title: Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer avsedda för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer och om ändring av rådets direktiv 74/150/EEG

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 03. 09. 1998 KOM(1998) 472 slutlig 98/0247 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från motorer avsedda för jordbruks- eller skogsbrukstraktorer och om ändring av rådets direktiv 74/150/EEG (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Del är känt sedan länge att vägtrafiken är en av de största källorna till luftföroreningar genom ämnen som kolmonoxid (CO), oförbrända kolväten (HC), kväveoxider (NOx) och partiklar i uppdrag av kommissionen visar tydligt att utsläppen från mobila maskiner som huvudsakligen rör sig utanför vägnätet, samt frän jordbruks- och skogsbrukstraklorer ocksä spelaren viktig roll i sammanhanget. (PT). Nyligen genomförda undersökningar som givits tid har Europaparlamentet och till att stegvis minska utsläppen frän i början syltade geinenskapslagsliIlningen vägfordon. Pä senare rädet dock även antagit direktiv 97/(>X/E(i som skall gälla lör mobila maskiner litanior vägnätet, med syfte att stegvis minska deras utsläpp, och som trädde i kraft den 19 mars 1998. 1 sjätte stycket i ingressen till detta direktiv fastställs atl man även sä snart som möjligt bör anta lagstiftning om förorenande utsläpp frän traktorer inom jord- och skogsbruk. En sådan rättsakl bör omfatta liknande krav som de som fastställs för mobila maskiner utanför vägnätet, i syfte att garantera en jämförbar skyddsnivå för miljön. Detta förslag berör sådana bestämmelser. Bestämmelserna avser särskilt fastställandet av förfaranden för att bevilja godkännande av en motortyp eller en motorfamilj avsedd för traktorer, samt typgodkännande av en traktortyp med avseende på förorenande utsläpp. tor all bevilja för all säkerställa Enligt medlemsstaternas och andra ekonomisk samstämmighet och industriell följdriktighet beslöts del all anta samma provningsföreskrifter för typgodkännande av traktorer som de som antagits lör mobila maskiner som används utanför vägnätet, och att anta motsvarande gränsvärden lör utsläppsniväcr. lör godkännande av motortyp eller niotorlamilj och intressenters önskan, och Dessutom har del, återigen lör alt säkerställa industriell följdriktighet samt lör att underlätta tillträde till marknader i tredje land, fastställts all de tekniska bestämmelserna i delta förslag lör den första reduceringsetappen är likvärdiga med bestämmelserna i förordning nr 96 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa. För att tekniska öka motormarknadens från bestämmelserna dieselmotorer som används i fordon skall godkännas under den första etappen. rådets direktiv 88/77/EEG om utsläpp flexibilitet är det slutligen tänkt att även de föreskrifterna i i Det europeiska typgodkännandel av traktorer, som stegvis införts sedan 1974, grundar sig ramdircktiv 74/150/EEG, senast ändrat genom direktiv 97/54/EG, samt på pä 22 särdirektiv. Det är nödvändigt att inrätta ett enda typgodkännandeförfarande som säkerställer fri rörlighet inom unionen. Tillämpningen av de olika direktiven och det fullständiga typgodkännandet av fordonet är hittills frivilliga. Varje tillämpa förfarandena. Om tillverkaren dock väljer alt låta utfärda överensstämmelseintyg för en motor avsedd för traktorer, eller för en traktor i enlighet med dessa direktiv, måste medlemsstaterna tillåta motorns eller traktorns fria rörlighet. tillverkare kan alltså fritt välja om han vill Bland de 22 särdirektiven märks rådets direktiv 77/537/EEG om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av föroreningar frän motorer som används i jordbruks- eller skogsbrukstraktorer med hjul. Detta direktiv behandlar dock endast avgasernas absorptionskoefficient. Detta förslag syftar till att komplettera direktiv 77/537/EEG genom att skilja mellan de fyra förorenande kemiska ämnena (CO, NOx, IIC och PT). Kamdireklivet 74/150/1 «EG måste därför ändras genom alt en ny rubrik införs i bilaga II, i vilken delta förslags tema omnämns tillsammans med en hänvisning till särdirektivet. Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar frän motorer avsedda för jordbruks- eller skogsbrukslraktorer och om ändring av rådets direktiv 74/150/EEG EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel I ()()a i delta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 18% i fördraget3, och med beaktande av följande: 1. En liarinonisering av de tekniska kraven för jordbruks- och skogsbrukstraktorer, som är en förutsättning lör att den inre marknaden skall kunna fungera väl, har uppnätts genom rådets direktiv 74/150/EEG av den 4 mars 1974 om tillnärmning av medlemsstaternas eller skogsbrukslraktorer med hjul4, senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/54/EG5 och de tjugotvå särdirektiv som antagits mellan 1974 och 1989. typgodkännande lagstiftning jordbruks- om av 2. I or att bevara miljön är det nödvändigt alt utöver de rättsliga åtgärder som redan vidtagits genom rådets direktiv 77/537/EEG av den 28 juni 1977 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om älgärder mot utsläpp av föroreningar frän motorer som används i jordbruks- eller skogsbrukslraktorer med hjul'1, senast ändrat genom direktiv 97/54/EG, vidta andra åtgärder, särskilt ifråga om fysisk-kemiska utsläpp. Delta direktiv fastställer, genom hänvisning till bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets direktiv 97/68/ EX i av den 16 december 1997 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikel formiga föroreningar frän förbränningsmotorer som skall monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter pä väg7, gränsvärden för utsläpp av gas- liksom och som eller prov partikelformiga förfaranden införas, jordbruks- successivt avsedda förbränningsmotorer föroreningar skall för för 1 2 ' 4 5 (> 7 s. UUTC H(JTC. , s. I uiopapailamentels yttrande av den den IX i l l. 84, 28. 1. 1974, s. K). IXiT 1. 277, I0. I0. IW7, s. 24. l«XJT 1. 220, 29. X. 1977, s. 38. IXil 1. 59, 27. 2. 