalet skulle kunna ligga till grund för sådana objektiva miljökrav i samband med EU-upphandling. Om så inte är fallet anmodas kommissionen att lägga fram förslag om ändring av upphandlingsdirektiven, så att offentliga myndigheter kan ta ansvarsfulla miljöhänsyn vid upp- handlingen. 3. 1. 4. Regionkommittén anser att det är viktigt att kommissionen integrerar ansträngningarna på upphand- lingsområdet med initiativen på miljöområdet — i synnerhet vad gäller den europeiska Eco-märkningen samt den europeiska miljöcertifieringsordningen för industriföretag, EMAS. 3. 2. Mellankommunalt samarbete 3. 2. 1. Regionkommittén anmodade kommissionen i samband med grönboken att klargöra att överföringen av uppgifter från exempelvis en kommun till ett mellan- kommunalt samarbete (t. ex. avfallsbolag) kan uppfattas som ett internt kontrakt och därför inte omfattas av upphandlingsdirektiven. Kommissionen har inte ut- tryckligen tagit upp denna fråga i sitt meddelande. Detsamma gäller för kommuner och kommunsamman- slutningar som genom kommunala samarbetsavtal över- låter åt andra kommuner och län att sköta vissa kommunala uppgifter. Regionkommittén vill därför återigen anmoda 3. 2. 2. kommissionen att förtydliga att lokala och regionala myndigheters politiska val av organisationsform — bland annat avtal mellan offentliga myndigheter men inte med privata företag — inte berörs av upphandlings- direktiven. Regionkommittén anser att det är viktigt att framhålla att Europarådets konvention om lokalt och regionalt självstyre otvetydigt fastställer rätten att ingå mellankommunalt samarbete för att utföra uppgifter av gemensamt intresse. 3. 3. Elektronisk upphandling 3. 3. 1. Regionkommittén ser positivt på att kommis- sionen har vidtagit åtgärder för att säkerställa utveck- lingen av en effektiv ram för elektronisk upphandling. Kommissionens informationsteknologiska pilotprojekt SIMAP-projektet (système d’information pour les mar- chés publics) (2) har redan gett positiva resultat, och det är Regionkommitténs förhoppning att detta projekt inom en snar framtid skall leda till reella administrativa besparingar och ökad öppenhet i den offentliga upphand- lingen. 3. 3. 2. Regionkommittén anmodar kommissionen att säkerställa att det blir möjligt med elektronisk hantering av upphandlingsprocessens samtliga delar när detta anses lämpligt. Detta gäller såväl publicering av medde- landen om upphandling som anbudsinfordran, sändande och mottagande av upphandlings- och anbudsmaterial samt slutligen elektronisk överföring av avtal och betalning för utförda prestationer. Kommittén vill i detta sammanhang också påpeka att det är viktigt att säkerheten i systemen fungerar väl så att leverantörer inte behöver riskera att kommersiellt känslig information når obehöriga. 3. 3. 3. Regionkommittén vill dock samtidigt påpeka att medlemsstaterna befinner sig på mycket olika infor- mationsteknologiska nivåer — detta gäller i synnerhet lokala och regionala myndigheter. Det är därför viktigt att de myndigheter och företag som inte har tillgång till sådana elektroniska tjänster inte hamnar i ett sämre läge till följd av kommissionens förslag på detta område. 3. 3. 4. Regionkommittén menar dessutom att målsätt- ningarna på detta område endast kan uppnås om en satsning på elektronisk upphandling åtföljs av målinrik- tade utbildningsinsatser för de offentliga myndigheterna och för företagen. Regionkommittén bidrar gärna till kommissionens arbete med att utarbeta konkreta förslag till stärkta utbildningsinsatser. (1) General Procurement Agreement är ett internationellt upphandlingsavtal som förhandlats fram i WTO:s regi och som bl. a. ger europeiska företag möjlighet att lämna anbud på offentliga kontrakt i exempelvis USA. (2) Kommissionen har inlett ett pilotprojekt som skall lägga grunden till ett enhetligt elektroniskt upphandlingssystem. 2. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 373/17 3. 3. 