eurovoc_concepts:
EU programme
accident in the home
data collection
information system
leisure

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 04. 09. 1998 KOM( 1998) 488 lopull. Komission loppuraportti EHLASS-ohjelmasta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle ja koskevan tapahtuvia tapaturmia vapaa-aikana Kotona yhteisön tietojenvaihtojärjestelmän - EHLASS - tarkoituksena on kerätä tietoja kotona ja vapaa- aikana tapahtuvista tapaturmista. Nämä tapaturmat johtavat kuolemaan yli 83 000 liikenneonnettomuuksissa kuolee 45 000 henkilöä ja tapauksessa vuodessa, kun työtapaturmissa 6 000 henkilöä vuodessa. EHLASS-järjestelmän piiriin kuuluvat tapaturmat ovat alle 34-vuotiaiden eurooppalaisten merkittävin kuolinsyy. Järjestelmä perustuu tietojenkeruuseen sairaaloiden ensiapuosastoilta kolmea jäsenvaltiota lukuun ottamatta, joissa tiedot kerätään kotitalouksissa tehtävin kyselyin. Edellisen päätöksen voimassaolo päättyi 31. joulukuuta 1997. EHLASS on ainoa yleinen tietolähde tällaisista tapaturmista. EHLASS perustettiin vuonna 19861 kokeiluhankkeeksi, jonka tarkoituksena oli kerätä tietoja tapaturmia aiheuttavien tuotteiden tunnistamiseksi. Järjestelmää on jatkettu vuosina 19902, 19933ja 19944 tehdyillä päätöksillä. Komissio teetti ulkoisen tarkastuksen saadakseen taustaa yleisemmällä arvioinnille järjestelmän toiminnasta ja saadakseen muutosehdotuksia. Tiivistelmä raportista on tämän asiakirjan liitteenä. Komission yleinen arvio tämän ulkoisen raportin perusteella on, että järjestelmän perusajatus on oikea ja että siitä on ollut merkittävää hyötyä jäsenvaltioille. Tietojen käyttö yhteisön tasolla ei ole kuitenkaan ollut tyydyttävää. Järjestelmän potentiaalia ja yhteisön rahallista investointia tietojen keruuseen ei ilmiselvästi hyödynnetä riittävästi. Yksi tärkeimmistä syistä tähän on nykyinen raportointijärjestelmä, jossa jäsenvaltiot vain toimittavat kerättyjä tietoja komissiolle taulukoiden ja kuvioiden muodossa. Komissio ei saa tietoja yksittäisistä tapaturmista, minkä vuoksi Euroopan laajuiset tai kansainväliset tiedustelut erityisistä ongelmista - esimerkiksi tietyn tuotteen vaarallisuudesta - voidaan tehdä vain pyytämällä tietoja jäsenvaltioilta. (European Union Public Health Komissio ehdottaa ongelmaa ratkaistavaksi niin, että helpotetaan tietojen saatavuutta perustamalla eurooppalainen tietokanta, joka on yhdistetty telemaattiseen EUPH1N- verkkoon - Euroopan terveysviranomaisten tietoverkko). EUPHIN antaa teknistä tukea niin, että tietoja voivat käyttää komissio, jäsenvaltiot ja muut kiinnostuneet tahot. Tietojen rakenteeseen ja tietohakemistoon liittyvät työt on jo aloitettu. Odotetaan, että kaikki vuosina 1986-1997 kotona ja vapaa-aikana tapahtuneisiin tapaturmiin liittyvät tiedot saadaan syötettyä tähän tietokantaan vuoden 1998 loppuun mennessä. Information Network Neuvoston päätös 86/138/ETY, tehty 22. huhtikuuta 1986, esittelyhankkeesta kulutushyödykkeisiin liittyviä tapaturmia koskevan yhteisön laajuisen tiedotusjärjestelmän käyttöönottamiseksi. EYVL L 109, 26. 4. 1986, s. 23. Neuvoston päätös 90/534/ETY, tehty 22. lokakuuta 1990, esittelyhankkeesta kulutushyödykkeisiin liittyviä tapaturmia koskevan yhteisön laajuisen tiedotusjärjestelmän käyttöönottamiseksi tehdyn neuvoston päätöksen 86/138/ETY muuttamisesta ja määrärahojen vahvistamisesta kahta viimeistä toimintavuotta varten, EYVL L 296, 27. 10. 1990, s. 64. Neuvoston päätös 93/683/ETY, tehty 29. lokakuuta 1993, kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevan yhteisön tietojenvaihtojärjestelmän perustamisesta, EYVL L 319, 21. 12. 1993, s. 40. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 94/3092/EY. tehty 7. joulukuuta 1994, kotona ja vapaa- aikana tapahtuvia tapaturmia koskevan yhteisön tietojenvaihtojärjestelmän perustamisesta, EYVL L 331, 21. joulukuuta 1994, s. 1. Päätöstä on muutettu neuvoston päätöksellä 95/184/EY, tehty 22. toukokuuta 1995, EYVL L 120, 31. 5. 1995, s. 36, uusien jäsenvaltioiden liittymisen vuoksi. /? Komissiolla on seuraavat ehdotukset arviointiraportissa esitettyjen EHLASS-järjestelmän puutteiden korjaamiseksi: • Edustavuus: Komissio ehdottaa edustavuuden parantamista varmistamalla, että jakautumisen perusteella jäsenvaltiot valitsevat maantieteellisesti edustavampia sairaaloita ja niin, että sekä kaupunki- että maaseutualueet ovat edustettuina. Tarkoituksena on joukko väestötilastollisia muuttujia. Toisessa vaiheessa väestötilastollisia tietoja käytetään mittaamaan osallistuvien sairaaloiden edustavuutta, jotta tarvittaessa voitaisiin tehdä parempia valintoja. Tilapäiset kyselyt kotitalouksissa voisivat olla hyödyllinen väline edustavuuden lisäämiseksi. edustavuus keräämällä ja väestön ensin taata • Vertailtavuus: Yhteiset määritelmät, ovat ennakkoedellytys yhteisön tasoisten vertailtavien tietojen saamiseksi. Vuodelta 1986 peräisin olevan koodausoppaan päivittämisen on jatkuttava. Sitä on mukautettava uuteen kehitykseen - erityisesti tuotteiden ja urheilulajien luokittelun osalta. Olisi hyödyllistä hylätä joissakin jäsenvaltioissa kotitalouksille tehdyt kyselyt tiedonkeruun perusmenetelmänä. koodaussäännöt luokittelut ja laadunmittausmenetelmää, • Tietojen laatu on yleensä hyvä, mutta sitäkin voitaisiin parantaa. Ulkoisessa raportissa ehdotetaan laadun kehittymisen seurantaan. Komissio pyrkii kehittämään tietojen laadun mittaamista yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Tässä olisi hyödyllistä, että kansalliset EHLASS- viranomaiset kokoontuisivat saadakseen aikaan koodausoppaan yhtenäisemmän tulkinnan. jota voitaisiin käyttää tietojen • Jäsenvaltiot eivät ole noudattaneet aikatauluja tulosten toimittamisessa. Tämä on ollut ongelma, koska tulosten viivästyminen yhdestä sairaalasta viivästyttää kansallista raporttia, mikä puolestaan vaikuttaa EHLASS-päätöksessä säädetyn Euroopan laajuisen tämän raportointijärjestelmän hylkäämistä ja ehdottaa, että tulevaisuudessa tiedot siirrettäisiin suoraan edellä mainittuun tietokantaan kolmen kuukauden välein tai useammin jäsenvaltioiden sopimien sääntöjen mukaan. tiivistelmäraportin tekemiseen. Komissio ehdottaa • Euroopan laajuisten tiivistelmäraporttien koko estää niiden laajan levityksen, mikä on ongelma tiedonsaannin kannalta. Tämä ongelma ratkaistiin julkaisemalla vuosien 1990- 1995 kansallisten EHLASS-raporttien Euroopan laajuinen tiivistelmä Internetissä toukokuussa 1997. Ehdotetun tietokannan myötä tällaiset raportit tulevat turhiksi. • Koodausopasta on tarkistettava, erityisesti uusien tuotteiden ja urheilulajien osalta. Alustavaa työtä on jo tehty, ja komissio ehdottaa, että tämän työn loppuun saattamiselle annettaisiin etusija. • Tietojen keruuseen ja EHLASS-tietojen arviointiin tarvittava tilastollinen apu on osa tilasto-ohjelmaa vuosiksi 1998-2002. Erityistä huomiota kiinnitetään avustamiseen metodologian mukauttamisessa, jossa otetaan huomioon nykyään yhteisössä tai kansainvälisesti käytettävät koodit ja mallit. Komission tuki tiedonkeruulle on ollut tarpeen kaikkien jäsenvaltioiden osallistumisen varmistamiseksi heti siitä asti, kun ensimmäinen kokeiluhanke aloitettiin vuonna 1986. Saatujen kokemusten mukaan jäsenvaltiot hyötyvät tapaturmien vähentämisestä ja sen taloudellisesta seurauksista, minkä pitäisi olla riittävä motiivi jäsenvaltioille huolehtia itse /) e* tiedonkeruun taloudellisista kustannuksista. Komissiolle taas olisi luontevaa varmistaa toimen koordinointi ja Euroopan laajuisen tietokannan ylläpito EUPHIN-verkossa. Komissio varmistaa edellä mainittujen parannusten täytäntöönpanon tulevassa ohjelmassa. Vuodesta 1999 eteenpäin komissio on ehdottanut EHLASS-järjestelmän sisällyttämistä henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevaan yhteisön toimintaohjelmaan (KOM(98) 229 lopullinen, 15. 4. 1998). Tämän huomioon ottaen komissio hyväksyi 23 niistä 28 tarkistuksesta, jotka Euroopan parlamentti teki tätä ohjelmaa koskevan ehdotuksen (KOM(97) 178 lopullinen) ensimmäisessä käsittelyssä. V FI/24/97/19740000. W00 (FR) EHLASS-j ärj estelmän arviointitutkimus tilaajana Euroopan komissio - pääosasto XXIV Sopimus N:o AO-2600/96/000262 Loppuraportin tiivistelmäluvut 20. elokuuta 1997 koskevaa tapahtuvia PO XXIV tilasi meiltä EHLASS-järjestelmää (kotona ja vapaa-aikana tapaturmia yleisen koskevan arviointitutkimuksen. Seuraavat sivut sisältävät näkemyksemme mukaan tutkimuksen pääsisällön. Kyseiset kaksi lukua ovat otteita loppuraportin luonnoksesta, ja niissä käsitellään: tiedotusjärjestelmää) yhteisön - toimintaa koskevia päätelmiä - pääkohtia Raportin laativat: Marc Nectoux Dr Luc-Henri Barthélémy Dr Henning Bay-Nielsen Dr Christine Duval Dr Birthe Frimodt-Moller AC FI/24/97/19740000. W00 (FR) Ote EHLASS-projektin evaluointi tutkimuksen lopullisesta raportista. Operationaaliset päätelmät (tiivistelmä) 1. LUVUT Tutkimuksessa on esitetty arvioita Euroopan unionin jäsenvaltioissa kotona ja vapaa-aikana tapahtuviin tapaturmiin liittyvistä vuosittaisista vähimmäismääristä seuraavasti: - 20 miljoonaa hoitoa vaativaa tapaturmaa - 2 miljoonaa sairaalahoitoa vaativaa tapaturmaa - 83 000 kuolemaan johtavaa tapaturmaa - 3,9 miljardin tapaturmista ecun vähimmäiskustannukset sairaalahoitoa vaativista - 23 miljardin ecun kokonaiskustannukset (välittömät sairaanhoitokustannukset ja työn seisahduksista johtuvat yhteiskunnalliset kustannukset). Komission vuosittainen tuki kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevan yhteisön tietojenvaihtojärjestelmän (EHLASS) toiminnalle on 2,5 miljoonaa ecua, kun toimintakustannukset ovat yhteensä 3,2 miljoonaa ecua. 2. EHLASS-JÄRJESTELMÄN PERUSTEET Kotona ja vapaa-aikana tapahtuvat tapaturmat ovat merkittäviä kansanterveyden ja kustannusten kannalta. Erityinen tietojärjestelmä tällä alalla on siis välttämätön. Kuluttajansuojan korkean tason turvaaminen on kirjattu Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen, ja komissio on saanut tehtäväkseen edistää kansanterveyden alaan kuuluvia toimia, joihin kuuluvat myös onnettomuudet ja tapaturmat. Kotona ja vapaa-aikana tapahtuvat tapaturmat kuuluvat näin ollen kahdeltakin kannalta katsottuna yhteisön toimintaan. Tapaturmien vähentäminen on lisäksi selkeästi ilmaistu Maailman terveysjärjestön (WHO) tavoitteessa nro 11, jolla pannaan taattavasta täytäntöön yleinen terveydenhuollosta. strategia kaikille vuoteen 2000 mennessä EHLASS-järjestelmässä yhdistyy kaksi lähestymistapaa: - toiminta: kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevien tietojen keruujärjestelmä on välttämätön laatimiseksi, painopistealueiden raportin määrittämiseksi, toimien kohdentamiseksi ja toimien tulosten arvioimiseksi. - soveltamisala: sisämarkkinat, tavaroiden vapaa liikkuvuus, kuluttajansuojan ja kansanterveyden ehkäisytoimien tarpeellinen koordinointi merkitsevät sitä, että kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskeva ongelma vaatii laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi yhteisön tason toimia. lainsäädännöllisten ja poliittisten alan A. Järjestelmän perusteet ovat jatkuvasti ajankohtaisia, ja sen lisäksi ne voimistuvat yhdistettäessä komission täsmälliset tavoitteet kuluttajansuojan alalla (pääosasto XXIV) ja henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman yhteydessä kansanterveyden alalla (pääosasto V). 