1998, s. I. och liuropuparlamentcls beslut av den (1:(JT C. , s. ), rådels gemensamma ståndpunkt av skogsbrukstraktorcr. Det är möjligt att, enligt tillverkarens val, iaktta föreskrifterna i lillnärmning av rådets direktiv 88/77/EEG av den 3 december 1987 om medlemsstatemas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gasformiga föroreningar Iran dieselmotorer som används i fordon8, senast ändral genom direktiv 96/1/EG9 på samma sätt som föreskrifterna i detta direktiv. 3. För alt underlätta tillträde till marknader i tredje land är det nödvändigt att se till att likvärdigheten fastslås mellan föreskrifterna i detta direktiv, för den första etappen, och föreskrifterna i förordning nr 96 från FN:s ekonomiska kommission för Europa om godkännande av förbränningsmotorer med kompressionständning avsedda för jordbruks- och skogsbrukstraktorer rörande utsläpp av föroreningar10. 4. lör all dessa bestämmelser skall vara till största möjliga nytta för miljön i Europa och lör alt samtidigt se lill alt den inre marknaden är enhetlig krävs det alt mycket strikta normer införs etappvis. Alla beslut om senare sänkning av gränsvärdena och i prov förfarandet måste grunda sig pä studier och forskning om förändringar av tekniska möjligheter befintliga kostnadseffektiviteten, för att göra det möjligt att tillverka jordbruks- och skogsbrukstraktorcr som klarar de skärpta kraven. Beslut om en senare sänkning av gränsvärdena bör fattas av Europaparlamentet och rådet före utgången av år 2006. pä i industriell skala tänkbara analyser eller och 5. Det är nödvändigt att göra det möjligt för medlemsstaterna att skattevägen stimulera utsläppande på marknaden av motorer för jordbruks- och skogsbrukstraktorer som i förväg uppfyller gcmcnskapsreglcrna för förorenande utsläpp. 6. I överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen såsom de kommer till uttryck i artikel 3 b i fördraget kan målen för de gemenskapsåtgärder som åsyftas med det här direktivet i tillräcklig utsträckning uppnäs av inte medlemsstaterna. Dessa mål kan därför bättre uppnäs pä gemenskapsnivå. Det här direktivet skall begränsas till minsta möjliga antal åtgärder lör all dessa mål skall uppnäs och inte gä utöver vad som är nödvändigt lör delta ändamål. 7. Den tekniska utvecklingen kräver en snabb anpassning av de tekniska krav som anges i bilagorna till detta direktiv. Med undantag för gränsvärdena för föroreningar är det lämpligt alt anförtro denna uppgift åt kommissionen för att förenkla och påskynda proceduren. Vid varje tillfälle då Europaparlamentet och rådet ger kommissionen behörighet att verkställa de regler som upprättats på området för jordbruks- och skogsbrukstraktorer skall ett förfarande inledas för samråd i förväg inom ramen för den kommitté som inrättats genom direktiv 74/150/EEG mellan kommissionen och medlemsstaterna. 8. Bestämmelserna i del här direktivet syftar till att komplettera bestämmelserna i direktiv 77/537/EEG, som avses i bilaga 11 till direktiv 74/150/EEG. Delta bör följaktligen ändras. I-IÎTL36, 9. 2. 1988, s. 33. l. i<jTL40, 17. 2. 1996, S. 1. x y 10 Dok. E/ECE/TRANS/505/Rev. l/Add. 95 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. I detta direktiv avses med Arlikcl 1 jordbruks- och skogsbrukstraktor (nedan kallad "traktor"): varje fordon som definieras i artikel 1. 1 i direktiv 74/150/EEG, motor, varje bilaga I, förbränningsmotor avsedd alt framdriva traktorer, såsom definierat i godkännande av en motortyp eller en motor familj med avseende pä utsläpp: handling genom vilken en medlemsstat inolorlainilj avsedd för traktorer uppfyller de tekniska kraven i delta direktiv, förorenande intygar att en motortyp eller en typgodkännande av en traklortyp med avseende pä förorenande utsläpp: handling genom vilken en medlemsstat intygar alt en typ av traktor, utrustad med en sådan motor som definieras i bilaga I, uppfyller de tekniska kraven i delta direktiv. - motorfamilj: två eller flera typer av motorer av liknande konstruktion och som följaktligen kan uppvisa jämförbara värden med avseende på förorenande utsläpp. Artikel 2 Förfarandet lör att bevilja godkännande av en motortyp eller en motorfamilj med avseende pä förorenande utsläpp och lör all bevilja typgodkännande av en traklortyp med avseende pä förorenande utsläpp, liksom villkoren för fritt utsläppande pä marknaden av dessa motorer och traktorer, är de som fastställs i direktiv 74/150/EEG. Arlikcl 3 1. 2. Varje motortyp eller motorfamilj skall, med avseende på förorenande utsläpp, uppfylla föreskrifterna i bilaga I. Varje typ av traktor skall, med avseende på förorenande utsläpp, uppfylla föreskrifterna i bilaga II. Frän och med den I januari 2001 får ingen medlemsstat Artikel 4 vägra att bevilja EG-godkännande eller nationellt godkännande av en motortyp eller en motorfamilj, eller förbjuda försäljning av dessa motorer, om de förorenande utsläppen frän dessa motorer uppfyller kraven i detta direktiv, och inte heller vägra att bevilja EG-typgodkännandc eller nationellt typgodkännande för en traklorlyp, eller förbjuda att traktorerna tas i bruk, om de förorenande utsläppen från traktorernas motorer uppfyller kraven i detta direktiv. Frän och med den 1 oktober 2001 skall medlemsstaterna inte längre utlärda EG-typgodkännandc loren traklorlyp, vägra all bevilja nationellt typgodkännande loren traklorlyp, om de förorenande utsläppen frän denna traktortyps motor inte uppfyller kraven i detta direktiv. Från och med den 1 oktober 2003 skall medlemsstaterna förbjuda att de traktorer tas i bruk vars motorer ger förorenande utsläpp som inte uppfyller kraven i detta direktiv. Artikel 5 De myndigheter i medlemsstaterna som beviljar EG-godkännande av en motortyp eller en molorlamilj eller EG-typgodkännandc av en traktortyp skall erkänna de godkännanden i punkt 3 eller i bilagorna 1 och 11 och motsvarande godkännande- eller typgodkännandemärkning. i enlighet med bestämmelserna typgodkännanden som utfärdats Artikel 6 På grundval av ett förslag som kommissionen vid behov skall lägga fram före utgången av år 2004 skall Europaparlamentet och rådet före utgången av år 2006 besluta om en skärpning av gränsvärdena för utsläpp. Förslaget skall baseras på forskning och en bedömning av kostnaderna i förhållande till de fördelar en skärpning av gränsvärdena kan föra med sig; kommissionen skall föreslå rimliga åtgärder som står i proportion till de teknik för kontroll av uppställda målen, luft förorenande utsläpp frän motorer, till inbyggnad av nya motorsystem och tillbehör i traktorer, samt till luftkvaliteten. i vilka det tas hänsyn tillgänglig till Artikel 7 I. Medlemsstaterna lär skattevägen stimulera enbart traktorer och motorer avsedda tor traktorer som uppfyller de krav rörande förorenande luftutsläpp som fastställs i detta direktiv. 