5. Slutligen anser Regionkommittén att förutsätt- ningen för en ökad användning av elektronisk upphand- ling är en väl fungerande CPV-nomenklatur (1). Den befintliga CPV-nomenklaturen skapar många problem på grund av sin heterogena struktur och mångtydighet på många områden. Regionkommittén anmodar därför kommissionen att förbättra CPV-nomenklaturen så att den framdeles kan utgöra ett effektivt instrument även inom elektronisk handel. 3. 4. Undantag av vissa sektorer på försörjningsom- rådet Kommissionen föreslår att de områden inom 3. 4. 1. försörjningssektorn som i praktiken är utsatta för en effektiv konkurrens skall undantas från försörjningsdi- rektivets (93/38/EEG) tillämpning (2). Detta är särskilt aktuellt på telekommunikationsområdet där avregle- ringsprocessen har inneburit att tidigare monopol nu utsätts för en effektiv konkurrens. 3. 4. 2. Regionkommittén ger sitt stöd för detta förslag och anser samtidigt att man bör se till att en sektor som en medlemsstat beslutar skall utsättas för effektiv konkurrens (avregleras) automatiskt undantas från upp- handlingsdirektivens tillämpningsområde. Detta gäller med förbehåll för att allmänintresset motiverar att sektorn betraktas som en allmännyttig tjänst. Detta allmänintresse kräver en viss kontroll av att man följer gemenskapsreglerna angående offentlig upphandling. 3. 5. O¨ kad användning av ramavtal 3. 5. 1. Kommissionen föreslår att upphandlingsreg- lerna ändras så att det uttryckligen blir tillåtet att använda sig av (flexibla) ramavtal. En sådan möjlighet framgår som bekant inte uttryckligen av direktiven på varu- och tjänsteupphandlingsområdet. Regionkom- mittén vill framhålla att en stor del av de lokala och regionala myndigheternas upphandling i dag företas med ramavtal tillhandahållna av EU. Det är ett vida känt faktum att sådana ramavtal utgör en flexibel upphandlingsform som gör det möjligt att fortlöpande ta hänsyn till pris- och produktutvecklingen. 3. 5. 2. Regionkommittén delar kommissionens princi- piella uppfattning att det i ökad utsträckning skall bli möjligt att använda sig av ramavtal. 3. 6. Reglering av koncessioner (3) 3. 6. 1. Kommissionen avser att öka regleringen av koncessioner på tjänsteupphandlingsområdet. Region- kommittén anser inte att kommissionen har kunnat påvisa ett dokumenterat ökat behov av en koncessions- till- reglering sedan tjänsteupphandlingsdirektivets komst. Regionkommittén kan därför inte ge sitt stöd för kommissionens förslag. Regionkommittén anser dessutom att man 3. 6. 2. bör invänta EG-domstolens domslut i Arnhem-målet (C-360/96) (4), eftersom generaladvokatens förslag till avgörande innehåller viktiga bidrag till tolkningen av hur en koncession på tjänsteupphandlingsområdet skall definieras. 3. 7. Kontroll på EU-nivå samt oberoende kontroll- och besvärsmyndigheter 3. 7. 1. Regionkommittén har i samband med grönbo- ken uttryckt sin skepsis (jfr subsidiaritetsprincipen) beträffande ökade kontrollbefogenheter för kommissio- nen motsvarande dem som används på det konkurrens- rättsliga området (böter, skadestånd etc. ). Regionkom- mittén har däremot gett sitt stöd för en användning av förfarandet för överträdelse av fördragen, eftersom man därigenom kan sätta ökad press på och få en entydig preventiv verkan i de medlemsstater som inte följer upphandlingsdirektiven, alternativt inte har införlivat direktiven i den nationella lagstiftningen. 3. 7. 2. Regionkommittén anser att vägen mot ökad genomblickbarhet och säkerställande av rättsliga garan- tier för företag och beställare går via en etablering av nationella kontroll- och besvärsinstanser. En utbyggnad av sådana instanser på nationell nivå skulle samtidigt leda till en rättvis behandling av överklaganden samt bidra till ökad nationell uppmärksamhet på offentlig upphandling. Regionkommittén ger därför sitt stöd för att kommissionen sätter ökad press på de medlemsstater som inte har inrättat oberoende nationella kontroll- och besvärsinstanser som ett led i genomförandet av kontrolldirektiven. 