3. EHLASS-JÄRJESTELMÄN ONNISTUMINEN EHLASS-tietojen avulla on mahdollista tunnistaa käyttäytymismalleja, riskiryhmiä (sukupuoli, ikä, ammatti, paikka jne. ) ja vaarallisia tuotteita. Tunnistamisen avulla taas voidaan paikantaa alat, joilla lainsäädäntö on tarpeen, ja voidaan kohdentaa ehkäisevät toimet. Useissa jäsenvaltioissa kohdennetuilla ehkäisytoimilla on saatu tapaturmat vähenemään ja lievenemään merkittävästi. Esimerkiksi Tanskassa ilotulitteiden (sytytyslangalla varustetut sähikäiset ja raketit) käytöstä aiheutuvat silmävahingot ovat vähentyneet merkittävästi (40 %). EHLASS- tietojen analysoinnin ansiosta viranomaiset havaitsivat, että monet pojat saivat tarkoin suunnatussa silmävamman ehkäisykampanjassa neuvottiin käyttämään suojalaseja ja saatiin tapaturmien määrä alenemaan. Lisäksi valmistajat päättivät liittää suojalasit mukaan yleisesti myytäviin ilotulitepakkauksiin. ilotulitteilla. Tämän jälkeen leikkiessään Tämä oli vain yksi esimerkki monista kansallisesti toteutetuista lainsäädännöllisistä tai ehkäisevistä toimista. Samanlaisia ovat myös esimerkiksi seuraavat: -- siivousaineiden nauttiminen vahingossa on vähentynyt, kun pulloissa ryhdyttiin käyttämään samanaikaisesti painettavaa ja kierrettävää "lapsikorkkia". ja niihin lisättiin voimakkaanhajuista ammoniakkia lasten leikkikenttien pintamateriaalin muuttaminen sellaiseksi, joka aiheuttaa vähemmän ruhjeita - - sormien murskaantuminen väheni, kun luotiin standardi, jolla muutettiin kokoon taitettavien huonekalujen taittomekanismia - autotallin automaattisen oven sulkemismekanismin muuttaminen - painekeitinten uusien turvastandardien hyväksyminen purjeliitoa koskevien uusien standardien hyväksyminen • ) - kypärän käyttösuositus maastopyöräilyssä - vaaramerkkien lisääminen vaarallisten tuotteiden pakkauksiin - opastejärjestelmän luominen laskettelurinteisiin. FI/24/97/19740000. W00 (FR) toimenpiteillä on saatu Kaikilla näillä tietynlaisia tapaturmia. Ranskassa on havaittu, että alle 15-vuotiaiden kuolemantapaukset ovat vähentyneet merkittävästi ja jatkuvasti: kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista tapaturmista johtuvia kuolemia oli 789 vuonna 1986 ja 526 vuonna 1992 eli ne vähentyivät yli 33 % kuudessa vuodessa (lähde: INSERM SC8). todistetusti vähennettyä EHLASS-järjestelmän tämänhetkinen tehokkuusalue on sama kuin onnettomuuksien tutkiminen mikrotasolla: riskiryhmien määrittäminen. Sillä ei voida vielä kuvata tapaturmia yleisillä tilastotermeillä tai terveysindikaattoreilla. tuoteluokkien, toimintalajien ja 4. EHLASS-JÄRJESTELMÄN SUURIMMAT PUUTTEET Järjestelmää käytetään laajalti kansallisella tasolla useissa jäsenvaltioissa, mutta sen välitön hyöty komissiolle on heikko sen nykyisen toimintatavan vuoksi, koska sen avulla ei ole mahdollista saada suoraan ja nopeasti riittävän kattavia ja luotettavia tietoja. Komissiolla on suoraan käytössä vain kansalliset vuosittaiset kertomukset, joista saa käsityksen järjestelmän toimivuudesta ja yleisistä tuloksista kussakin jäsenvaltiossa, mutta ei yksityiskohtaisia tietoja konkreettisia ja nopeita toimia varten. 5. EHLASS-JÄRJESTELMÄN MAHDOLLISUUDET Järjestelmän tarjoamat mahdollisuudet ovat kuitenkin valtavat. Jäsenvaltioissa kerätyt tiedot on ryhmitelty kansallisten tietokantojen mukaisesti. Tiedot on vain yhdistettävä eurooppalaiseen tietokantaan, johon saa yhteyden Internetin kautta, ja näin saadaan monin kerroin helpommin ja nopeammin tehtyä kyselyitä ja levitettyä tuloksia. Tietojen laadun parantamiseksi riittäisivät seuraavat toimet: - kotitalouksien tasolla edustavien kausittaisten (esim. joka viides vuosi tehtävien) EHLASS-kysclyiden tulosten yhdistäminen jatkuvasti hätäpalveluiden (poliisi, tietojen palokunta, sairaskuljetukset) keräämiin edustavuus lisääntyisi jotta saatujen tietoihin, - uuden, jo määritellyn koodausjärjestelmän käyttöönotto - standardoidun valvontaohjelman kehittäminen, mihin sisältyy myös yhtenäisyyden valvonta. Tietojen asiantuntijoiden muodostaman yhteistyöverkoston välityksellä uusia tiedon käsittelymenetelmiä, hyödyntämisen parantamiseksi levitettävä olisi joita jo käytetään useissa valtioissa: tapaturman synteettisen vakavuusasteen laskeminen, automaattinen hälytysjärjestelmä, typologia, "data mining" jne. FI/24/97/19740000. WOO (FR) Kaikki nämä toimenpiteet saataisiin rahoitettua erittäin vähin kustannuksin niiden suhteuttamalla todellisuudessa toteuttamiin pyrkimyksiin. Tietojen keruuseen myönnetyn tuen pienellä vähennyksellä voitaisiin rahoittaa näitä välttämättömiä yhteisiä välineitä. Parannuksilla voidaan vaikuttaa jatkuvan yleisen toiminnan kustannuksiin. jäsenvaltioille maksetut tukisummat paremmin 6. PÄÄTELMÄT Päädyimme selkeästi siihen, että EHLAS S -järjestelmän toimintaa on tuettava ja kehitettävä mieluummin kuin lopetettava se. Järjestelmän hyödyllisyys voidaan moninkertaistaa pelkästään edellä kuvatuin toimin. Kun otetaan huomioon kotona ja vapaa-aikana tapahtuvan tapaturman arvioidut keskimääräiset kustannukset (368 ecua) ja EHLASS-järjestelmän toimintakustannukset (2,5 miljoonaa ecua/vuosi), riittää, kun kotona ja vapaa-aikana tapahtuvien tapaturmien määrä laskee vuodessa 7 000:11a kaikissa jäsenvaltioissa, eli 0,03 % tapaturmien määrästä, jotta investointi tasapainottuu Euroopan unionin jäsenvaltioiden talousarvioiden tasolla. -4 Tärkeimmät seikat (tiivistelmä) 1. PERUSTEENA OLEVAT TIEDOT FI/24/97/19740000. W00 (FR) Tutkimuksessa on esitetty arvioita Euroopan unionin jäsenvaltioissa kotona ja vapaa- aikana vähimmäismääristä seuraavasti: liittyvistä vuosittaisista tapaturmiin tapahtuviin - 20 miljoonaa hoitoa vaativaa tapaturmaa - 2 miljoonaa sairaalahoitoa vaativaa tapaturmaa - 83 000 kuolemaan johtavaa tapaturmaa - 3,9 miljardin ecun vähimmäiskustannukset sairaalahoitoa vaativista tapaturmista 23 miljardin ecun kokonaiskustannukset (välittömät sairaanhoitokustannukset ja työn seisahduksista johtuvat yhteiskunnalliset kustannukset). Komission vuosittainen tuki kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevan yhteisön tietojenvaihtojärjestelmän (EHLASS) toiminnalle on 2,5 miljoonaa ecua, kun toimintakustannukset vuonna 1995 olivat yhteensä 3,2 miljoonaa ecua. 2. EHLASS-JÄRJESTELMÄN PERUSTEET Kotona ja vapaa-aikana tapahtuvat tapaturmat ovat merkittäviä kansanterveyden ja kustannusten kannalta. Erityinen tietojärjestelmä tällä alalla on siis välttämätön. Kuluttajansuojan korkean tason turvaaminen on kirjattu Euroopan unionista tehtyyn, Maastrichtissa allekirjoitettuun sopimukseen. Komissio on saanut tehtäväkseen edistää kansanterveyden alaan kuuluvia toimia, joihin kuuluvat myös onnettomuudet ja tapaturmat. Kotona ja vapaa-aikana tapahtuvat tapaturmat kuuluvat näin ollen kahdeltakin kannalta katsottuna yhteisön toimintaan. Tapaturmien vähentäminen on lisäksi selkeästi (WHO) tavoitteessa nro 11, jolla pannaan täytäntöön yleinen strategia kaikille vuoteen 2000 mennessä taattavasta terveydenhuollosta. ilmaistu Maailman terveysjärjestön Kotona ja vapaa-aikana tapahtuvat tapaturmat ovat vielä huonosti tunnettuja, ja niiden merkitystä aliarvioidaan. Useissa jäsenvaltioissa niille ei anneta riittävää poliittista näkyvyyttä. On siis aihetta edistää eurooppalaista järjestelmää, jolla asiaa tehdään tunnetuksi ja kotona ja vapaa-aikana tapahtuvien tapaturmien torjumiseen käytettyjen kansallisten välineiden epätasa-arvoisuudet poistetaan. Tavaroiden vapaa liikkuvuus Euroopan unionissa johtaa kuluttajansuojan kannalta moninkertaisiin ongelmiin: kaikki laillisesti valmistetut ja markkinoidut tuotteet on välinen päästettävä tuotteiden harmonisointi ja yhteistoiminta on osoittautunut välttämättömäksi turvallisuutta koskevien yhteisön standardien luomisessa. jäsenvaltioiden markkinoille. Jäsenvaltioiden kaikkien Tämän vuoksi kotona ja vapaa-aikana tapahtuviin tapaturmiin ja tapaturmissa mukana olleisiin tuotteisiin liittyvien riskien tutkiminen Euroopan tasolla yhtenäistä käyttäen on välttämätöntä. EHLASS-järjestelmä on tiedonkeruujärjestelmää jota ne konsultoivat Euroopan standardointijärjestöjen yhteistyökumppani, 5 FI/24/97/19740000. W00 (FR) säännöllisesti. Järjestelmään kerättyjä kehitettäessä, hyväksyttäessä ja tunnustettaessa eurooppalaisia standardeja. tietoja käytetään hyväksi esimerkiksi EHLASS-järjestelmässä yhdistyy kaksi lähestymistapaa: - toiminta: kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevien tietojen keruujärjestelmä on välttämätön laatimiseksi, painopistealueiden raportin määrittämiseksi, toimien kohdentamiseksi ja toimien tulosten arvioimiseksi. - soveltamisala: sisämarkkinat, tavaroiden vapaa liikkuvuus, kuluttajansuojan ja ehkäisytoimien kansanterveyden tarpeellinen koordinointi merkitsevät sitä, että kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskeva ongelma vaatii laajuutensa ja vaikutustensa vuoksi yhteisön tason toimia. lainsäädännöllisten ja poliittisten alan Seuraava luonnos antaa käsityksen näistä kahdesta tarpeesta: tarve käyttää kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevaa tiedonkeruujärjestelmää ja tarve omaksua tapaturmia koskeva eurooppalainen lähestymistapa. Nämä ovat loogisesti johtaneet EHLASS-järjestelmän luomiseen ja ylläpitoon, koska se on yhtenäinen eurooppalainen tapahtuvista tapaturmista. Nämä perusteet ovat jatkuvasti ajankohtaisia ja sen lisäksi ne ovat saaneet vahvistusta kuluttajansuojaa ja kansanterveyttä koskevien komission tavoitteiden yhdistämisestä. tiedonkeruujärjestelmä kotona ja vapaa-aikana -6 FI/24/97/19740000. WOO (FR) Eurooppalai- sen lahestymista van tarve Sovelta- misala Toiminta Tietojen keruu Keruujttrjestelmfln tarve -> Katsauken laatiminen Ensisijaisuuksi en määritys ~* Ehkaisytoi- met Toimien arviointi ~* "* Keruujärjestelmän hyödyllisyyden arvionti + + + + + kussakin vaiheessa: + TietojttrjestelmM luomisessa ehkäisypolitiikan Koordinoidut ehkäisytoimet: - kuluttajansuojan alalla - kansanterveyden alalla Tuotteita koskeva Euroopan tasolla lainsäädäntö ja säännöt Soveltamisalan ulottuvuus eurooppalainen Tapaturmat Tavaroiden ja henkilöden liikkuvuus Yhteismarkkinat 3. EHLASS-JÄRJESTELMÄN HYÖDYNTÄMINEN Nykyiseltä EHLASS-järjestelmältä ei pidä odottaa seuraavia ominaisuuksia: luotettava esiintymistiheys ja luotettavat kansanterveyden indikaattorit kaikista kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista tapaturmista Euroopassa - erinomaiset ja uudenlaiset onnettomuuksien makrotasoiset analyysit; on varmaa, tärkein syntymekanismi, että kaatumiset ovat edelleen onnettomuuksien vanhukset ja lapset ovat onnettomuuksille alttein väestönosa jne. EHLASS-järjestelmän pragmaattisen ja operationaalisen lähestymistavan ansiosta sen avulla voidaan sitä vastoin vaikuttaa huomattavasti sääntelevien tai ehkäisevien toimenpiteiden täytäntöönpanoon, joiden tarkoituksena on esimerkiksi: - 7- FI/24/97/19740000. W00 (FR) - vähentää siivousaineiden nauttimista vahingossa ryhtymällä käyttämään pulloissa lisäämällä ja kierrettävää "lapsikorkkia" ja samanaikaisesti painettavaa voimakkaanhajuista ammoniakkia - kehottamalla lääkkeitä valmistavia laboratorioita suosimaan läpipainopakkauksia, jotta lapset eivät pääsisi helposti nauttimaan suuria määriä lääkkeitä vahingossa - muuttaa tikkaiden astimia ja kiinnitysmekanismia vakauden lisäämiseksi - muuttaa lasten leikkikenttien pintamateriaali vähemmän ruhjeita aiheuttavaksi - vähentää maastopyöräilyn vaarallisuutta suosittelemalla kypärän käyttöä - - suositella turva-aitoja yksityisten uima-altaiden ympärille lasten hukkumisten lisätä vaaramerkkejä vaarallisten tuotteiden pakkauksiin torjumiseksi luoda opastejärjestelmä laskettelurinteisiin - - vähentää kerrossängystä putoamisia asentamalla riittävät turvalaidat - vähentää sormien murskaantumista luomalla kokoon taitettavien huonekalujen - - taittomekanismia muuttava standardi tehdä pakolliseksi käyttöohjeiden tuotteiden pakkauksiin täydentää turvallisuusstandardeja lelujen ja lisääminen myrkyllisten puutarhanhoito- kotitalouksiin asennettujen kiipeilytelineiden - muuttaa autotallin automaattisen oven sulkemismekanismia ja edellyttää uuden mekanismin käyttöä - hyväksyä painekeitinten uudet turvastandardit - suositella kypärän käyttöä laskettelua harrastaville lapsille kallovammojen vähentämiseksi - suositella siipimutterimekanismilla avattavien säilykerasioiden yleistämistä valmistajille - suositella lämpöä johtamattomien materiaalien käyttöä uunien ovien ulkopinnoissa - ottaa käyttöön purjeliitoa koskevia standardeja - estää kuumasta vedestä johtuvia palovammoja laskemalla kotitalouksiin jaeltavan kuuman veden lämpötilaa (tutkimuksen kohteena Ranskassa). EHLASS-järjestelmän avulla on siis mahdollista vastata esitettyihin tarkkoihin kysymyksiin tai herättää kysymyksiä (tulevaisuuteen suuntautuva käyttö), jotka johtavat tiettyjä tuotteita, väestöryhmiä tai tiettyjä toimia koskeviin ehkäiseviin tai lainsäädännöllisiin toimenpiteisiin. (menneisyyteen suuntautuva käyttö) tämänhetkinen EHLASS-järjestelmän sama kuin onnettomuuksien tutkiminen mikrotasolla: tuoteluokkien, toimintalajien ja riskiryhmien määrittäminen. Sillä ei voida vielä kuvata tapaturmia yleisillä tilastotcrmeillä tai toisaalta yksittäisten tapaturmien tasolla (joku erityinen tuote, kaupallinen merkki, yksilö). tehokkuusalue on 4. JÄRJESTELMÄN VAHVUUDET + Pysyvä tiedonkeruujärjestelmä on yksi merkittävimmistä tiedon lähteistä kotona ja vapaa-aikana tapahtuvien tapaturmien osalta, joita vielä tunnetaan huonosti. ll:ssa jäsenvaltiossa 15:sta ei ole muita keruujärjestelmiä, jotka olisivat sekä ajallisesti jatkuvia että aihekohtaisia. Muut keruulähteet ovat joko yleisiä (esim. - 8- FI/24/97/19740000. WOO (FR) sairaalakuoUeisuutta koskevat kyselyt, kuolintodistukset), joista on vaikea määrittää, ovatko ne kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia, tai erittäin erikoistuneita (esim. myrkytyskeskukset, paloasemat, palovammakeskukset, hiilimonoksidimyrkytykset). + Liikenneonnettomuuksia ja työtapaturmia varten on jo kauan ollut oma tietojärjestelmä, ja myös kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia varten on hyvä olla yksi tietolähde. + Olemme arvioineet, että kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista tapaturmista johtuvien sairaalahoitojen kustannukset ovat vähintään 3,9 miljardia ecua ja kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista tapaturmista johtuvat kokonaiskustannukset (välittömät hoitokustannukset + työseisokeista johtuvat kustannukset) ovat vähintään 23 miljardia ecua. Nämä alustavatkin tulokset osoittavat selvästi tapaturmien taloudellisen merkityksen. Jos asiaa käsitellään makrotaloudelliselta kannalta ja jos otetaan huomioon EHLASS-järjestelmälle vuosittain annettava 2,5 miljoonan ecun tuki, riittää että sairaalahoitoa vaativat tapaturmat vähenevät vuodessa 0,07 %, jotta yhteisön investointi on tasapainossa jäsenvaltioiden saavuttamien sairaalahoidon vähentymisestä johtuvien säästöjen kanssa. + Järjestelmä toimii tyydyttävästi kansallisella tasolla useimmissa jäsenvaltioissa, ja sen kautta on saatavissa asiaankuuluvia havaintoja jo yli kymmenen vuoden ajalta. Ranskassa on kerätty yli 360 000 havaintoa, jotka muodostavat ainutlaatuisen tietokannan. + Useat julkiset ja yksityiset organisaatiot käyttävät tietoja ja julkaistuja tuloksia kansallisella tasolla. Näihin kuuluvat mm. kuluttajansuojasta, terveydestä ja ympäristöstä vastaavat ministeriöt, tiedotusvälineet, kuluttajansuojaneuvostot, valtion ja kunnan sosiaalipalvelut sekä terveyspalvelut. EHLASS-järjestelmästä etsivät ja teollisuusyritykset. EHLASS-järjestelmään tuli vuodessa yli 1 300 kysymystä kansallisilta koordinaattoreilta ja siitä saatuihin tietoihin perustuvia tutkimuksia tehtiin yli 350. vakuutusyhtiöt opiskelijat, toimittajat, lääkärit, tietoja + EHLASS-järjestelmän koodausjärjestelmään sisältyy mm. yli 1 100 koodattua tuotetta, ja tämän ansiosta sen kautta on mahdollista vastata sellaisiinkin kysymyksiin, joihin muista järjestelmistä ei saada vastausta, kuten esimerkiksi: liittyykö rullalautailuun enemmän onnettomuuksia kuin rullaluisteluun? miten vakavia ne ovat? minkälaisia vammoja niistä syntyy? liittyykö kertatäyttöisiin savukkeensytyttimiin tai kokoontaitettaviin sänkyihin tapaturmia? minkälaisissa olosuhteissa? + Järjestelmän ansiosta kansalliset viranomaiset ovat tulleet paremmin tietoisiksi kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista tapaturmista. Useita aloitteita ja uusia rakenteita on luotu tai ne ovat vahvistaneet asemaansa EHLASS-järjestelmästä saatujen vaikkapa Tästä kuluttajansuojaneuvoston perustaminen Belgiaan, arkielämän tapaturmien EHLASS-järjestelmän seurantakeskuksen liitännäiskomitean perustaminen Luxemburgiin. perustaminen Ranskaan esimerkkejä perusteella. tulosten ovat ja -9 FI/24/97/19740000. W00 (FR) + Järjestelmästä vastaavat työryhmät ovat erittäin päteviä ja yhteistyöhaluisia. Ne ovat tehneet yhdessä aloitteita kannustaakseen kansainvälistä tutkimusta ja yhteisiä työvälineitä koskeva tutkimusta (esimerkiksi 2. -3. kesäkuuta 1997 Tukholmassa järjestetty EHLASS-kokous, johon osallistui edustajia 8 maasta ja jossa käsiteltiin rullaluistintapaturmia). + Järjestelmän kehittämismahdollisuudet ovat suuret, kuten jäljempänä osoitetaan. liian vähän kansallisella, komission tai Järjestelmän tietoja hyödynnetään kuluttajan tasolla, mutta Internetin kautta käytettävän eurooppalaisen EHLASS- tietokannan saadaan järjestelmän moninkertaistettua erittäin siedettävin kustannuksin. käyttökelpoisuus perustamisella + Tällä hetkellä muut pääosastot eivät juurikaan käytä järjestelmää. Järjestelmän käyttökelpoisuus pääosastolle V sen tulevan, 14. toukokuuta 1997 hyväksytyn henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevan toimintaohjelman puitteissa (vuosiksi 1999-2003) sekä Eurostatin aktiivinen tuki uudistetulle ohjelmalle ovat erittäin myönteisiä tekijöitä tulevaisuuden kannalta. + "Ellei EHLASS-järjestelmää olisi, sellainen pitäisi luoda. " Tämä lause tuli usein esiin keskusteluissa. Järjestelmä ei toki ole täydellinen, mutta sillä on se hyvä puoli, että se on olemassa ja että se toimii totuttuun tapaan. Ilman EHLASS- järjestelmää yli kahdella kolmasosalla jäsenvaltioista (11/15) ei olisi käytössään mitään yleistä tietolähdettä kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista tapaturmista. 