1. De slimulanssälgärder som nämns i punkt I skall överensstämma med bestämmelserna i fördraget och uppfylla följande villkor: De skall gälla samtliga nya traktorer och motorer som saluförs i en medlemsstat och som i förväg uppfyller föreskrifterna i detta direktiv. De skall upphöra så snart de gränsvärden som fastställs i detta direktiv blivit obligatoriska. De skall, för varje traktortyp och motortyp, motsvara en summa som understiger merkostnaden lör de tekniska lösningar som införts och för monteringen av motorn i traktorn pä sådant sätt alt gränsvärdena inte överskrids. V För alt kommissionen skall kunna komma med anmärkningar skall den i god lid informeras om planer pä att inrätta eller förändra sädana stimulansåtgärder som nämns i punkt I. Artikel 8 De ändringar som krävs för att anpassa de tekniska kraven i bilagorna till den tekniska utvecklingen skall beslutas i enlighet med det förfarande som avses i artikel 13 i direktiv 74/150/EEG Artikel 9 I bilagall "2. 8. 2 Utsläpp av gasformiga och partikel lon ni ga föroreningar frän motorer SD" till direktiv 747150/EEG skall följande punkt införas som punkt 2. 8. 2 Artikel 10 Medlemsstaterna skall före den 31 december 2000 sätta i kraft de lagar och andra författningar som behövs för att uppfylla detta direktiv. De skall skyndsamt informera kommissionen om detta. Dessa lagar och författningar skall tillämpas från och med den 1 oktober 2001. När medlemsstaterna antar de lagar och författningar som krävs skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning vid offentliggörandet. Medlemsstaterna beslutar själva om hur hänvisningen skall vara utformad. Artikel JJ Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det all det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 12 Utfärdat i Bryssel den För Europaparlamentet Förrådet Ordförande Ordförande BILAGA 1 FÖRESKRIFTER FÖR EG-GODKÄNNANDE AV EN TYP El. LER EN FAMILJ AV TKAKTORMOTORER MED AVSEENDE FÅ FÖRORENANDE UTSLÄPP DEFINITIONER I. I. I Typ av Iraktormolor med avseende pä förorenande utsläpp traktormotor med avseende pä Med "typ av förorenande utsläpp" avses förbränningsmotorer med kompressionständning som sinsemellan inte uppvisar väsentliga skillnader i de egenskaper som definieras i tillägg 1 till denna bilaga. 1. 2 Förorenande utsläpp Med "förorenande utsläpp" avses gasformiga föroreningar (kolmonoxid, kolväten och kväveoxider) och partikel form iga föroreningar. ANSÖKAN OM GODKÄNNANDE; Ansökan om godkännande av en motortyp eller en motorlämilj med avseende pä förorenande utsläpp skall inges av tillverkaren eller dennes representant. Ansökan skall åtföljas av ett informationsdokument ifyllt i tre exemplar. Mall lör informationsdokumentet återfinns i tillägg I till denna bilaga. > i PROVFÖRESKRIFTER 3. 3. 1 De prov föreskrifter och motsvarande gränsvärden i direktiv 97/68/EG som gäller när detta direktiv träder i kraft skall följas. Alternativt kan även direktiv 97/68/EG: följande godtas under det steg I som avses i 3. 1. 1 Prov föreskrifterna och motsvarande gränsvärden i direktiv 88/77/EEG. 3. 1. 2 Prov föreskrifterna och motsvarande gränsvärden i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa. förordning nr 96 från 4. GODKÄNNANDE Elt EX i-godkännandeintyg skall utlärdas som överensstämmer med mallen i tillägg 2 till denna bilaga. 5. MOTOKMÄRKNING 5. 1 Molormärkning skall genomföras i enlighet med föreskrifterna i tillägg 3 till denna bilaga. Idcntilicringsnumrct skall följa föreskrifterna i tillägg 4 till denna bilaga. 5. 2 Märkning och identifiering i enlighet med föreskrifterna i direktiv 97/68/EG, liksom i enlighet med föreskrifterna i förordning nr 96 från FN:s ekonomiska kommission för Europa skall också godtas. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE 6. 6. 1 Utan att tillämpningen av bestämmelserna i artikel 8 i direktiv 74/150/EEG påverkas skall produktionsöverensstämmelsen kontrolleras enligt villkoren i kapitel 5 i bilaga I till direktiv 97/68/EG eller, om tillämpligt, enligt villkoren i kapitel 8 i bilaga I till direktiv 88/77/EEG och på grundval av den beskrivning som ges i EG-godkännandeintygct som återges i tillägg 2 till denna bilaga. 10 BILAGA I TILLÄGG 1 INFORMATIONSDOKUMENT FÖR EG-GODKÄNNANDE AV EN TYP ELLER EN FAMILJ AV RAKTORMOTORER, MED AVSEENDE PÅ FÖRORENANDE UTSLÄPP i följande i tre exemplar med förteckning skall Tillämpliga uppgifter innehållsförteckning. Eventuella ritningar skall vara i lämplig skala och tillräckligt detaljrika samt inlämnas i A4-format eller i vikt A4-format. Eventuella fotografier skall vara Ii I häck ligt detaljrika. inlämnas DEL 1 ALLMÄNT I. I. I 1. 2 1. 3 1. 3. 1 1. 4 1. 5 MOTORTYIVGRUNDMOTOR \!ÖR EN FAMILJ"" Fabrikat (tillverkarens lirmabeleckning) Typ och kommersiell(a) beteckning(ar) lör motorn eller grundmotorn lör en familj1: Uppgifter för lypidentificring, om dessa anges pä motorn/motorerna: Placering: Tillverkarens namn och adress: Adress till monterings verkstad: DEL 2 MOTORTYP 2. 2. 1 2. 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 1. 5 1. 6 1. 7 1. 8 1. 9 1. 10 1. 11 1. 12 1. 13 1. 14 MOTORTYPENS HUVUDSAKLIGA EGENSKAPER Beskrivning av motor med koniprcssionstäiidning Tillverkare: Tillverkarens lypbeteckning för motorn: Fyrtakl/lvälakt': Cylmderdiamclcr: Slaglängd: Cylinderantal- och placering: Slagvolym: Maximivarvtal: Varvtal vid högsta vridmoment: Kompressionsförhållande": Förbränningssystem: Rilning(ar) av förbränningsrum och kolvtopp: Minsta tvärsnitlsyta pä inlopps- och utloppskanaler: Kylsystem 11 mm mm cm3 min"1 min ' 2 1. 14. 1 Vätska Luft 1. 14. 1. 1 Typ av vätska: 1. 14. 1. 2 Cirkulationspump(ar): ja/nej' 1. 14. 1. 3 Egenskaper eller fabrikat och typ(er) (om tillämpligt): 1. 14. 1. 4 Ulväxlingsförhållanden (om tillämpligt):. „ 1. 14. 