3. 7. 3. Erfarenheterna från de stater som har sådana instanser är övervägande positiva. Såväl företagen som de upphandlande myndigheterna ser det som en betydan- de trygghetsfaktor att det finns en oberoende besvärsins- tans som bedömer konkreta överklaganden. (1) Common Procurement Vocabulary är ett samordnat be- nämningssystem för olika varu- och tjänstegrupper. (2) Försörjningsdirektivet reglerar offentliga försörjnings- kontrakt inom följande områden: gas-, el-, vatten- och värmeförsörjning samt offentliga transportnät och tele- kommunikationsförsörjning — EGT L 199, 9. 8. 1993, s. 84. (3) Koncessioner används i sådana fall då en offentlig myndig- het mot betalning ger ett privat företag rätten att bedriva tex offentlig transportverksamhet. (4) EG-domstolen behandlar för närvarande ett mål mot ett holländskt avfallsbolag i Arnhem med flera kommuner som huvudmän. I detta mål förväntas frågan om koncessioner komma att behandlas. C 373/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 2. 12. 98 3. 7. 4. För att säkerställa en förenkling av förfarande- na och garantera konkurrens på lika villkor, är det således viktigt att kontrollera att de nationella myndighe- terna inte använder bestämmelser som är mer restriktiva än de som är definierade i upphandlingsdirektiven. Slutligen anser Regionkommitténs att för att 3. 7. 5. effektivt motverka organiserad brottslighet, främja en sund och stark arbetsmarknad och säkra offentliga arbeten av hög kvalitet, är det viktigt att betona att upphandlingsföreskrifterna inte kräver kontraktstilldel- ning efter lägsta möjliga pris utan även tillåter tilldelning enligt kriteriet om uppskattat medelvärde eller liknande. 3. 8. Upphandlingsregler och politiken beträffande små och medelstora företag 3. 8. 1. Regionkommittén välkomnar kommissionens förslag att särskilda åtgärder skall vidtas till förmån för små och medelstora företag. Sådana åtgärder kommer att öka dessa företags möjligheter att lämna anbud. 3. 8. 2. För Regionkommittén är det speciellt viktigt att de kommande initiativen fokuseras på utbildning och information. Lokala och regionala myndigheter över hela Europa har dokumenterade erfarenheter som visar att många företag är för dåligt rustade att lämna anbud på offentliga kontrakt. Detta medför att de upphandlande myndigheterna är nödsakade att avvisa anbud på grund av att de t. ex. inte uppfyller upphand- lingsvillkoren. Många lokala och regionala myndigheter upplever också att det hela tiden är samma företag — oftast de större nationella företagen — som lämnar anbud på kontrakten. 3. 8. 3. Lokala och regionala myndigheter har ett ansvar för att det utvecklas ett gynnsamt näringslivskli- mat för företagen och därmed också ett ansvar för att utbilda och förbereda företagen för den ökade konkurrensen på upphandlingsområdet. Ett exempel från Næstveds kommun i Danmark har visat att en målinriktad utbildningssatsning i företagen har lett till dels ett ökat intresse för offentliga kontrakt, dels till en markant förbättring av kvaliteten på de anbud som kommunen får in vid en EU-upphandling. Regionkom- mittén anmodar kommissionen att i allt högre grad bistå lokala och regionala myndigheter med erfarenhetsutbyte och hjälp för att etablera sådana utbildningsprojekt. Kommissionen kan konstatera att erfarenheter- 3. 8. 4. na vad gäller de små och medelstora företagens direkta medverkan i samband med gränsöverskridande kontrakt inte är vad man önskat. Reaktionerna på grönboken visar att små och medelstora företag ställs inför många problem, t. ex. att man inte får tillräcklig information om potentiella kontrakt. Regionkommittén vill samtidigt påpeka att de nuvarande mycket byråkratiska upphand- lingsreglerna utgör betydande hinder för små och medel- stora företag. Problemet i dag är att alla de procedurkrav som ställs vid en EU-upphandling gör att utarbetandet av ett anbud på offentliga kontrakt är förknippat med alltför stora administrativa kostnader för företagen. Småföretagen har inte samma administrativa kapacitet som de större företagen för att kunna hantera en komplicerad upphandlingsprocess. Upphandlingsregler- na fungerar därför i praktiken som en relativ konkurrens- fördel för företag med stora interna resurser. 