5. JÄRJESTELMÄN HEIKKOUDET tapaturmien - Epäselvyydet tavoitteissa: Vielä 10 toimintavuoden jälkeen näyttää olevan epäselvyyttä järjestelmän luonteestakin. Sillä ei voida täysin mitata kaikkien arkielämän lukumäärää ja vakavuutta, sitä ei voida pitää hälytysjärjestelmänä eikä järjestelmänä, jolla mitataan tapaturmien vaikutuksia kansanterveyden kannalta. Tämänhetkistä EHLASS-järjestelmää on pidettävä tietopankkina, joka on niiden käytössä, jotka haluavat tarkempaa tietoa riskiä riskialttiista tai aiheuttavista käyttäytymismalleista väestöryhmistä. EHLASS:ia on pidettävä kotona ja vapaa-aikana tapahtuvien tapaturmien rekisterinä. tuoteryhmistä taikka - Kahden menetelmän samanaikainen käyttö: Hätäpalveluista jatkuvasti kerättävät tiedot (12 maassa) ja kotitalouksissa tehtävät kyselyt (3 maassa) osoittavat erilaisia näkemyksiä järjestelmän päämääristä. Saman menetelmän sisälläkään käytännöt eivät ole täysin yhdenmukaisia. - Tietojen edustavuus: Kotitalouksilta kyselyillä saatavien kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevien tietojen edustavuus on varmistettu 3 maassa ja hätäpalveluilta saatavien tietojen 3 maassa. Muissa 9 jäsenvaltiossa kerätyt tiedot eivät ole edustavia, ja 7 jäsenvaltiota ei takaa kaikilta paikoilta kerättyjen tietojen kattavuutta. - Koodauskäytäntö: Koodien käytössä on eroavuuksia. -10 FI/24/97/19740000. W00 (FR) Koodausjärjestelmän vanhuus: Järjestelmä on yli 10 vuotta vanha; se ei sisällä omia koodeja kaikille urheilulajeille, ja tuotteiden nimikkeistöä olisi uudistettava. Valvonta: Logistinen valvonta on erittäin epäyhtenäistä. Olisi otettava käyttöön standardoitu valvontajärjestelmä, johon sisältyy tietojen yhtenäisyyden valvonta. Tietojen heikko ajallinen ja paikallinen saatavuus: Usein on odotettava, että laatia viimeinen sairaala toimittaa viimeisen vuositiedosto. Tämä viivästyttää standardiraportin tietojen saatavuutta kansallisissa kannoissa. Jonkin maan tiedot eivät ole suoraan muiden maiden tai komission saatavilla. Kansainvälisten tutkimusten määrä on siten vähäinen. Mikään taho ei saa suoraan ja helposti käyttöönsä kaikkia kerättyjä tietoja, koska ei ole olemassa Euroopan laajuista tietokantaa. lähetyksensä, jotta voidaan julkaisua ja tiedot eivät ole kovinkaan Tietojen käytettävyys: Komission kannalta käyttökelpoisia. Vuosittaisista kansallisista raporteista ei saa yksityiskohtaisia tietoja, joita voitaisiin välittömästi hyödyntää. Järjestelmän jäykkyys: Järjestelmä ei mukaudu tarpeeksi nopeasti tavoitteiden ja vaatimusten ja analysointitekniikat). tietotekniikkaan kehitykseen (verkot uuteen eikä Hallinnan laatu: Jäsenvaltioiden välillä on suuria eroavuuksia järjestelmälle nimetyn päätavoitteen, käytetyn menetelmän, ja keskimääräisten kustannusten tasolla. Tämä käy ilmi keruun laadun heikosta keskiarvosta ja toimintakustannusindeksin epäyhtenäisyydestä. Vaikuttaa siltä, että kansallisella tiedon tasolla kannattaisi käyttää vähemmän resursseja keruuseen ja enemmän tietojen hyödyntämiseen ja tulosten levittämiseen. tietojen keruun laadun Hallinnon ja talouden epävakaus: Arviointikertomuksesta ja vuodesta toiseen EHLASS:in kohtalosta on usein kiisteltyjä hallinnollisia päätöksiä lykätty. Usein esitetään kysymys "pitäisikö järjestelmän toimintaa jatkaa?", johon kätkeytyy toinen kysymys "miten järjestelmää voitaisiin parantaa?". Pohdinnat toimintatuen mahdollisesta lakkauttamisesta ovat useaan otteeseen pysäyttäneet toiminnan useissa maissa. koordinaatiorakenteen Vahvan soveltaminen laajentamispyrkimysten koordinointirakenteen puuttuessa. voinut on puute: Toissijaisuusperiaatteen johtaa vesittymiseen järjestelmän voimakkaan uudistamis- aloite- tiukka ja ja 6. NYKYTILANNE Edellä esitettyjen vahvuuksien ja heikkouksien vertailusta saatava tulos riippuu omaksutusta näkökannasta: - Tilastolliselta kannalta tulos on kielteinen: kymmenen olemassaolovuoden jälkeen järjestelmästä ei saada riittävän luotettavia tilastotietoja Euroopan tasolla, vaikkakin tietyissä jäsenvaltioissa tilanne on erinomainen. -11 - FI/24/97/19740000. WOO (FR) Kansallisella tasolla kotona ja vapaa-aikana tapahtuviin tapaturmiin liittyvästä ehkäisevästä toiminnasta (kuluttajansuoja ja kansanterveys) ja lainsäädännöstä vastaavien tahojen kannalta tulos on kokonaisuudessaan myönteinen useissa jäsenvaltioissa. Euroopan tasolla ehkäisevästä toiminnasta ja lainsäädännöstä vastaavien tahojen kannalta tulos on kokonaisuudessaan kielteinen, koska koko Eurooppaa koskeviin tietoihin ei ole suoraa pääsyä. Tulos on erittäin myönteinen, jos ajatellaan järjestelmän mahdollisuuksia ja Eurostatin kanssa tehtävän yhteistyön kehittämistä metodologian, validoinnin ja tehtävää yhteistyötä tulosten kansanterveyden alan ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman (vuosiksi 1999-2003) puitteissa. EHLASS- järjestelmän kautta yhteisön toimien täydentävyys voisi vahvistua. julkaisun osalta ja pääosaston V kanssa toimiin kuuluvan henkilövahinkojen 7. JÄRJESTELMÄN MAHDOLLISET TULEVAISUUDENNÄKYMÄT Mahdollisuuksia on neljä: - EHLASS-järjestelmän lakkauttaminen - järjestelmän lakkauttaminen pariksi vuodeksi - nykyisen järjestelmän jatkaminen - EHLASS-järjestelmän parantaminen. Jäljempänä j ärjestelmän kehittämismahdollisuuksia. tarkastellaan näitä kaikkia vaihtoehtoja erikseen ja arvioidaan 8. EHLASS-JÄRJESTELMÄN LAKKAUTTAMINEN tapahtuvista tapaturmista. EHLASS-järjestelmän EHLASS-järjetelmän lisäksi tietyissä jäsenvaltioissa on muita tietolähteitä kotona ja vapaa-aikana lakkauttaminen vaikuttaisi vain vähän tätä alaa koskevien tietojärjestelmien laatuun Alankomaissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Ranskassa kausittaisilla CNAM- ja INSEE- kyselyillä saadaan yleiskuva kotona ja vapaa-aikana tapahtuvien tapaturmien tilanteesta. Muissa jäsenvaltioissa EHLASS-järjestelmän lakkauttaminen vaikuttaisi suuresti tietojärjestelmien laatuun. Näissä valtioissa olisi tämän jälkeen jäljellä ainoastaan - yleinen tiedonkeruu (esimerkiksi sairaalakuolleisuutta koskevat kyselyt ja kuolintodistukset), josta on kuitenkin varsin vaikea eritellä kotona ja vapaa- aikana tapahtuviin tapaturmiin kuuluvat tapaukset - erittäin erikoistuneet yksittäiset lähteet (esimerkiksi myrkytyskeskukset, paloasemat, palovammakeskukset, hiilimonoksidimyrkytykset). 12 Seuraavasta kuviosta ilmenee EHLASS-järjestelmän keskeinen asema kotona ja vapaa-aikana tapahtuviin tapaturmiin liittyvien tietojen keruuvälineenä: FI/24/97/19740000. W00 (FR) Erityiset lähteet: myrkytyskeskukset, hiilimonoksidimyrkytykset paloasemat, palovammakeskukset, Yleiset lähteet: - sairaalakuolleisuutta koskevat kyselyt - kuolintodistukset - terveyskyselyt EHLASS-järjestelmän asema kotona ja vapaa-aikana tapahtuviin tapaturmiin liittyvässä yleisessä tietojärjestelmässä Järjestelmän lakkauttaminen aiheuttaisi merkittävän vajeen tietojen verkottumisessa. liittyvistä yleisistä (muttei erityisistä) Raportissa on taulukko, josta saa näkemyksen kotona ja vapaa-aikana tapahtuviin tietolähteistä Euroopassa tapaturmiin EHLASS:in lisäksi ja jonka avulla voi arvioida EHLASS:in lakkauttamisen vaikutuksia. EHLASS:in seuraavanlaisia vaikutuksia lakkauttamisella olisi seuraaviin maihin: - erittäin merkittävä vaikutus 8 maassa: Belgia, Espanja, Irlanti, Itävalta, Kreikka. Luxemburg, Portugali ja Suomi - merkittävä vaikutus 5 maassa:, Italia, Ranska, Ruotsi, Saksa ja Tanska - heikko vaikutus 2 maassa: Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta. Useat kansalliset asiantuntijat toivat spontaanisti esiin, että "Ellei EHLASS- järjestelmää olisi, sellainen pitäisi luoda". On todettava, että 11 jäsenvaltiossa 15:sta se on ainoa kansallinen erityisjärjestelmä kotona ja vapaa-aikana tapahtuviin tapaturmiin liittyvien tietojen keräämiseksi. EHLASS-järjestelmän lakkauttaminen Euroopan tasolla koordinoituna järjestelmänä tasoa ja estäisi kansanterveyden kannalta alentaisi kuluttajansuojan yleistä oleellisten tietojen saannin. Järjestelmän lakkauttamisella - tuhottaisiin ajattelutapa, joka johti järjestelmän perustamiseen. EHLASS perustettiin, koska oli tarvetta kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevien tietojen keruujärjestelmään ja onnettomuuksiin liittyvän Euroopan laajuisen lähestymistavan omaksumiseen - jätettäisiin 11 jäsenvaltiota kokonaan ilman kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia - tapaturmia koskevaa tietojärjestelmää luotaisiin epätasa-arvoinen tilanne kuluttajansuojaa ja kansanterveyttä koskevien välineiden ja politiikkojen kehittämiseen 13 FI/24/97/19740000. WOO (FR) - menetettäisiin j äsenvaltioiden välisten tietoj en vertailtavuus - menetettäisiin mahdollisuus havaita harvinaiset tapaturmat, joiden yhteenlaskettu määrä voi muodostua merkittäväksi - heikennettäisiin kansallisten viranomaisten tietoisuutta kotona ja vapaa-aikana tapahtuvien tapaturmien merkityksestä - heikennettäisiin ehkäisypolitiikkojen kohdentamismahdollisuuksia - menetettäisiin perinteinen yhteistyö ja hankitut kokemukset. Lakkauttamisen etuna olisi nykymuodossaan tilastollisesti epätyydyttävän ja komissiota vain vähän hyödyttävän järjestelmän lopettaminen. On totta, että nykyinen EHLASS vaikuttaa enemmänkin joukolta rinnakkain toimivia kansallisia Sen yhtenäiseltä Euroopan järjestelmiä lakkauttaminen vapauttaisi siihen sidotut varat. järjestelmältä. laajuiselta kuin 9. EHLASS-JÄRJESTELMÄN LAKKAUTTAMINEN PARIKSI VUODEKSI Tällaisessa odotteluratkaisussa on useita huonoja puolia. Sen seurauksena - kotona ja vapaa-aikana pyrkimykset seisahtuisivat tapahtuvien tapaturmien merkitystä korostavat - kansallisilta ja eurooppalaisilta käyttäjiltä vietäisiin väline, joka on merkittävä ehkäisevän politiikan ja lainsäädännön toteuttamisessa - täydentävien rahoituskanavien toiminta katkeaisi - tietojen kronologinen sarja katkeaisi - perustetut työryhmät hajoaisivat - otettaessa uutta järjestelmää käyttöön se olisi perustettava uudelleen, mikä johtaisi ajan ja energian hukkaan ja vain näennäisiin säästöihin. Tämän ratkaisun ainoana etuna on saada harkinta-aikaa uuden, toimivamman järjestelmän käyttöön ottamiseksi. Ei ole kuitenkaan realistista olettaa, että uusi järjestelmä voisi päästä helposti alkuun Euroopan tasolla. Lisäksi tässä raportissa ja muissa tutkimuksissa on tuotu esiin olennaisen tärkeitä aiheita pohdittavaksi uudesta ja ehdotuksista kuin menetelmästä. Puutetta ei ole niinkään ajatuksista soveltamispäätöksistä ja niiden tehokkaasta täytäntöönpanosta. 