2 1. 14. 2. 1 Med fläkt: ja/nej': 1. 14. 2. 2 Egenskaper eller fabrikat och typ(cr) (om tillämpligt): 1. 14. 2. 3 1. 15 1. 15. 1 1. 15. 2 l Mväxlingsförhällandcn (om tillämpligt): Av tillverkaren tillälen temperatur Välskekylning: maximitemperatur vid utlopp: Luftkylning: referenspunkt: Maximal temperatur vid referenspunkt: 1. 15. 3 Maximal ulloppslempcratur hos laddluften vid laddluftkylaren (om tillämpligt): K K K 1. 15. 4 Maximal avgastemperatur vid en punkt i avgasrören intill yttre flänsarna på 1. 15. 5 1. 16 1. 16. 1 1. 16. 2 1. 16. 3 1. 16. 4 1. 17 2. 1. 1X 2. 2 2. 3 2. 3. 1 2. 3. 2 2. 3. 2. 1 2. 3. 2. 1. 1 2. 3. 2. 1. 2 2. 3. 2. 1. 3 av gasgren rören: Smörjmedelstemperatur: min. : max. : K K K Överladdning: ja/nej': Fabrikat: Typ: Beskrivning av systemet (t. ex. maximalt laddluftlryck, förbilcdning, om tillämpligt): Laddluftkylare: ja/nej': Inloppssyslem: högsta tillåtna undertryck i inloppet, vid motorns maximivarvtal Avgassystem: högsta tillåtna motlryck vid motorns maximivarvtal kPaoch full belastning: kPaoch full belastning: min"1: min1: kPa kPa Ytterligare miljöskyddsanordningar (om sådana finns och om de inte omfattas av annan rubrik) - Beskrivning och/eller ritning(ar): Bränsleförsörjning Matarpump Tryck" eller diagram med karakteristika: I nsprutn i ngssy stem Insprutningspump Fabrikat: Typ: Bränslemängd: pumpvarvlal av insprulning, eller ritning. Ange vilken metod som använts: på motor/i provbänk' • innv1 " per insprulning respektive per cykel för ett min ' vid normal och av min ' vid full kPa 12 Forställning av insprutning Tryckrör Längd: Innerdiameter: Insprutare Fabrikat 2. 3. 2. 1. 4 2. 3. 2. 1. 4. 1 Förslällningskurva": 2. 3. 2. 1. 4. 2 Tider"»: 2. 3. 2. 2 2. 3. 2. 2. 1 2. 3. 2. 2. 2 2. 3. 2. 3 2. 3. 2. 3. 1 2. 3. 2. 3. 2 Typ 2. 3. 2. 3. 3 Öppningslryck" eller ritning': 2. 3. 2. 4 2. 3. 2. 4. 1 2. 3. 2. 4. 2 2. 3. 2. 4. 3 Varvlal dä begränsningen påbörjas vid fullast": 2. 3. 2. 4. 4 I lögsla lomgängsvarvlal vid obelastad molor": 2. 3. 2. 4. 5 Tomgängsvarvtal": 2. 3. 3 2. 3. 3. 1 2. 3. 3. 2 2. 3. 3. 3 Kallstartsystem Fabrikat: Typ: Beskrivning: Regulatorer) Fabrikat: Typ: ; mm min ' min ' min ' 2. 4 2. 4. 1 2. 4. 2 2. 5 Beskrivning av ventiltiderna Maximal ventillyftning samt öppnings- och slutningstider i förhållande till dödpunkterna, eller motsvarande: Referens (spel) och/eller1 inställningsområden Elektroniskt styrda funktioner Om motorn har elektroniskt styrda funktioner skall upplysningar om dessas prestanda lämnas. DLL 3 3. FAMILJ AV MOTORER MED KOMPRESSIONSTANDNING HUVUDSAKLIGA EGENSKAPER HOS EN MOTORFAMILJ 3. 1 3. 1. 1 3. 1. 2 Gemensamma parametrar som definierar en motorfamilj En motorfamilj kan definieras genom grundläggande parametrar för tillverkningen, som skall vara gemensamma för de motorer som hör till en och samma familj. I vissa fall kan växelverkan ske mellan parametrarna. Sådana effekter skall beaktas för att det skall vara möjligt att garantera att endast motorer med liknande egenskaper med avseende på avgasutsläpp ingår i en motorfamilj. För att motorer skall kunna anses tillhöra samma familj skall de ha följande grundläggande parametrar gemensamma: Förbränningscykel: tvälakl/fyrtakt1 Kylmedel luft/valten/olja' 13 3. 1. 3 3. 1. 4 3. 1. 5 Slagvolym - motorernas slagvolym skall ligga inom intervallet 15 %, antalet cylindrar i motorer utrustade med en anordning för cfterbehandling skall vara det samma. Inloppssystem: sugmotor/med övcrladdning' Förbränningsrummets typ och utformning - förkammare - virvelkammare dircktinsprutning (öppen typ) 3. 1. 6 Ventiler och kanaler: konfiguration, storlek och antal 3. 1. 7 3. 1. 8 3. 1. 9 3. 1. 10 3. 1. 11 3. 1. 12 3. 1. 13 3. 1. 14 3. 1. 15 3. 2 3. 2. 1 3. 2. 2 cylinderlock cylindervägg vevhus Bränslclörsörjningssyslem pump/ledning/insprutare radinsprutare fördelarpump enhetspump pumpinsprutare Avgasälerledning Valleninsprulning/cmulsion' Luftinsprutning Laddluftskylning Oxidationskatalysator Reduktionskatalysator Tcrmisk reaktor Partikel filter Val av griinclmotor lör en molui familj När grundmotorn för en motorlämilj skall väljas skall lorsta kriteriet vara högsta hränslctilllörscl per takt vid högsta angivna vridmoment. I de fall dä denna metod inte räcker till för att skilja tvä eller lier motorer ät skall man vitl val av grundmolor som ett andra kriterium använda högsta bränslctilIförscl per takt vid maximivarvtal. I vissa fall kan behörig myndighet för typgodkännande komma fram till att det bästa sättet att fastställa den högsta utsläppsnivå är att prova en andra motor. Myndigheten i fråga kan då välja ut ytterligare en motor för att genomföra prov med utgångspunkt i de egenskaper som tyder på den skulle kunna vara den motorn i familjen vars avgasutsläpp ligger på den högsta nivån. Om en motorfamilj har andra variabla egenskaper som skulle kunna tänkas inverka på avgasutsläppen skall dessa egenskaper också definieras och tas i beaktande vid val av grundmotor. 14 Grundmotor — 3. 3 3. 3. 1 3. 3. 2 Lista på motortyper som utgör en motorfamilj Motorfamiljens namn Förteckning över de motortyper som ingår i familjen Motortyper Cyliudcranlal Noininellt varvlal (mm ') Bransletillforscl per slag (mm') Nominell ncltocffckt (kW) Varvtal vid hogsta vridmoment (min') Branslelillfbrsel per slag (mmJ) Maximalt vridmoment (Nm) Tomgangsvarvlal (min ') Slagvolym (mm) i % av grundmotorns DEL 4 4. MOTORTYP INOM MOTORFAMILJ HUVUDSAKLIGA EGENSKAPER HOS GRUNDMOTORNS MOTORTYP"' 4. 1 4. 1. 1 4. 1. 2 4. 1. 3 4. 1. 4 4. 1. 5 4. 1. 6 4. 1. 7 4. 1. 8 4. 1. 9 4. 1. 10 4. 1. 11 4. 1. 12 4. 1. 13 4. 1. 14 4. 1. 14. 1 4. 1. 14. 1. 1 4. 1. 14. 1. 2 Beskrivning av motor med kompressionständning Tillverkare: Tillverkarens typbeteckning för motorn: Fyrtakt/tvåtakt' Cylinderdiameter: Slaglängd: Cylindcrantal- och placering: Slagvolym: Maximi varvtal: Varvtal vid högsta vridmoment: Kompressionsförhållande": Förbränningssystem: Rilning(ar) av förbränningsrum och kolvtopp: Minsta tvärsnittsyta pä inlopps- och ulloppskanaler: Kylsystem Vätska Typ av vätska: Cirkulationspump(ar): ja/nej1: 15 100 mm mm cm3 min"1 min"1 Egenskaper eller fabrikat och typ(er) (om tillämpligt): Ulväxlingslörhällandcn (om tillämpligt): Luft Med fläkt: ja/nej': 4. 