3. 8. 5. Mot bakgrund av detta vill Regionkommittén även anmoda kommissionen att hålla fast vid det förenklingsperspektiv som presenteras i meddelandet. 3. 8. 6. Regionkommittén uppmanar kommissionen att säkerställa att alla ansträngningar görs för att sprida information om offentlig upphandling till små och medelstora företag. 3. 9. Lokala och regionala myndigheters representation 3. 9. 1. Trots att lokala och regionala myndigheter har en central roll vid tillämpningen av upphandlingsregler- na är de endast i mycket begränsad omfattning represen- terade i de organ som kommissionen fortlöpande råd- frågar. 3. 9. 2. Regionkommittén anser att det är olyckligt att det i t. ex. kommissionens rådgivande kommitté inte finns några representanter som är praktiskt involverade i de lokala och regionala myndigheternas arbete, som på många håll står för mer än två tredjedelar av medlemsstaternas samlade upphandling och därför sitter inne med konkreta erfarenheter från ett stort antal upphandlingar. 3. 9. 3. Regionkommittén anmodar därför kommissio- nen att undersöka hur lokala och regionala myndigheters erfarenheter skulle kunna tas till vara direkt i kommissio- nens löpande arbete på upphandlingsområdet. Regionkommittén stöder förslaget att EU:s 3. 9. 4. existerande stöd till länderna i Central- och O¨ steuropa även skall innefatta utbildning i EU:s regler om offentlig upphandling och tekniskt stöd avseende detta. Detta stöd är viktigt för att förbereda dessa länder inför deras anslutning till unionen. 4. Slutsatser 4. 1. Lokala och regionala myndigheter svarar för en mycket stor del av den offentliga upphandlingen i Europa. Upphandlingsdirektiven är av central betydelse för lokala och regionala myndigheters samspel med 2. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 373/19 privata företag, och därmed för de prestationer som lokala och regionala myndigheter erbjuder medbor- garna. 4. 2. Regionkommittén ser positivt på att kommissio- nen i enlighet med bl. a. Regionkommitténs önskan har prioriterat behovet av förenklingar och ökad flexibilitet. Regionkommittén hoppas att förslaget om ett samlat lagstiftningspaket utformas på ett sådant sätt att det leder till minskade administrativa kostnader för såväl offentliga myndigheter som privata företag. En EU- upphandling skall alltid utgöra ett effektivt instrument för att få den bästa varan till det lägsta priset. 4. 3. Ur ett sådant förenklingsperspektiv stöder Re- gionkommittén förslaget om en sammanslagning av de gamla upphandlingsdirektiven till ett samlat direktiv. Kommittén stöder även förslaget att införa ett nytt upphandlingsförfarande — en konkurrenspräglad dia- log — som kan säkerställa tillräcklig flexibilitet i samspelet mellan den offentliga och den privata sektorn. 4. 4. Regionkommittén stöder kommissionens an- strängningar för att möjliggöra en miljömedveten politik för offentlig upphandling. Regionkommittén anmodar Bryssel den 17 september 1998. därför kommissionen att antingen genom ett särskilt tolkningsdokument eller genom en ändring av upphand- lingsdirektiven se till så att det vid offentlig upphandling blir tillåtet att ta hänsyn till samtliga miljökriterier. Regionkommittén betonar emellertid att det inte går att likställa miljökrav med principen om kostnadseffekti- vitet. Regionkommittén önskar att kommissionen sä- 4. 5. kerställer så att små och medelstora företag ges möjlighet att delta fullt ut vid offentlig upphandling, genom att stödja bättre utbildning och säkerställa största möjliga spridning av information om dessa tillfällen. Region- kommittén betonar att i synnerhet kommissionen, men även medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna har ett ansvar för utformningen av målinriktade utbildningsinitiativ på upphandlingsom- rådet. 