10. NYKYISEN EHLASS-JÄRJESTELMÄN SÄILYTTÄMINEN Nykyinen järjestelmä ei kärsi niinkään tietojen puutteesta (ei riittävästi havaintoja) kuin siitä, että kerätyt havainnot eivät ole parhaassa mahdollisessa tilassa (kattavuus, valvonnan laatu, koodauksen riittävyys, käyttöönoton nopeus). Tietoja ei hyödynnetä riittävästi yhteisössä tai kansainvälisesti eikä yksittäisten käyttäjienkään tasolla, koska kaikista Euroopan tasolla kerätyistä tiedoista ei ole mahdollista tehdä kyselyitä yksinkertaisesti ja nopeasti. -14 FI/24/97/19740000. WOO (FR) Kansallisella tasolla tarjotuista palveluista huolimatta järjestelmän tämänhetkinen suorituskyky ei ole riittävän tyydyttävä. Tämän vuoksi nykyisenlaisen EHLASS- järjestelmän ylläpito ei mielestämme ole kannattavaa, varsinkaan sen jälkeen, kun on tutkittu uudistetun EHLASS-järjestelmän mahdollisuudet ja otettu huomioon uusin tekniikka. Mielestämme vaihtoehtoina ovat EHLASSrin lakkauttaminen tai parantaminen. 11. JÄRJESTELMÄN KEHITTÄMISMAHDOLLISUUDET Kehittämismahdollisuudet ovat merkittävät: - Verkkoihin, WWW-sovelluksiin tietojen liittyvä tekniikan kehittyminen (esimerkiksi "data hyödyntämismenetelmiin mining"), jolla voidaan yksinkertaisesti korjata havaittuja puutteita. Analyysi olisi ollut erilainen vielä kaksi vuotta sitten. tietojärjestelmien ja - Kustannustehokkuusanalyysin perusteella ehdotamme, että tietojen keruuseen käytettyjä varoja vähennetään ja tietojen laadun ja hyödyntämisen kehittämiseen sekä tietojen yleisen saatavuuden helpottamiseen ja nopeuttamiseen käytettyjä varoja lisätään. Tietojen keruusta aiheutuvien kulujen vähentämiseksi ehdotamme välittömästi tehtäväksi seuraavaa: - - - tuen määrän suhteuttaminen toteutettuihin pyrkimyksiin tiedonkeruupaikkojen vähentäminen yhdellä niissä valtioissa, joissa väestön määrä suhteessa keruuseen osallistuviin sairaaloihin on riittävä, jos se on poliittisesti mahdollista tiedonkeruupaikkojen lisääminen yhdellä niissä valtioissa, joissa väestön määrä suhteessa keruuseen osallistuviin sairaaloihin ei ole riittävä. Yleisesti ottaen siis vähennetään tiedon keruuseen käytettyjä varoja. Näin säästetyt varat voitaisiin käyttää - tietojen laadun parantamiseen - tekemällä tietojen edustavuuden parantamiseksi EHLASS-kyselyitä valtioissa, joissa kerätään tietoja pysyvästi ja jotka haluavat sitä, ja näin yhdistettäisiin näiden kahden menetelmän edut - suosittelemalla ja suosimalla kattavaa tiedonkeruuta pysyvillä keruupaikoilla - ottamalla käyttöön äskettäin päivitetty uusi koodausjärjestelmä - kehittämällä tietojen yhtenäisyyttä valvova standardiohjelma ja levittämällä - sitä laatimalla suositus tietojen keruuta koskevista hyvistä toimintatavoista ja levittämällä sitä - tietojen levittämisen ja hyödyntämisen parantamiseen - ottamalla käyttöön Euroopan laajuinen EHLASS-tietokanta, jota voisi käyttää Internetin kautta - 1 5- - syöttämällä tähän tietokantaan neljännesvuosittain keruupaikoilta saadut tiedot - yleistämällä sähköpostin käyttöä järjestelmän käyttäjien välillä - kehittämällä tietojen hyödyntämisvälineitä (esim. vakavuusaste, automatisoitu hälytys, typologia) suhteessa kansallisiin ja yhteisön hälytysjärjestelmiin - edistämällä kustannusanalyysimallien käyttöönottoa - tuomalla yhteen asiantuntijoita, jotka voivat kehittää kaikkia hyödyttäviä yhteisiä välineitä ja edistää niiden käyttöä. Keskipitkällä aikavälillä keruupaikoilla tapahtuvan tiedonkeruun kustannusten alentamiseksi ja verkkojen kehityksen huomioon ottamiseksi olisi otettava käyttöön tietojen online-keruu - - automatisoitu valvonta - sähköinen tiedonsiirto keskuspaikkaan - online-koodausta koskeva koulutus - standardoitu online-käyttö. Vaikuttaa siltä, että järjestelmän suorituskykyä ja hyödyllisyyttä voitaisiin parantaa yksinkertaisilla toimenpiteillä nykyisellä kustannustasolla. EHLASS-järjestelmän kehittämismahdollisuuksien havainnollistamiseksi laadimme suunnitelman, järjestelmän hyödyllisyysastetta merkittäville käyttäjäryhmille. lisätään jolla Eri asteet on esitetty käyrällä, jonka jälkeen on laadittu edellä tehtyjen suositusten mukaisesti muutettua EHLASS-järjestelmää vastaava käyrä. Käyrien väliin käyttäjätyypin mukaan. jäävä alue osoittaa järjestelmän kehittämismahdollisuudet Järjestelmän hyödyllisyys muutettu Kl II. ASS-järjt nykyinni l'l II. ASK jurjcstclmii Kuluttajat Kansainvälinen yhteistyö Käyttäjätyypit Kansalliset viranomaiset Komissio kautta käytettävän tietokannan Internetin ja käytännöllisyyden osoittamiseksi olemme kehittäneet koemallin palvelimesta, jota pääsee käyttämään Ranskan sivulta (pääosaston XXIV testiä varten käyttöön antamalla salasanalla). Koemallin avulla voi tehdä suoria kyselyitä Ranskan EHLASS-kantaan muotoilemalla hakuja, joissa on kaikki EHLASS. in muuttujat (kysely näkyvään tekstialueeseen on myös mahdollinen). On myös mahdollista toteutettavuuden - AC - FI/24/97/19740000. W00 (FR) hakea tietoja valituista tietueista, etsiä standardoituja tilastotaulukoita tai siirtää tietoja paikallisesti. Aikaisempien vuosien EHLASS-tiedot siirretään Euroopan laajuiseen kantaan (kanta 1) niin, että kaikki jo olemassa olevat kansalliset kannat tulevat käytettäviksi. Voitaisiin myös luoda viitetietokanta (kanta 2), johon otetaan vain ne sairaaloilta kerätyt tiedot, joihin sisältyy kaikenlaisia akuuttitapauksia ja jotka ovat kattavia. Tällainen kanta olisi edustavampi. 12. PÄÄTELMÄT Kun otetaan huomioon - nykyisen järjestelmän edellä esitetyt vahvuudet ja heikkoudet - nykyisen EHLASS-järjestelmän lakkauttamisesta, väliaikaisesta lopettamisesta tai ylläpidosta koituvat merkittävät ongelmat - selvitys järjestelmän mahdollisuuksista muutoksilla, jotka voitaisiin toteuttaa nopeasti järjestelmää ja sen toimintadynamiikkaa lakkauttamatta, testatuilla teknisillä keinoilla ja nykyisillä kustannuksilla, jakamalla menot paremmin - kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevien tietojen tarve yhtenäisen ja tehokkaan kuluttajansuojapolitiikan toteuttamiseksi pääosaston XXIV toimien yhteydessä - järjestelmän selvä hyödyllisyys pääosastolle V sen tulevan, henkilövahinkojen (vuosiksi 1999-2003) puitteissa tuki toimien yhteydessä sekä Eurostatin aktiivinen toimintaohjelman ehkäisemistä koskevan kansanterveysalan kehitetylle järjestelmälle suosituksemme on selkeästi t otettava otettava on on parannettu E: jnahdollisimm ;; ;t. Miten tämä olisi tehtävä? - Olisi hyödynnettävä toiminta-analyysistä ilmeneviä kehittämismahdollisuuksia. - Olisi valmisteltava aktiivisesti uusia edellä esiteltyjä teknisiä välineitä, ja olisi toimittava niiden käyttöön ottamiseksi. - Olisi korostettava tiivistä yhteistyötä muiden pääosastojen, erityisesti Eurostatin ja pääosaston V kanssa sen laatimiseksi toimintaohjelman tilastojen ehkäisemistä luotettavien koskevan yhteisön kanssa henkilövahinkojen toteuttamisen yhteydessä. -17 FI/24/97/19740000. W00 (FR) Olisi sitouduttava järjestelmään pidemmällä aikavälillä: Yksi järjestelmän kehittämisen suurimmista esteistä on ollut epävarmuus sen jatkuvuudesta. Aikaisemmin suunniteltujen parannusten toteuttaminen on aina estynyt järjestelmän lopettamisuhan vuoksi. Nyt on annettava aikaa järjestelmän radikaalille kehittämiselle (4-5 vuotta). 13. TULEVAN EHLASS-JÄRJESTELMÄN KÄYTTÖ Tulevaa EHLASS-järjestelmää on pidettävä tietovarastona, josta on helppo tehdä kyselyitä (kanta 1) ja jota voidaan käyttää tapaturmien tutkimiseen mikrotasolla - menneisyyteen suuntautuvasti: jo tehtyihin tarkkoihin kysymyksiin vastaamiseksi (miten paljon tapaturmia ostoskärryillä? miten vakavia? miten paljon liitovarjo- onnettomuuksia?) - tulevaisuuteen suuntautuvasti: kyselyiden suorittamiseksi tietyillä yksinkertaisilla tilastollisilla välineillä (esim. vakavuusaste, automaattinen hälytysjärjestelmä) tai koodaajien toteuttamilla hälytysmenettelyillä keruupaikkojen tasolla. Jos toteutetaan menetelmää koskevat parannusehdotukset, jollaisia ovat erityisesti hätäpalveluissa tehtävän jatkuvan tiedonkeruun ja kotitalouksien tasolla edustavien sekä EHLASS-kyselyiden tiedonkeruun edustavuuskriteerin noudattaminen, järjestelmää on mahdollista käyttää myös makrotasolla tilastollisesti luotettavien indikaattoreiden tuottamiseen (kannasta 2). yhteensovittaminen, sairaaloista parempi otos On selvää, että tietovarasto ei saa olla tietojen hautausmaa (tällä hetkellä tietoja ei hyödynnetä tarpeeksi Euroopan tasolla ja kansainvälisellä tasolla, ja käytössä olevat välineet ovat vanhentuneita), virheellisten tietojen varasto (tuotettujen tietojen laatua on parannettava) eikä se saa olla taloudellisesti pohjaton kuilu (on lopetettava uusien sairaaloiden suunnattava varat uudelleen tiedonkeruuseen kustannustehokkuussuhteen optimoimiseksi). liittäminen ja 14. MIKSI KOMISSION OLISI JATKETTAVA EHLASS:IN TUKEMISTA? - Koska se on tärkeää: Kotona ja vapaa-aikana tapahtuvat tapaturmat ovat taloudellisten kustannusten ja tärkeitä kuluttajansuojan, kansanterveyden kannalta. - Koska kyseessä on Euroopan laajuinen vastuu: Tavaroiden vapaa liikkuvuus merkitsee lisäriskiä kuluttajille. On hyvä, että tuotteet pääsevät liikkumaan helposti, mutta on myös huolehdittava siitä, että kuluttajia suojellaan paremmin ja että tuotteiden turvallisuutta koskevaa velvoitetta noudatetaan. Komission tehtävänä on edistää ihmisten terveyden parempaa suojelua sairauksien ja onnettomuuksien ehkäisyyn liittyy näihin molempiin. Kuluttajansuojaa (PO XXIV) ja terveyden turvaamista (PO V) käsittelevien pääosastojen osallisuus osoittaa tarpeen koordinoida ja tukea taloudellisesti tapaturmien ehkäisytoimia. Näin ollen on loogista tukea myös yhtenäistä tietolähdettä, jolla voidaan suunnata tai selventää tätä politiikkaa. toimilla. EHLASS liittyvillä - 1 8- FI/24/97/19740000. W00 (FR) Jos eurooppalaiset toimielimet eivät tue hanketta, ehkäisypolitiikan alalla edistyneemmät jäsenvaltiot jatkavat jo aloittamiaan pyrkimyksiä, kun taas toiset hylkäävät ne. Tämä johtaa onnettomuuksiin joutuvien kansalaisten yhä suurempaan epätasa-arvoisuuteen. - Koska se on vaikeaa: On myös havaittu, että osa kotona ja vapaa-aikana tapahtuviin tapaturmiin liittyvistä ongelmista on edelleen näkymättömissä, että niitä on aliarvioituja että ehkäisypolitiikan välitöntä vaikutusta on vaikea mitata. Kyseessä on siis aihe, joka ei juurikaan vetoa kansallisiin poliittisiin päättäjiin. tason - Koska olisi paradoksaalista olla rahoittamatta EHLASS:ia: Kuluttajansuojan korkean toteuttaminen on kirjattu Maastrichtissa allekirjoitettuun sopimukseen Euroopan unionista, ja komissio (pääosasto V) on toteuttamassa henkilövahinkojen ehkäisyä koskevaa yhteisön toimintaohjelmaa (vuosiksi 1999— 2003), joten olisi paradoksaalista lakkauttaa ainoa Euroopan laajuinen hanke, joka antaa korvaamattoman arvokasta tietoa kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista tapaturmista. 