1. 14. 1. 3 4. 1. 14. 1. 4 4. 1. 14. 2 4. 1. 14. 2. 1 4. 1. 14. 2. 2 4. 1. 14. 2. 2 Egenskaper eller fabrikat och typ(er) (om tillämpligt): 4. 1. 14. 2. 3 Utväxlingsförhållanden (om tillämpligt): 4. 1. 15 Av tillverkaren tillåten temperatur 4. 1. 15. 1 Vätskekylning: maximitemperatur vid utlopp: 4. 1. 15. 2 Luftkylning: referenspunkt: Maximal temperatur vid referenspunkt: 4. 1. 15. 3 Maximal utloppstcmperalur hos laddluftcn vid laddluftkylåren (om tillämpligt): K K K 4. 1. 15. 4 Maximal avgastemperatur vid en punkt i avgasrören intill yltre llänsama pä K K K avgasgrenrören: Smörjmedelslemperalur: min. : max. : 4. 1. 15. 5 4. 1. Id 4. 1. 10. 1 4. 1. 16. 2 4. 1. 16. 3 4. 1. 16. 4 4. 1. 17 4. 1. 18 Overladdning: ja/nej' Fabrikat: 'typ* Beskrivning av systemet (t. ex. maximalt laddlufttryck, förbiledning, om tillämpligt): Laddluftky lare: ja/nej' Inloppssystem: högsta tillåtna undertryck i inloppet, vid motorns maximivarvtal Avgassystem: högsta tillåtna motlryck vid motorns maximivarvtal kPaoch full belastning: kPaoch full belastning: min"1: min"': kPa kPa 4. 2 Ytterligare miljöskyddsanordningar (om sådana finns och om de inte omfattas av annan rubrik) Beskrivning och/eller' ritning(ar): kPa 4. 3 4. 3. 1 Bränsleförsörjning Matarpump Tryck" eller diagram med karakteristika: Insprutningssystem Insprutningspump Fabrikat: 4. 3. 2 4. 3. 2. 1 4. 3. 2. 1. 1 4. 3. 2. 1. 2 Typ: 4. 3. 2. 1. 3 Bränslemängd: pumpvarvtal av eller ritning. Ange vilken metod som använts: på molor/i provbänk' Förställning av insprutning 4. 3. 2. 1. 4 4. 3. 2. 1. 4. 1 Förställningskurva": 4. 3. 2. 1. 4. 2 Tider": 4. 3. 2. 2 Tryckrör mm3 " per insprutning respektive per cykel för ett min"1 vid normal och. min"1 vid full insprutning, 16 Regulator Fabrikat: Längd: Innerdiameter: Insprutarc Fabrikat 4. 3. 2. 2. 1 4. 3. 2. 2. 2 4. 3. 2. 3 4. 3. 2. 3. 1 4. 3. 2. 3. 2 Typ 4. 3. 2. 3. 3 Öppningstryck" eller ritning: 4. 3. 2. 4 4. 3. 2. 4. 1 4. 3. 2. 4. 2 Typ: 4. 3. 2. 4. 3 Varvtal dä begränsningen påbörjas vid fullast": 4. 3. 2. 4. 4 Högsta tomgängsvarvtal vid obclastad motor": 4. 3. 2. 4. 5 Tomgångs varvtal": 4. 3. 3 4. 3. 3. 1 4. 3. 3. 2 4. 3. 3. 3 Kallstartsystem Fabrikat: Typ:. Beskrivning: mm mm min ' min"1 min"1 4. 4 4. 4. 1 4. 4. 2 4. 5 Beskrivning av ventiltiderna Maximal ventillyftning samt öppnings- och slulningstidcr i förhållande lill dödpunkterna, eller motsvarande: Referens (spel) och/eller1 inslällningsomrädcn: Klckh oniskl styrda funktioner Om motorn har elektroniskt styrda funktioner skall upplysningar om dessas prestanda lämnas. Stryk det ej tillämpliga. Ange toleransen. Då ansökan inlämnas för flera grundmotorer skall ett separat formulär fyllas i för var och en. Om tillämpligt. 17 BILAGA I TILLÄGC; 2 Mall (Största storlek: A4 (210 x 297 mm)) EG-GODKÄNNANDEINTYG Myndighetens namn Meddelande om godkännande1 utvidgat godkännande1 vägrat godkännande' återkallat godkännande1 av en typ av motor med kompressionständning eller en familj av sådana motorer avsedd(a) för Iraktorcr, i fråga om förorenande utsläpp, enligt direktiv. /. /EG. EG-godkännande nr: Utvidgning nr'v: Skäl för utvidgning'v: Allmänt DEL I 0. 0. 1 Fabrikat (förelagets namn): 0. 2 Namn och adress för tillverkaren (om tillämpligt, namn och adress för dennes representant) av grundmotortypen och (om tillämpligt) av motortyper som ingår i molorlamiljcn1: 0. 3 Tillverkarens typmärkning: Placering: Fastsättningsmetod:. 0. 4 Placering, märkning och fastsättningsmetod för motorns identifieringsnummcr:. 0. 5 Placering och fastsättningsmetod för EG-godkännandemärke: 0. 6 Adress till monteringsverkstäder: DEL 2 1. 1. 1 1. 1. 1 Högsta tillåtna undertryck i inloppet: 1. 1. 2 Högsta tillåtna mottryck: Begränsning av motorns användning (om tillämpligt): Särskilda villkor alt iaktta vid montering av motorn/motorerna i traktorn kPa kPa 18 2. 2. 1 2. 1. 1 2. 1. 2 2. 2 2. 2. 1 2. 2. 2 2. 2. 3 2. 2. 4 Motorn har erhållit ett specifikt godkännande JA/NEJ1 Om JA Hänvisning till lagstiftning: 97/68/EG / 88/77/EEG / Förordning nr % frän FN:s ekonomiska kommission för Europa1 Godkännande nr: och bilöga godkännandeintyget lör berörd motortyp eller motorfamilj Om NEJ Teknisk tjänst med ansvar för godkännandeprover: Datum för provprotokoll: Provprotokoll nr: Resultat av proverna Mätvärden enligt föreskrifterna i direktiv , 97/68/EG 88/77/EEG Förordning nr % från FN:s ekonomiska kommission för Europa1 CO (g/k Wh) ling/kWh) NOx (g/kWh) Partiklar(g/kWh) 3. Undertecknad intygar härmed att beskrivningen av motortypen/grundmotorn för motorfamilj1 ovan och provresultaten i godkännandeakten är riktiga. Godkännandet beviljas/vägras/återkallas1 Ort: Datum: Underskrift: Bilaga: Godkännandcakl: 1 2 Stryk det ej tillämpliga. Om tillämpligt 19 BILAGA I TILLÄGG 3 MÄRKNING AV MOTORERNA ( iodkända motorer bör märkas med följande upplysningar: Tillverkarens namn eller lirmabetcckning. 1. I 1. 2 Motortyp (eller, i förckommannde fall, motorfamilj) och motorns individuella 1. 3 2. identi fieringsnummer. EG-godkännandenummcr enligt bilaga II. Denna märkning skall hålla under hela motorns livslängd och skall ske på sådant sätt att den klart och tydligt kan läsas och att den inte kan utplånas. Om märkningen sker med en platta eller ett självhäftande märke skall dessa sitta på plats under hela motorns livslängd och vara omöjliga att avlägsna utan att förstöras eller bli oläsliga. 3. Märket skall vara läsl vid en motordel som är nödvändig då motorn används pä vanligt sätt och som normalt inte behöver bytas ut under motorns livslid. Märket skall placeras sä att det är väl synligt lör vem som helst också när motorn moulerais i traktorn tillsammans med alla extra delar som krävs för dess funktion. Om det finns en motorhuv som måste öppnas för alt märkningen skall vara synlig skall dessa föreskrifter anses ha följts om motorhuven är lätt att öppna och det inte krävs några verktyg för att göra det. Om tvekan råder om tillämpningen av dessa föreskrifter skall dessa anses ha följts om en extra märkning sätts fast på motorn och denna märkning åtminstone anger motorns identifieringsnummer samt tillverkarens namn, firmabeteckning eller logolyp. Denna extramärkning skall placeras på eller vid sidan av en viktig motordel som vanligtvis inte behöver bytas ut under en motors livslängd och som är lättåtkomlig vid vanligt underhållsarbete utan alt verktyg behövs, eller också skall den placeras pä vevhuset, originalmärket. Originalmärkningen och den eventuella extramärkningen skall båda vara väl synliga efter montering av all den utrustning som krävs för att motorn skall fungera, lin motorhuv som följer föreskrifterna i föregående stycke skall vara tilläten. Extramärkningen skall lästas direkt på motorns ovansida på ett permanent säll, t. ex. genom alt den graveras in eller fästs som bricka eller självhäftande märke enligt föreskrifterna i punkt 2. avstånd frän pä 4. 