4. 6. Regionkommittén ser det som avgörande för utformningen av kommissionens föreslagna initiativ att de lokala och regionala myndigheternas erfarenheter tillåts spela en aktiv roll i det fortsatta arbetet med upphandlingsreglerna. Regionkommittén anmodar där- för kommissionen att undersöka hur den fortsatta dialogen kan stärkas genom att man tar till vara erfarenheterna hos dessa myndigheter. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER


title: Verordnung (EG) Nr. 1989/98 der Kommission vom 17. September 1998 zur Festsetzung der bei der Erstattung für Getreide anzuwendenden Berichtigung

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

formats: pdf print

text: 18. 9. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 256/23 VERORDNUNG (EG) Nr. 1989/98 DER KOMMISSION vom 17. September 1998 zur Festsetzung der bei der Erstattung f(cid:129)r Getreide anzuwendenden Berichtigung DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Getreide (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 923/96 der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 8, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Aufgrund von Artikel 13 Absatz 8 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 wird bei der Ausfuhr von Getreide aufgrund eines bei Beantragung der Ausfuhrlizenz zu stellenden Antrags der Erstattungsbetrag, der am Tage der Vorlage des Antrags auf Erteilung einer Ausfuhrlizenz gilt, auf ein Ausfuhrgesch(cid:132)ft angewandt, das w(cid:132)hrend der G(cid:129)ltigkeits- dauer dieser Ausfuhrlizenz durchgef(cid:129)hrt werden soll. In diesem Fall kann der Erstattungsbetrag berichtigt werden. Gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommis- sion vom 29. Juni 1995 mit Durchf(cid:129)hrungsbestim- mungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gew(cid:132)hrung von Ausfuhrerstattungen und zur Festlegung der bei St(cid:148)rungen im Getreidesektor zu treffenden Maßnahmen (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2052/97 (4), kann f(cid:129)r die in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe c) der Verordnung (EWG) Nr. 1766/ 92 genannten Erzeugnisse ein Berichtigungsbetrag festge- setzt werden. Dieser Berichtigungsbetrag muß unter Ber(cid:129)cksichtigung der in Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 aufgef(cid:129)hrten Faktoren berechnet werden. Die Lage auf dem Weltmarkt oder die besonderen Erfor- dernisse bestimmter M(cid:132)rkte k(cid:148)nnen die Differenzierung der Berichtigung gem(cid:132)ß ihrer Bestimmung erforderlich machen. Die Berichtigung muß gleichzeitig mit der Erstattung und nach dem gleichen Verfahren festgesetzt werden; sie kann zwischenzeitlich abge(cid:132)ndert werden. Die mit Artikel 1 der Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates (5), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (6), festgelegten repr(cid:132)sentativen Marktkurse werden bei der Umrechnung der in den Drittlandsw(cid:132)hrungen ausgedr(cid:129)ckten Betr(cid:132)ge ber(cid:129)cksichtigt. Außerdem werden sie bei der Bestimmung der den W(cid:132)hrungen der landwirtschaftlichen Mitgliedstaaten Umrechnungskurse f(cid:129)r diese Umrechnungen erforderlichen Durchf(cid:129)hrungsbestim- mungen wurden mit der Verordnung (EWG) Nr. 1068/93 der Kommission (7), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 961/98 (8), erlassen. zugrunde gelegt. Die entsprechenden Aus den vorgenannten Bestimmungen ergibt sich, daß der Berichtigungsbetrag entsprechend dem Anhang dieser Verordnung festgesetzt werden muß. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Getreide (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der Betrag, um den die im voraus festgesetzten Erstat- tungen bei der Ausfuhr der in Artikel 1 Absatz 1 Buch- staben a), b) und c) der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 genannten Erzeugnisse mit Ausnahme von Malz zu berichtigen sind, ist im Anhang festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 18. September 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 17. September 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 126 vom 24. 5. 1996, S. 37. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 287 vom 21. 10. 1997, S. 14. (5) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (6) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. (7) ABl. L 108 vom 1. 5. 1993, S. 106. (8) ABl. L 135 vom 8. 5. 1998, S. 5. L 256/24 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 18. 9. 98 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 17. September 1998 zur Festsetzung der bei der Erstattung f(cid:129)r Getreide anzuwendenden Berichtigung 1. Term. 2. Term. 3. Term. 4. Term. 5. Term. 6. Term. (ECU/Tonne) 10 11 12 1 (cid:190) –1,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –1,50 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –2,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –3,00 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –3,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –4,50 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –4,00 (cid:190) 0 0 (cid:190) –25,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) –6,00 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) 2 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 3 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) Erzeugniscode Bestimmung (1) Laufender Monat 9 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 (cid:190) 01 01 (cid:190) 03 02 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (1) Folgende Bestimmungen sind vorgesehen: 01 alle Drittl(cid:132)nder, 02 andere Drittl(cid:132)nder, 03 Vereinigte Staaten, Kanada und Mexiko. (cid:190) 0 (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) NB: Die Zonen sind diejenigen, die in der ge(cid:132)nderten Verordnung (EWG) Nr. 2145/92 der Kommission (ABl. L 214 vom 30. 7. 1992, S. 20) bestimmt sind


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2813/98 dell'on. Susan WADDINGTON alla Commissione. Regolamentazione delle agenzie matrimoniali internazionali

eurovoc_concepts:
EU national
foreign national
man
mixed marriage
prostitution
services company
trafficking in human beings
woman

text: 29. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 118/149 Di conseguenza, la Commissione non prevede di presentare proposte di emendamento delle direttive «farmacisti» intese a mettere in causa il principio dell(cid:146)unicit(cid:224) del diploma. La Commissione ritiene che questo principio costituisca un(cid:146)acquisizione estremamente positiva per i farmacisti comunitari in quanto garantisce loro il diritto effettivo alla libert(cid:224) di circolazione nel mercato interno. (1) GU L 253 del 24. 9. 1985. (2) GU L 147 del 9. 6. 1975. (1999/C 118/185) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2813/98 di Susan Waddington (PSE) alla Commissione (17 settembre 1998) Oggetto: Regolamentazione delle agenzie matrimoniali internazionali In tutta l(cid:146)Unione europea una serie di «agenzie matrimoniali» offrono servizi specializzati volti a presentare cittadini europei maschi a giovani donne in Thailandia ed in altri paesi del Sud-Est asiatico. Anche se la motivazione di alcune di queste agenzie Ł genuina, le loro operazioni attualmente non sono soggette ad alcuna regolamentazione o controllo. In assenza di regolamentazione, sorveglianza e controllo, queste agenzie possono essere utilizzate direttamente o indirettamente come copertura per la tratta di donne a scopi di sfruttamento sessuale. Alla luce della raccomandazione del Parlamento (1) di esaminare la possibilit(cid:224) di elaborare un quadro regolamentare per queste agenzie, pu(cid:242) la Commissione far sapere quali misure ha adottato in questa direzione e quali ulteriori azioni intende intraprendere? (1) GU C 14 del 19. 