15. MIKSI KOMISSION ON JATKETTAVA JÄRJESTELMÄN KOORDINOINTIA? - Koska se on johdonmukaista: Jos jonkin jäsenvaltion rakenne ei usko pystyvänsä koordinoimaan toisessa valtiossa tapahtuvaa tiedonkeruuta, on luonnollista, että ylikansallinen elin, eli tässä'tapauksessa komissio, ottaa tämän vastuulleen. Koska komissio koordinoi jo alalla muita tietojärjestelmiä (esim. järjestelmä nopeaa tiedonvaihtoa varten), on johdonmukaista, että se jatkaa EHLASS-järjestelmän koordinointia muistakin kuin historiallisista syistä (komissio toivoi järjestelmän luomista ja johti sitä). - Koska se on välttämätöntä: Järjestelmän osittainen rahoittaminen ei pelkästään riitä Euroopan laajuisen tietojärjestelmän minimiyhtenäisyyden ylläpitoon. Eri jäsenvaltioissa kerättyjen tietojen sisältö eriytyy muuten nopeasti. Jo nyt liiaksi toisistaan eroavilla menetelmillä ei olisi kohta mitään yhteistä. Tarvitaan siis riittävän voimakas, uskottava ja kaikkien tunnustama koordinoiva rakenne. - Koska se on strateginen haaste: Pelkkiä vakuutusyhtiöitä tai teollisuusyrityksiä ei voida jättää kotona ja vapaa-aikana tapahtuvia tapaturmia koskevien tietojen haltijoiksi. Myös kuluttajajärjestöjen, niiden etuja edustavien laitosten, itse kuluttajien ja kansanterveysalan tahojen on saatava tietoja kotona ja vapaa-aikana tapahtuvista tapaturmista. Tämän vuoksi järjestelmän koordinoinnista on vastattava itsenäisen elimen, joka on taatusti riippumaton, eli komission. 16. VASTAUKSIA USEIMMIN ESITETTYIHIN ARVOSTELUIHIN - "Tiedot eivät ole edustavia" (edustavuutta koskeva ongelma): Ongelma ratkeaa, kun yhdistetään jatkuvasta järjestelmästä saadut tiedot kotitalouksien osalta edustavista EHLASS-kyselyistä saatuihin tietoihin. On myös korostettava kattavuutta keruupaikoilla ja jatkuvuutta sairaalaotoksissa. 19- FI/24/97/19740000. WOO (FR) "Tapaturmista ei saa kokonaiskäsitystä" (tutkimusaluetta koskeva ongelma): EHLASS-kyselyiden järjestelmällinen käyttö, mihin yhdistetään tietojen keruu tavanomaisissa paikoissa, mahdollistaa täysin kotona ja vapaa-aikana tapahtuvien tapaturmien alueen kattamisen. lisätietolähteiden ja "Tietoja ei voi verrata valtioiden välillä" (vertailtavuutta koskeva ongelma): Tämä ongelma ratkeaa, kun otetaan käyttöön - uusi keruuj ärj estelmä, j olla logiikka j a koodaus yhdenmukaistetaan - standardoitu keruu-, valvonta ja koodausapuohjelma (Internetin kautta levitettävä) - koordinaattoreiden säännölliset kokoukset, joissa voidaan käsitellä koodauksen yhtenäisyyteen liittyviä ongelmia - keruuryhmien välinen kokemustenvaihtorakenne (sähköposti). "Kyseessä ei ole todellinen hälytysjärjestelmä" (järjestelmän monia tavoitteita koskeva ongelma): Hälyttäminen ei ole järjestelmän ensisijainen tehtävä. Se voi kuitenkin olla hyödyksi hälytyksen tekemisessä, kun otetaan käyttöön - automatisoitu tilastollinen hälytysväline (SAA) - hälytyssähköposti kansallisten EHLASS-paikkojen ja pääosaston XXIV välillä - enemmän yhteistyötä muiden hälytysjärjestelmien kanssa (esim. nopeaa tiedonvaihtoa koskeva järjestelmä, suojalausekkeet) ja tehdään mahdolliseksi dynaaminen haku säännöllisesti päivitetystä Euroopan laajuisesta EHLASS- kannasta. "Järjestelmän avulla ei voi havaita todella vaarallisia tuotteita": Tämä liittyy edelliseen. On totta, että harvoin tuotteet ilmoitetaan suoranaisesti syypäiksi kotona ja vapaa-aikana tapahtuviin tapaturmiin. EHLASS:in tavoitteena on myös riskejä aiheuttavien tapahtumaketjujen, käyttäytymismallien ja väestöryhmien paikantaminen. Se voi kuitenkin auttaa tehokkaasti vaarallisten tuotteiden tunnistamisessa, jos - - vaaditaan tuotekooditaulukkoa parannetaan tapaturmaan vaikuttaneen ilmoitettavaksi tuotenimi tuotteen mahdollisuuksien mukaan tapaturmia tutkitaan jälkeenpäin (tapaturman kuvaus) - - käytetään synteettistä tuotteiden haitta-astetta (SSG), jonka kaikki ovat hyväksyneet ja jolla voidaan tehdä ajallisia ja maantieteelisiä vertailuja. tai toisaalta "On liiaksi muuttujia": Uuden "Ei ole tarpeeksi muuttujia" koodausjärjestelmän käyttöönoton pitäisi ratkaista tämä ongelma, koska siinä - - lisätään välttämättömiä muuttujia (esim. harrastettujen urheilulajien koodaus) tarkistetaan ja kartutetaan muuttujien nimikkeistöä (loogisten rakenteiden käyttö, NOMESCO-koodaustaulukoiden käyttö) - koodauksen opaskirjojen kehittäminen. "Tietoja ei hyödynnetä tarpeeksi": Tämä voidaan ratkaista seuraavasti: - online-kyselyt Euroopan laajuiseen tietokantaan Internetin kautta - uusien tietojen hyödyntämisvälineiden yhteinen käyttöönotto (esim. typologia, "data mining"). 20 FI/24/97/19740000. W00 (FR) "Tulokset ovat aina samoja": EHLASS-järjestelmän yhtenä tarkoituksena on löytää laajat suuntaukset (onnettomuuksien tutkiminen makrotasolla). On totta, että tosiseikat vaihtelevat vähän (esim. humaltuneet nuoret ovat alttiita onnettomuuksille, vanhukset alttiita kaatumisille), mutta on tärkeää, että on olemassa pysyvä ajallinen viitetila, jotta voidaan - muotoilla käyttäytymiseen ja yksittäisiin tapaturmiin liittyviä lähestymistapoja suuntautuvia - muodostaa tietovarasto menneisyyteen tulevaisuuteen ja - tutkimuksia varten (äskettäinen esimerkki hukkumisista uima-altaisiin) toimittaa aineistoa ehkäisypolitiikan arviointia varten mittaamalla mittauksen kohteena oleviin tuotteisiin liittyvien tapaturmatyyppien frekvenssivaihteluita (tai synteettistä tuotteiden haitta-astetta). "Järjestelmä ei estä veistä leikkaamasta!": Tällainen toteamus osoittaa enemmän tiedon vääristelyä kuin terveen järjen käyttöä. Kohdassa 3 annettiin useita esimerkkejä konkreettisista toimenpiteistä, jotka on toteutettu EHLASS-tietojen seuraavanlaisiin perusteella. Ainoastaan EHLASS:ista ilotulituspommeilla, kysymyksiin: onko ilmennyt tietynlaiseen riittävätkö ratsastuskypärät ratsastajan suojaamiseen, leikkikaluun lumilautailuun tukehtumisvaara, minkälaisia murtumia liittyvistä onnettomuuksista ja miten usein onnettomuuksia tapahtuu. saa tapaturmia uudenlaisilla liittyykö tulee vastauksen "Ei ole komission tehtävä rahoittaa järjestelmää": Kohdassa 14 ja 15 havaittiin, että komissio ja roolissaan on koordinoidessaanEHLASS-järjestelmää. rahoittaessaan tukiessaan, oikeassa -21 FI/24/97/19740000. W00 (FR) Suosituksenamme on tukea ja parantaa EHLASS-järjestelmää kolmella oleellisella toimenpiteellä: -;'Y -:*-ï^?f -"'. --'y' •• " '"^ *';/'•*'* - Euroopan laajuisen ja Intenietin kautta käytettävän EHLASS- tietokannan luommeng;U\''::. ;Vg§ -^fji^ïK- " - • - : - - uuden koodausja>jc$^linä^ - kansallisten asiantuntijoiden yhteistyökokouksen ehdottamien uusien ';''"•'. ' - • •. '• käyttövälineiden käyttöönotto. ^ V:\ Pelkästään näillä toimenpiteillä ja entisin kustannuksin EHLASS- järjestelmä saa uutta puhtia ja uuden ulottuvuuden. Näiden muutosten tarkoituksena on - tehdä EHLASS-järjestelmästä voimakkaammin "yhteisöllinen" erityisesti komission tasolla lisäämällä yhteistyötä pääosaston XXIV hallinnoimien hälytysjärjestelmien kanssa, Eurostatin kanssa ja pääosaston V kanssa henkilövahinkojen ehkäisyä koskevan yhteisön toimintaohjelman (vuosiksi 1999-2003) toteuttamisen puitteissa. - ottaa käyttöön parempia välineitä konkreettisten toimenpiteiden ja jotta voitaisiin parantaa kuluttajansuojaa helpottamiseksi, kansanterveyttä. Kaikista jäsenvaltioista saatujen tietojen tiheä käyttö yhteisön tasolla ja näiden muutosten ansiosta tietojen yksinkertaistunut käyttö ovat parhaat takuut kunkin jäsenvaltion tietojen laadun parantumiseksi. -22 ISSN 1024-4492 KOM(98) 488 lopullinen ASIAKIRJAT FI 05 06 01 17 Luettelonumero : CB-CO-98-50I-FI-C ISBN 92-78-38710-X Euroopan yhteisöjen virallisien julkaisujen loimislo L-2W5 Luxemburg J>


title: 98/543/CE: Decisión de la Comisión de 4 de septiembre de 1998 relativa a una reglamentación técnica común para los requisitos de las aplicaciones de telefonía relativos a las estaciones móviles destinadas a ser utilizadas con redes públicas de telecomunicaciones digitales celulares de fase II que trabajen en la banda DCS 1800 (segunda edición) [notificada con el número C(1998) 2562] (Texto pertinente a los fines del EEE)

eurovoc_concepts:
Community certification
harmonisation of standards
satellite communications
technical standard
telecommunications
telecommunications equipment

formats: html pdf print