5. 6. Klassificering av motorer enligt motorns identifieringsnummer skall göra det möjligt att avgöra till vilken tillverkningsserie de hör. Motorerna skall då de lämnar monteringsbandet vara märkta med alla obligatoriska upplysningar. Den exakta placeringen av märkningen skall anges i informationsdokumentet, i enlighet med bilagorna I och II. 20 BILAGA 1 TILLÄGG* NUMRERING Identifieringen av E(i-godkännandet omfattar: en rektangel som innehåller bokstaven "e" (gemen), följd av en eller flera bokstäver eller ett nummer som betecknar den medlemsstat som utfärdat typgodkännandet: "1" för Tyskland i f} « or Frankrike I I T II ör Italien "4" or Nederländerna II C II ör Sverige "6" ör Belgien nytt or Spanien „, ,, lör Förenade kungariket [Storbritannien och Nordirland] "12' för Österrike "13' för Luxemburg "\T lör Finland ,, , 8, lör Danmark "21' lör Portugal "23' lör Grekland "IRL" för Irland och därunder ett EG-godkännandenummer som placeras nära det högra hörnet och som motsvarar numret på EG-godkännandeintyget för motortypen eller motorfamiljen i fråga. 21 Exempel på ett EG-godkännandcmärke a > 30 mm 66 - 2405 Bildtext: Den motor som märkts med ovanstående godkännandemärke har godkänts i Tyskland (el ) med nummer 66-2405. 22 BILAGAN FÖRESKRIFTER FÖR EG-TYPGODKÄNNANDE AV EN TRAKTORTYP UTRUSTAD MED MOTOR MED KOMPRESSIONSTÄNDN1NG MED AVSEENDE PÅ FÖRORENANDE UTSLÄPP 1. DEFINITIONER 1. 1 Traktortyp med avseende pä förorenande utsläpp Med "traktortyp med avseende på förorenande utsläpp" avses traktorer som sinsemellan i de egenskaper som definieras i tillägg 1 till denna bilaga. inte uppvisar några väsentliga skillnader 1. 2 Förorenande utsläpp Med "förorenande utsläpp" avses gasformiga föroreningar (kolmonoxid, kolväten och kväveoxider) och parti kel form i ga föroreningar. 2. ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE 2. 1 Ansökan om typgodkännande av en traktortyp med avseende på förorenande ? ? utsläpp skall inges av tillverkaren eller dennes representant. Ansökan skall åtföljas av ett informationsdokument ifyllt i tre exemplar. Mall för informationsdokumentet återfinns i tillägg 1 till denna bilaga. 3. PROVFORESKRIFTER 3. 1 De pro v föreskri fler och motsvarande gränsvärden i direktiv 97/68/EG som gäller när detta direktiv träder i kraft skall följas. Alternativt kan även direktiv 97/68/EG: följande godtas under det steg I som avses i 3. 1. 1 Prov föreskrifterna och motsvarande gränsvärden i direktiv 88/77/EEG. 3. 1. 2 Prov föreskrifterna och motsvarande gränsvärden i förordning nr 96 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa. 3. 2 De traktordelar som kan påverka de förorenande utsläppen skall utformas, tillverkas och monteras sä alt de vid normal användning, trots de vibrationer de kan utsättas lör, uppfyller de tekniska kraven i detta direktiv. 4. GODKÄNNANDE lilt EG-typgodkännandcintyg skall utlärdas som överensstämmer med mallen i tillägg 2 till denna bilaga. 5. MOTORMÄRKNING 5. 1 Motormärkning skall genomföras i enlighet med föreskrifterna i tillägg 3 till bilaga I. Identifieringsnumret skall följa föreskrifterna i tillägg 4 till bilaga I. 5. 2 Märkning och identifiering i enlighet med föreskrifterna i direktiven 97/68/EG och 88/77/EEG, liksom i enlighet med föreskrifterna i förordning nr 96 från FN:s ekonomiska kommission för Europa skall också godtas. 23 6. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE 6. 1 Ulan att tillämpningen av bestämmelserna i artikel 8 i direktiv 74/150/EEG påverkas skall produktionsöverensstämmelscn kontrolleras enligt villkoren i kapitel 5 i bilaga I till direktiv 97/68/EG eller, om tillämplig!, enligt villkoren i kapitel 8 i bilaga I till direktiv 88/77/EEG och pä grundval av den beskrivning som ges i EG-typgodkännandeinlyget som återges i tillägg 2 till denna bilaga. 24 BILAGA 11 TILLÄGG I INFORMATIONSDOKUMENT FÖR EG-TYPGODKÄNNANDE AV EN TRAKTORTYP UTRUSTAD MED MOTOR MED KOMPRESSIONSTÄNDNING MED AVSEENDE PÅ FÖRORENANDE UTSLÄPP Tillämpliga uppgifter i följande förteckning skall inlämnas i tre exemplar med innehållsförteckning. Eventuella ritningar skall vara i lämplig skala och tillräckligt detaljrika samt inlämnas i A4-format eller i vikt A4-format. Eventuella fotografier skall vara tillräckligt detaljrika. DEL 1 ALLMÄNT 1. 1. 1 1. 2 1. 3 1. 3. 1 1. 4 1. 5 TRAKTORTYP Fabrikat (tillverkarens llrmabeteckning) Typ och kommcrsicll(a) bcnämning(ar) för traktorn: Uppgifter för typidentificring, om dessa anges på traktorn: Placering: Tillverkarens namn och adress: Adress till monleringsvcrkstädcrna: DEL 2 TRAKTORTYP 2. TRAKTORTYPENS HUVUDSAKLIGA EGENSKAPER Beskrivning av motor med kompressionständning Tillverkare: Ti I Iverkarens typbeteckning för motorn: Fyrtakt/tvåtakt ' : Cylindcrdiamcter: Slaglängd: Cylindcrantal och -placering: Slagvolym: Maximivarvlal: Varvtal vid högsta vridmoment: Kompressionsförhållandc 2 Förbränningssystcm: Ritning(ar) av förbränningsrum och kolvtopp: Minsta tvärsnittsyla på inlopps- och utloppskanaler: Kylsystem 2. 1 2. 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 1. 5 1. 6 1. 7 1. 8 1. 9 1. 10 1. 11 1. 12 1. 13 1. 14 1. 14. 1 Vätska 1. 14. 1. 1 Typ av vätska: 1. 14. 1. 2 Cirkulationspump(ar): ja/nej1: 1. 14. 1. 3 Egenskaper eller fabrikat och typ(er) (om tillämpligt): 25 mm mm cm3 min"1 min"1 l Mväxlingsförhällanden (om tillämpligt): Lull 2. 1. 14. 1. 4 1. 14. 2 1. 14. 2. 1 Med lläkt: ja/nej': 1. 14. 2. 2 Egenskaper eller fabrikat och typ(cr) (om tillämpligt): 1. 14. 2. 3 Utväxlingsförhållandcn (om tillämpligt): 1. 15 Av tillverkaren tilläten temperatur 1. 