1. 1998, pag. 39. Risposta data dalla sig. ra Gradin in nome della Commissione (26 ottobre 1998) ¨ noto alla Commissione che i mass media hanno posto all(cid:146)attenzione dell(cid:146)opinione pubblica alcuni casi di agenzie matrimoniali nell(cid:146)Unione europea che sono state utilizzate direttamente o indirettamente per la tratta di donne. ¨ anche vero che attualmente spetta agli Stati membri decidere se sottoporre o meno le attivit(cid:224) delle agenzie matrimoniali a controlli stabilendone se del caso le modalit(cid:224). La Commissione prevede di realizzare uno studio comparato sulla situazione negli Stati membri al fine di valutare l(cid:146)eventuale necessit(cid:224) di intraprendere un(cid:146)iniziativa legislativa a livello europeo. Al momento nell(cid:146)ambito dell(cid:146)iniziativa Daphne il problema dei matrimoni forzati Ł uno degli argomenti in corso di esame da parte dei promotori di due progetti del 1997. (1999/C 118/186) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2814/98 di Michael Hindley (PSE) alla Commissione (17 settembre 1998) Oggetto: Programma d(cid:146)azione a favore della Repubblica del Kazakistan (aiuto dell(cid:146)UE al Kazakistan) Nel quadro del programma indicativo 1996-1999 concordato tra le autorit(cid:224) kazache e il comitato di gestione TACIS, si Ł fatto particolare riferimento all(cid:146)assistenza volta ad agevolare l(cid:146)adesione del Kazakistan all(cid:146)Organizzazione mondiale del commercio (OMC). Pu(cid:242) la Commissione riferire in merito alle modalit(cid:224) con cui viene fornita questa assistenza?


title: Commission Regulation (EC) No 1979/98 of 17 September 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: 18. 9. 98 EN Official Journal of the European Communities L 256/1 I (Acts whose publication is obligatory) COMMISSION REGULATION (EC) No 1979/98 of 17 September 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/ 94 of 21 December 1994 on detailed rules for the applica- the import arrangements for fruit and veget- tion of ables (1), as last amended by Regulation (EC) No 1498/ 98 (2), and in particular Article 4 (1) thereof, Having regard to Council Regulation (EEC) No 3813/92 of 28 December 1992 on the unit of account and the conversion rates to be applied for the purposes of the common agricultural policy (3), as last amended by Regu- lation (EC) No 150/95 (4), and in particular Article 3 (3) thereof, Whereas Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilat- eral trade negotiations, the criteria whereby the Commis- sion fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipu- lated in the Annex thereto; Whereas, in compliance with the above criteria, the stand- ard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The standard import values referred to in Article 4 of Regulation (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 18 September 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 17 September 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 198, 15. 7. 1998, p. 4. (3) OJ L 387, 31. 12. 1992, p. 1. (4) OJ L 22, 31. 1. 1995, p. 1. L 256/2 EN Official Journal of the European Communities 18. 9. 98 to the Commission Regulation of 17 September 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 Third country code (1) Standard import value (ECU/100 kg) 060 999 052 999 388 512 524 528 999 052 064 400 624 999 388 400 508 512 524 528 800 999 052 064 388 528 999 052 999 052 060 064 066 068 400 624 999 107,8 107,8 102,7 102,7 76,0 81,0 89,5 69,6 79,0 96,5 55,3 192,9 101,9 111,6 53,0 64,5 42,5 82,9 27,7 86,6 207,5 80,7 91,6 57,4 90,6 81,6 80,3 126,0 126,0 54,7 53,3 59,6 53,3 50,8 109,0 180,7 80,2 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2317/97 (OJ L 321, 22. 11. 1997, p. 19). Code ‘999' stands for ‘of other origin'