text: L 254/32 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 9. 98 DECISI(cid:222)N DE LA COMISI(cid:222)N de 4 de septiembre de 1998 relativa a una reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n para los requisitos de las aplica- ciones de telefon(cid:146)a relativos a las estaciones m(cid:155)viles destinadas a ser utilizadas con redes p(cid:156)blicas de telecomunicaciones digitales celulares de fase II que trabajen en la banda DCS 1800 (segunda edici(cid:155)n) [notificada con el n(cid:156)mero C(1998) 2562] (Texto pertinente a los fines del EEE) (98/543/CE) LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Directiva 98/13/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 12 de febrero de 1998, relativa a los equipos terminales de telecomunicaciones y a los equipos de esta- ciones terrenas de comunicaciones por sat(cid:130)lite, incluido el reconocimiento mutuo de su conformidad (1), y, en parti- cular, el segundo gui(cid:155)n del apartado 2 de su art(cid:146)culo 7, Considerando que la Comisi(cid:155)n ha adoptado la medida por la que se identifica el tipo de equipo terminal de telecomunicaciones para el que es necesaria una regla- mentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n, as(cid:146) como la declaraci(cid:155)n sobre el alcance de dicha reglamentaci(cid:155)n, con arreglo a lo preceptuado en el primer gui(cid:155)n del apartado 2 del art(cid:146)culo 7; Considerando que deben adoptarse las correspondientes normas armonizadas o partes de dichas normas que incor- poran los requisitos esenciales que deben transformarse en reglamentaciones t(cid:130)cnicas comunes; Considerando que, para garantizar a los fabricantes un acceso ininterrumpido al mercado, es necesario establecer disposiciones transitorias en relaci(cid:155)n con los equipos homologados con arreglo a la Decisi(cid:155)n 97/529/CE de la Comisi(cid:155)n (2); Considerando que debe derogarse la Decisi(cid:155)n 97/529/CE con efectos a partir del t(cid:130)rmino del per(cid:146)odo transitorio; Considerando que la propuesta se ha sometido al Comit(cid:130) de aprobaci(cid:155)n de equipos de telecomunicaci(cid:155)n (CAET), de conformidad con el apartado 2 del art(cid:146)culo 29; Considerando que la reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n prevista en la presente Decisi(cid:155)n se ajusta al dictamen del CAET, ci(cid:155)n de la norma armonizada indicada en el apartado 1 del art(cid:146)culo 2. La presente Decisi(cid:155)n establece una reglamentaci(cid:155)n 2. t(cid:130)cnica com(cid:156)n referida a los requisitos de las aplicaciones de telefon(cid:146)a para los equipos terminales de las estaciones m(cid:155)viles terrestres digitales celulares p(cid:156)blicas paneuropeas que utiliza la modulaci(cid:155)n de envolvente constante, opera en la banda de 1800 MHz con una separaci(cid:155)n entre canales de 200 kHz y transporta canales de tr(cid:145)fico con arreglo al principio de AMDT. La Decisi(cid:155)n se aplicar(cid:145) tambi(cid:130)n a los equipos terminales capaces de funcionar tanto en la banda de frecuencias GSM como en la DCS 1800. Art(cid:146)culo 2 1. La reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n incluir(cid:145) la norma armonizada que haya sido preparada por el organismo de normalizaci(cid:155)n competente para la aplicaci(cid:155)n, en la medida que proceda, de los requisitos esenciales contem- plados en la letra g) del art(cid:146)culo 5 de la Directiva 98/13/ CE. La referencia a la norma figura en el anexo I. Las partes aplicables aparecen en el anexo II. Los equipos terminales que entren en el (cid:145)mbito de 2. aplicaci(cid:155)n de la presente Decisi(cid:155)n deber(cid:145)n ajustarse a la reglamentaci(cid:155)n t(cid:130)cnica com(cid:156)n a que se refiere el apartado 1, cumplir los requisitos esenciales a que se refieren las letras a) y b) del art(cid:146)culo 5 de la Directiva 98/13/CE y cumplir los requisitos de cualquier otra directiva apli- cable, en particular las Directivas 73/23/CEE (3) y 89/ 336/CEE (4) del Consejo. Art(cid:146)culo 3 HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISI(cid:222)N: Art(cid:146)culo 1 1. La presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145) aplicable a los equipos terminales destinados a ser conectados a una red p(cid:156)blica de telecomunicaci(cid:155)n que entren en el (cid:145)mbito de aplica- Con relaci(cid:155)n a los equipos terminales del apartado 1 del art(cid:146)culo 1 de la presente Decisi(cid:155)n, los organismos notifi- cados designados para llevar a cabo los procedimientos a que se refiere el art(cid:146)culo 10 de la Directiva 98/13/CE utilizar(cid:145)n, o velar(cid:145)n por que se utilicen, las partes aplica- bles de la norma armonizada del apartado 1 del art(cid:146)culo 2, cuando entre en vigor la presente Decisi(cid:155)n. (1) DO L 74 de 12. 3. 1998, p. 1. (2) DO L 215 de 7. 8. 1997, p. 65. (3) DO L 77 de 26. 3. 1973, p. 29. (4) DO L 139 de 23. 5. 1989, p. 19. 16. 9. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 254/33 Art(cid:146)culo 4 1. La Decisi(cid:155)n 97/529/CE quedar(cid:145) derogada el 4 de diciembre de 1998. Podr(cid:145)n seguir siendo comercializados y puestos en servicio los equipos terminales 2. homologados con arreglo a la Decisi(cid:155)n 97/529/CE. Los destinatarios de la presente Decisi(cid:155)n ser(cid:145)n los Estados miembros. Art(cid:146)culo 5 Hecho en Bruselas, el 4 de septiembre de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Martin BANGEMANN Miembro de la Comisi(cid:155)n L 254/34 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 16. 9. 98 ANEXO I Referencia a la norma armonizada aplicable La norma armonizada a que se refiere el art(cid:146)culo 2 de la Decisi(cid:155)n es: Digital cellular telecommunications system (Phase 2); Telephony applications; Attachment requirements for mobile stations in the DCS 1800 band and additional GSM 900 band (Sistema de telecomunicaciones celulares digitales (fase 2); Requisitos de dispositivos para estaciones m(cid:155)viles en la banda DCS 1800 y en la banda adicional GSM 900; Telefon(cid:146)a) Instituto Europeo de Normas de Telecomunicaciones ETSI Secretar(cid:146)a TBR32, segunda edici(cid:155)n, marzo de 1998 (excluido el prefacio) Informaci(cid:155)n complementaria El ETSI (Instituto Europeo de Normas de Telecomunicaciones) est(cid:145) reconocido con arreglo a la Directiva 83/189/CEE del Consejo (1). La norma armonizada se ha elaborado con arreglo a una petici(cid:155)n formulada de conformidad con los procedimientos pertinentes de la Directiva 83/189/CEE. El texto completo de la norma armonizada arriba mencionada puede solicitarse a: Instituto Europeo de Normas de Telecomunicaciones 650, route des Lucioles F-06921 Sophia Antipolis Cedex Comisi(cid:155)n Europea DG XIII/A/2 (cid:190) (BU 31, 1/7) Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel o bien a cualquier organizaci(cid:155)n que se encargue de facilitar las normas ETSI, cuya lista puede encontrarse en la direcci(cid:155)n de Internet siguiente: www. ispo. cec. be. (1) DO L 109 de 26. 4. 1983, p. 8. 16. 9. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 254/35 ANEXO II Partes aplicables de la TBR 32 Requisito TBR 32 Requisito TBR 32 Requisito TBR 32 Requisito TBR 32 Requisito TBR 32 Requisito TBR 32 14. 4. 3 30. 6. 2 32. 8 30. 1 30. 7. 1 32. 9 30. 2 32. 2 30. 3 32. 3 30. 4 32. 4 30. 5. 1 32. 7


title: Avis de la Banque centrale européenne sollicité par le Ministre français de l'économie, des finances et de l'industrie en application des articles 109 L, paragraphe 2, et 109 F, paragraphe 6, du Traité instituant la Communauté européenne (ci-après dénommé « le Traité »), et de l'article 5.3 des statuts de l'Institut monétaire européen (ci-après dénommé « l'IME ») concernant un projet de dècret portant modernisation de la règlementation relative aux certificats de dépôts, aux billets de trésorerie et aux bons à moyen terme négociables (ci-après dénommé « le décret ») (CON/98/40)

eurovoc_concepts:
France
financial stability
national law
negotiable instrument
payment system

text: AVIS DE LA BANQUE CENTRALE EUROPEENNE sollicitØ par le Ministre fran(cid:231)ais de l(cid:146)Øconomie, des finances et de l(cid:146)industrie en application des articles 109 L, paragraphe 2, et 109 F, paragraphe 6, du TraitØ instituant la CommunautØ europØenne (ci-aprŁs dØnommØ « le TraitØ »), et de l(cid:146)article 5. 3 des statuts de l(cid:146)Institut monØtaire europØen (ci-aprŁs dØnommØ « l(cid:146)IME ») concernant un projet de dØcret portant modernisation de la rØglementation relative aux certificats de dØp(cid:244)ts, aux billets de trØsorerie et aux bons (cid:224) moyen terme nØgociables (ci-aprŁs dØnommØ « le dØcret ») CON/98/40 1. Le 7 aoßt 1998, la Banque centrale europØenne (ci-aprŁs dØnommØe « la BCE ») a re(cid:231)u une demande de consultation du Ministre fran(cid:231)ais de l(cid:146)Øconomie, des finances et de l(cid:146)industrie concernant un projet de dØcret portant modernisation de la rØglementation relative aux certificats de dØp(cid:244)ts, aux billets de trØsorerie et aux bons (cid:224) moyen terme nØgociables (ci-aprŁs collectivement dØnommØs « les titres de crØances nØgociables » ou « les TCN »). 2. ConformØment (cid:224) l(cid:146)article 109 L, paragraphe 2, du TraitØ, la BCE a repris les fonctions consultatives de l(cid:146)IME, qui est entrØ en liquidation (cid:224) la date de l(cid:146)Øtablissement de la BCE, le 1er juin 1998. La BCE a compØtence pour Ømettre un avis sur le dØcret en vertu de l(cid:146)article 1. 1, cinquiŁme tiret, de la DØcision du Conseil (93/717/CE) du 22 novembre 1993 relative (cid:224) la consultation de l(cid:146)IME par les autoritØs des Etats membres au sujet de projets de rØglementation, car le dØcret contient des dispositions qui ont une incidence sur la stabilitØ des Øtablissements et marchØs financiers. ConformØment aux articles 12. 4 et 47. 