15. 1 Vätskekylning: maximitemperatur vid utlopp: 1. 15. 2 Luftkylning: referenspunkt: Maximal temperatur vid referenspunkt: 1. 15. 3 Maximal utloppstemperatur hos laddluften vid laddluftkylaren (om K K tillämpligt): K 1. 15. 4 Maximal avgaslempcratur vid en punkl i avgasrören intill yttre Pansarna på K K K avgasgrenrören: Smörjmcdclstcmperalur: min. : max. : 1. 15. 5 1. 16 1. 16. 1 1. 16. 2 1. 16. 3 1. 16. 4 1. 17 2. 1. 18 2. 2 2. 3 2. 3. 1 2. 3. 2 2. 3. 2. 1 2. 3. 2. 1. 1 2. 3. 2. 1. 2 2. 3. 2. 1. 3 Överladdning: ja/nej1 Fabrikat: Typ: Beskrivning av systemet (t. ex. maximall lådd I ull t ryck, förbi ledning, om tillämpligt): Laddluftkylare: ja/nej1 Inloppssystem: högsta tillåtna undertryck i inloppet, vid motorns maximivarvtal Avgassystem: högsta tillåtna mottryck vid motorns maximivarvtal kPa och full belastning: kPaoch full belastning: min"1: min"1: kPa kPa Ytterligare miljöskyddsanordniiigar (om sådana finns och om de inte omfattas av annan rubrik) Beskrivning och/eller rilning(ar): Bränsleförsörjning Malarpump Tryck' eller diagram med karaklerislika: Insprulningssystem Insprutningspump Fabrikat: Typ: Bränslemängd : pumpvarvtal av eller ritning. Ange vilken metod som använts: på motor/i provbänk' Förställning av insprutning mm3 2 min"1 vid normal eller per insprutning respektive per cykel för ett min"1 vid full insprutning, kPa 2. 3. 2. 1. 4 2. 3. 2. 1. 4. 1 Förställningskurva2: 2. 3. 2. 1. 4. 2 Tider: 2. 3. 2. 2 2. 3. 2. 2. 1 2. 3. 2. 2. 2 2. 3. 2. 3 2. 3. 2. 3. 1 2. 3. 2. 3. 2 Typ Tryckrör Längd: Innerdiameter:. ! Insprulare Fabrikat mm mm 26 2. 3. 2. 3. 3 Öppningstryck2 eller ritning: Regulator 2. 3. 2. 4 2. 3. 2. 4. 1 Fabrikat: 2. 3. 2. 4. 2 Typ: 2. 3. 2. 4. 3 Varvtal dä begränsningen påbörjas vid fullast"1 2. 3. 2. 4. 4 Högsta tomgångsvarvtal vid obelastad motor 2. 3. 2. 4. 5 TomgängsvarvtaT' 2. 3. 3 2. 3. 3. 1 2. 3. 3. 2 2. 3. 3. 3 Kallstarlsystem Fabrikat: Typ: Beskrivning: min ' min"1 min'1 2. 4 2. 4. 1 2. 4. 2 2. 5 Beskrivning av vcntiltidcrna Maximal ventillyftning samt öppnings- och slutningslidcr i förhållande till dödpunktcrna, eller motsvarande: Referens (spel) och/eller' inställningsområden Elektroniskt styrda funktioner Om motorn har elektroniskt styrda funktioner skall upplysningar om dessas prestanda lämnas. 1 2 Stryk det ej tillämpliga. Ange toleransen. 27 BILAGA 11 TILLÄGG 2 Mall (Största storlek: A4 (210 x 297 mm)) EG-TYPGODKÄNNANDEINTYG Myndighetens namn Meddelande om typgodkännande' utvidgat typgodkännande' vägrat typgodkännande1 älerlagct typgodkännande' av en traklorlyp utrustad med motor med kompressionständning, enligt direktiv. /. /EG. EG-lypgodkännandc nr: Utvidgning nr" : Skäl lör utvidgning" DEL 1 0. Allmänt 0. 1 Fabrikat (företagets namn): 0. 2 Namn och adress för tillverkaren (om tillämpligt, namn och adress för dennes representant) av traktortypen: 0. 3 Tillverkarens typmärkning: Placering: Faslsällningsmclod: 0. 4 Placering, märkning och lästsättningsmetod lör traktorns identifieringsnummer:. 0. 5 Placering och faslsällningsmclod för EG-typgodkännandcmärkc på traklom: 0. 6 Adress till monterings verkstäderna: Begränsning av motorns användning (om tillämpligt): Särskilda villkor att iaktta vid montering av motorn/motorerna i traktorn Högsta tillåtna undertryck i inloppet: DEL 2 1. 1. 1 1. 1. 1 1. 1. 2 Högsta tillåtna mottryck: 2. 2. 1 2. 1. 1 Hänvisning till lagstiftning: 97/68/EG / 88/77/EEG / Förordning nr 96 från Traktormotorn har erhållit ett specifikt godkännande JA/NEJ' Om JA kPa kPa FN:s ekonomiska kommission för Europa' 2. 1. 2 Godkännande nr: och bifoga godkännandcintyget för berörd motortyp eller motorfamilj 28 2. 2 2. 2. 1 2. 2. 2 2. 2. 3 2. 2. 4 Om NEJ Teknisk tjänst med ansvar för godkännandeprover: Datum för provprotokoll: Provprotokoll nr: Resultat av proverna Mätvärden enligt föreskrifterna i direktiv 97/68/EG 88/77/EEG Förordning nr 96 från FN:s ekonomiska kommission för Europa' CO (g/kWh) HC(g/kWh) NOx (g/kWh) Partiklar (g/kWh) eller bifoga godkännandcintyget för berörd motortyp eller motorfamilj. 2. 3 Traktordelar som kan inverka pä de förorenande utsläppen (ange, om tillämpligt, pä vilket sätt denna inverkan sker) 3 1 Jndertecknad intygar härmed all beskrivningen av traktortypen ovan och provresultaten i godkännandcaktcn är riktiga. Typgodkännande beviljas/vägras/återkallas' Ort: Datum: Underskrift: Bilaga: Typgodkännandeakt: Stryk det ej tillämpliga. Om tillämpligt. 29 ISSN 1024-4506 KOM(98) 472 slutlig DOKUMENT SV 03 06 14 15 Katalognummer : CB-CO-98-485-SV-C ISBN 92-78-38535-2 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 3o


title: Informe de la Comisión al Consejo y al Parlamento Europeo sobre la aplicación del acuerdo entre las Comunidades Europeas y el Gobierno de los Estados Unidos de América relativo a la aplicación de sus normas de competencia (del 1 de enero al 31 de diciembre de 1997)

eurovoc_concepts:
United States
competition law
competition policy
cooperation agreement (EU)
exchange of information

text: COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS Bruselas, 03. 09. 1998 COM(1998) 510 final INFORME DE LA COMISIÓN AL CONSEJO Y AL PARLAMENTO EUROPEO SOBRE LA APLICACIÓN DEL Acuerdo entre las Comunidades Europeas y el Gobierno de los Estados Unidos de América relativo a la aplicación de sus normas de competencia del 1 de enero al 31 de diciembre de 1997 INFORME DE LA COMISIÓN AL CONSEJO Y AL PARLAMENTO EUROPEO SOBRE LA APLICACIÓN DEL Acuerdo entre las Comunidades Europeas y el Gobierno de los Estados Unidos de América relativo a la aplicación de sus normas de competencia del 1 de enero al 31 de diciembre de 1997 1. INTRODUCCIÓN El 23 de septiembre de 1991 la Comisión concluyó un Acuerdo con el Gobierno de los Estados Unidos de América relativo a la aplicación de sus normas de competencia1 ("el Acuerdo de 1991"), cuyo objetivo es promover la cooperación entre las autoridades de competencia. Por una decisión conjunta de 10 de abril de 1995 del Consejo y de la Comisión2, el Acuerdo fue aprobado y declarado aplicable a partir de la fecha de su firma por la Comisión. El 8 de octubre de 1996 la Comisión adoptó el primer informe sobre la aplicación del Acuerdo durante el período comprendido entre el 10 de abril de 1995 y el 30 de junio de 19963. El segundo informe abarca el resto de 1996, cubriendo el período que va del 1 de julio al 31 de diciembre4. El actual informe cubre el año civil 1997 desde el 1 de enero hasta el 31 de diciembre. Este informe debe leerse en conjunción con el primer informe, que establece detalladamente las ventajas de este tipo de cooperación, así como sus limitaciones. 