1, deuxiŁme tiret, des statuts du SystŁme europØen de banques centrales et de la Banque centrale europØenne (ci-aprŁs dØnommØs « les statuts »), le prØsent avis a ØtØ adoptØ par le Conseil des gouverneurs de la BCE, avec la contribution du Conseil gØnØral de la BCE. 3. La BCE note que le dØcret a pour objet de moderniser la rØglementation actuelle relative aux TCN. En fait, le dØcret vise (cid:224) adapter les dispositions rØglementaires applicables aux TCN au cadre rØglementaire issu de la loi No 96-597 du 2 juillet 1996 relative (cid:224) la modernisation des activitØs financiŁres. Ladite loi harmonise le statut des opØrateurs de marchØ, Øtablit une distinction entre marchØs rØglementØs et marchØs de grØ (cid:224) grØ, et instaure le passeport europØen - 2 - pour la prestation de services d(cid:146)investissement. En outre, cette adaptation est l(cid:146)occasion d(cid:146)une modernisation plus large des rŁgles d(cid:146)Ømission et de nØgociation des TCN afin d(cid:146)ouvrir le plus possible ce marchØ aux intermØdiaires et investisseurs europØens, et de faire de ces titres un instrument attractif du marchØ des certificats de dØp(cid:244)ts, des billets de trØsorerie et des bons (cid:224) moyen terme en euro. Le dØcret autorise les Øtablissements de crØdit et les entreprises d(cid:146)investissement ayant leur siŁge dans l(cid:146)Espace Øconomique europØen et qui ont ØtØ agrØØs par leur autoritØ nationale, (cid:224) placer et (cid:224) nØgocier des TCN (cid:224) compter du 1er janvier 1999. En particulier, les Øtablissements de crØdit ayant leur siŁge dans un autre Etat membre appartenant (cid:224) la zone euro seront autorisØs, (cid:224) compter du 1er janvier 1999, (cid:224) Ømettre des certificats de dØp(cid:244)ts dans les mŒmes conditions que leurs homologues fran(cid:231)ais. Ce dØcret complŁte Øgalement la liste des Ømetteurs de TCN en l(cid:146)Ølargissant aux entreprises d(cid:146)investissement. En outre, il abroge toutes les rØfØrences aux catØgories d(cid:146)Øtablissements que la loi de modernisation des activitØs financiŁres a supprimØes : « maison de titres », « agents des marchØs interbancaires » et « sociØtØs de bourse ». Le dØcret libØralise quelque peu les conditions de rØmunØration des TCN ainsi que les dispositions relatives aux ØchØances (la durØe minimale est dØsormais fixØe (cid:224) un jour, au lieu de dix jours auparavant), et exige des Øtablissements domiciliataires qu(cid:146)ils respectent le rŁglement gØnØral applicable en la matiŁre. Enfin, le dØcret contribue (cid:224) amØliorer l(cid:146)accŁs aux informations sur la situation du marchØ en obligeant les Ømetteurs (cid:224) fournir rØguliŁrement (cid:224) la Banque de France des informations sur l(cid:146)encours des titres Ømis ainsi que sur les remboursements anticipØs et les rachats de leurs titres. 4. La BCE se fØlicite de cette proposition, estimant qu(cid:146)elle vise (cid:224) conforter les marchØs fran(cid:231)ais des titres tout en assurant leur stabilitØ. 5. La BCE ne voit aucune objection (cid:224) ce que les autoritØs fran(cid:231)aises compØtentes rendent public, si elles le jugent bon, le prØsent avis. Fait (cid:224) Francfort-sur-le-Main, le 4 septembre 1998 Le Vice-prØsident de la BCE, [signØ] Christian Noyer


title: Regulamento (CE) nº 1900/98 da Comissão de 4 de Setembro de 1998 que altera o anexo I do Regulamento (CEE) nº 2092/91 do Conselho relativo ao modo de produção biológico de produtos agrícolas e à sua indicação nos produtos agrícolas e nos géneros alimentícios

eurovoc_concepts:
agricultural product
biological standard
foodstuff
labelling
mushroom-growing
organic farming

text: L 247/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 5. 9. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 1900/98 DA COMISS(cid:212)O de 4 de Setembro de 1998 que altera o anexo I do Regulamento (CEE) nº 2092/91 do Conselho relativo ao modo de produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gico de produtos agr(cid:146)colas e (cid:133) sua indica(cid:135)(cid:209)o nos produtos agr(cid:146)colas e nos g(cid:130)neros aliment(cid:146)cios A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 2092/91 do Conselho, de 24 de Junho de 1991, relativo ao modo de produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gico de produtos agr(cid:146)colas e (cid:133) sua indi- ca(cid:135)(cid:209)o nos produtos agr(cid:146)colas e nos g(cid:130)neros aliment(cid:146)- cios (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1488/97 da Comiss(cid:209)o (2), e, nomea- damente, o primeiro e segundo travess(cid:210)es do seu artigo 13º, Considerando que, de modo a possibilitar a produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gica de cogumelos nos Estados-membros nas mesmas condi(cid:135)(cid:210)es de produ(cid:135)(cid:209)o, h(cid:145) que incluir no anexo I disposi(cid:135)(cid:210)es que fixem as caracter(cid:146)sticas dos substratos para a produ(cid:135)(cid:209)o de cogumelos; Considerando que os componentes agr(cid:146)colas dos referidos ser provenientes de substratos devem, em princ(cid:146)pio, explora(cid:135)(cid:210)es que apliquem o modo de produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gico; Considerando que, todavia, n(cid:209)o (cid:130) actualmente poss(cid:146)vel obter quantidades suficientes de determinados compo- nentes, em especial palha e estrume, a partir de produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gica; que, nestas circunst(cid:131)ncias, (cid:130) conveniente prever um per(cid:146)odo de transi(cid:135)(cid:209)o adequado, que permita aos produtores adaptar-se (cid:133)s novas exig(cid:136)ncias; Considerando que o nº 2, terceiro travess(cid:209)o, do artigo 7º prev(cid:136) a possibilidade de serem estabelecidos requisitos especiais de rotulagem para os produtos obtidos mediante a utiliza(cid:135)(cid:209)o de determinados produtos referidos no anexo II do Regulamento (CEE) nº 2092/91; que, no caso dessa produ(cid:135)(cid:209)o especial, (cid:130) conveniente prever uma rotulagem informativa que d(cid:136) conta da origem n(cid:209)o biol(cid:155)gica dos componentes do substrato durante o per(cid:146)odo de transi(cid:135)(cid:209)o; Considerando que haver(cid:145) que ponderar a necessidade de aperfei(cid:135)oar os requisitos estabelecidos no presente regula- mento, em especial no que se refere (cid:133)s condi(cid:135)(cid:210)es de utiliza(cid:135)(cid:209)o (incluindo a percentagem m(cid:145)xima) de estrume n(cid:209)o proveniente de explora(cid:135)(cid:210)es que apliquem o modo de produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gico e (cid:133)s caracter(cid:146)sticas e origem do mic(cid:130)lio; que os trabalhos preparat(cid:155)rios na mat(cid:130)ria devem ter in(cid:146)cio de modo a poder chegar-se ao seu termo antes do final do per(cid:146)odo de transi(cid:135)(cid:209)o; (1) JO L 198 de 22. 7. 1991, p. 1. (2) JO L 202 de 30. 7. 1997, p. 12. Considerando que a dura(cid:135)(cid:209)o do per(cid:146)odo de transi(cid:135)(cid:209)o poder(cid:145) ser revista em fun(cid:135)(cid:209)o da evolu(cid:135)(cid:209)o da situa(cid:135)(cid:209)o no respeitante (cid:133) disponibilidade de palha e estrume de produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gica; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do comit(cid:130) referido no artigo 14º do Regulamento (CEE) nº 2092/91, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º O anexo I do Regulamento (CEE) nº 2092/91 (cid:130) alterado em conformidade com o anexo do presente regulamento. Artigo 2º 1. O presente regulamento entra em vigor em 1 de Dezembro de 1998. 2. Em derroga(cid:135)(cid:209)o das disposi(cid:135)(cid:210)es dos pontos 5. 1 e 5. 2 do anexo I, podem ser utilizados durante um per(cid:146)odo de transi(cid:135)(cid:209)o que termina em 1 de Dezembro de 2001: (cid:190) produtos referidos no ponto 5. 1, al(cid:146)nea a), do anexo que, n(cid:209)o sendo provenientes de explora(cid:135)(cid:210)es que apli- quem o modo de produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gico, satisfa(cid:135)am os requisitos da parte A, primeiro a quarto travess(cid:210)es, do anexo II do Regulamento (CEE) nº 2092/91, (cid:190) e/ou produtos referidos no ponto 5. 2 do anexo que, n(cid:209)o sendo provenientes de explora(cid:135)(cid:210)es que apliquem o modo de produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gico, satisfa(cid:135)am os requi- sitos pertinentes da parte A do anexo II do Regula- mento (CEE) nº 2092/91, se n(cid:209)o for poss(cid:146)vel obter os produtos referidos nos pontos 5. 1, al(cid:146)nea a), e 5. 2 de explora(cid:135)(cid:210)es que apliquem o modo de produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gico e essa necessidade for reconhecida pela autoridade ou organismo de controlo. Nesses casos, a rotulagem e a publicidade devem conter uma declara(cid:135)(cid:209)o do seguinte teor: «Cogumelos cultivados num substrato proveniente de agricultura extensiva autori- zado em agricultura biol(cid:155)gica durante um per(cid:146)odo de transi(cid:135)(cid:209)o. ». Nesta declara(cid:135)(cid:209)o, em qualquer outra zona do r(cid:155)tulo e/ou na publicidade, o termo «biol(cid:155)gico» n(cid:209)o poder(cid:145) ser mais proeminente do que os restantes termos da declara(cid:135)(cid:209)o. 5. 9. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 247/7 O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 4 de Setembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o L 247/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 5. 9. 98 ANEXO (cid:144) aditado ao anexo I do Regulamento (CEE) nº 2092/91 um ponto 5 com a seguinte redac(cid:135)(cid:209)o: «5. Na produ(cid:135)(cid:209)o de cogumelos, s(cid:155) podem ser utilizados substratos constitu(cid:146)dos pelos seguintes componentes: 5. 1. Estrume e excrementos de animais [incluindo os produtos referidos na parte A, primeiro a quarto travess(cid:210)es, do anexo II do Regulamento (CEE) nº 2092/91]: a) provenientes de explora(cid:135)(cid:210)es que apliquem o modo de produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gico, b) ou que satisfa(cid:135)am os requisitos referidos na parte A, primeiro a quarto travess(cid:210)es, do anexo II do Regulamento (CEE) nº 2092/91, at(cid:130) ao m(cid:145)ximo de 25 % (*), mas apenas em caso de indisponibilidade dos produtos referidos na al(cid:146)nea a) do presente ponto; 5. 2. Produtos de origem agr(cid:146)cola n(cid:209)o abrangidos pelo ponto 5. 1 (por exemplo palha) provenientes de explora(cid:135)(cid:210)es que apliquem o modo de produ(cid:135)(cid:209)o biol(cid:155)gico; 5. 3. Turfa sem tratamentos qu(cid:146)micos; 5. 4. Madeira n(cid:209)o tratada com produtos qu(cid:146)micos depois do corte; 5. 5. Produtos minerais da parte A do anexo II do Regulamento (CEE) nº 2092/91, (cid:145)gua e solo. (*) Percentagem m(cid:145)ssica do total de ingredientes do substrato (excluindo as mat(cid:130)rias de cobertura e a (cid:145)gua adicionada) antes da compostagem. »