1 Agreement between the Government of the United States of America and the Commission of the European Communities regarding the application of their competition laws (DO L 95, 27. 4. 1995, pp. 47-50). 2 Véase el DO L 95, 27. 4. 1995, pp. 45 y 46. 3 COM(96) 479 final; véase el XXVI Informe sobre la política de competencia, pp. 299-311. 4 COM (96) 346 final, véase el XXVI Informe sobre la política de competencia, pp. 312-318. 2. PRINCIPALES ÁMBITOS DE COOPERACIÓN DEL ACUERDO DE 1991 De conformidad con las disposiciones del Acuerdo de 1991 se lleva a cabo una cooperación específica CE/USA en los ámbitos principales siguientes: ° notificación de casos tramitados por las autoridades de competencia de una parte, cuando estos casos se refieren a intereses importantes de la otra parte (artículo II), e intercambio de información sobre asuntos generales relativos a la aplicación de las normas de competencia (artículo III). El intercambia de información básica, en forma de notificación o de maneras menos formales, es la obligación más clara derivada del Acuerdo. Éste prevé un sistema de alerta por el que cada parte notifica a la otra los casos que puedan afectar a intereses importantes de este último. Un mismo caso puede dar lugar a notificaciones sucesivas: por ejemplo, en un caso de concentración, se efectúa una notificación al principio del mismo, a continuación, cuando proceda, si incoar un procedimiento y, en cualquier caso, con la suficiente antelación para permitir que se tenga en cuenta el punto de vista de la otra parte antes de la adopción de una decisión definitiva; la Comisión decide ° coordinación de las actividades de las autoridades de competencia de ambas partes (artícuío IV). Son también muy importantes las disposiciones sobre coordinación de las medidas de ejecución. En todos los casos de interés mutuo se ha convertido en norma establecer contactos ai principio para intercambiar puntos de vista y, en su caso, coordinar las medidas de ejecución. Los respectivos planteamientos en la definición de los mercados de referencia son muy a menudo el eje de las discusiones. Las partes intercambiarán a menudo sus puntos de vista sobre las posibles soluciones para asegurarse de que no son contradictorias. En algunos casos, la cooperación también puede ayudar a clarificar una normativa extranjera pertinente para la interpretación de un acuerdo o para la eficacia de una solución. También son objeto de intercambio los elementos de hecho pertinentes al caso, dentro de las limitaciones que imponen los condicionantes legales en materia de protección de la información confidencial. La cooperación en este aspecto ha dado pie recientemente a una acertada sincronización de las investigaciones y las pesquisas5. Ello tiene por objeto hacer más efectivo el acopio de información. También ayuda a impedir que las empresas que presuntamente llevan a cabo actividades colusorias destruyan pruebas situadas en el territorio del organismo que investiga la misma conducta tras la actuación de la otra parte; ° la llamada "cortesía tradicional", en virtud de cuyas disposiciones cada parte se compromete a tener en cuenta los intereses importantes de la otra cuando adopte medidas para hacer cumplir sus normas de competencia (artículo VI). Las partes están, por ejemplo, en el terreno de la cortesía tradicional cuando cooperan en un caso determinado para acercar sus posiciones y soluciones respectivas y así Ei caso está todavía pendiente y, en esta fase, no puede incluirse en este informe por motivos de confídeacialidad Los detalles de la cooperación CE/EE. UU. relativa al mismo se incluirán en el primer inforae anual iras el cierre del caso. evitar crear un efecto perjudicial en los respectivos mercados. Cada parte puede llamar la atención de la otra sobre sus intereses en un caso determinado. Esto puede abrir una nueva pista para la investigación del socio y llevar a un resultado final que tome en consideración los intereses de la otra parte de una manera más apropiada; las llamadas disposiciones de "cortesía positiva", en virtud de las cuales cada parte puede invitar a la otra a tomar, sobre la base de la legislación de aquélla, medidas apropiadas con respecto al comportamiento contrario a la competencia llevado a cabo en su territorio que afecte a intereses importantes de la parte solicitante (artículo V). Se creyó oportuno poner en marcha por primera vez la disposición de cortesía positiva en un caso reciente. Las autoridades de EE. UU. pidieron que la Comisión investigara unas alegaciones específicas de discriminación en relación con el funcionamiento de un sistema automatizado de reserva (Amadeus) puesto en marcha por Lufthansa, Air France e Iberia. La Comisión está investigando actualmente el asunto en estrecha colaboración con el ministerio de justicia ("DoJ") estadounidense; el Acuerdo deja claro que ninguna de sus disposiciones puede interpretarse de una manera contraria a la legislación en vigor en la Unión Europea y en los Estados Unidos de América (artículo IX). 3. NORMAS SOBRE LA PROTECCIÓN DE LA CONFIDENCIALIDAD En la actualidad se lleva a cabo una cooperación muy intensa en relación con casos concretos6, entre la Comisión Europea y las autoridades de competencia de terceros países, sobre la base de acuerdos bilaterales específicos (el Acuerdo de 1991 de cooperación CE/EEUU, sobre competencia7; y en un futuro próximo el propuesto Acuerdo CE/EEUU, sobre cortesía positiva8, el proyecto de Acuerdo CE/Canadá sobre cooperación en temas de competencia) o con arreglo a la Recomendación de la OCDE de 19959. Todas estas disposiciones estipulan de manera explícita10, en el apartado correspondiente a "confidencialidad y uso de la información", que: ". las Partes no estarán obligadas a facilitarse mutuamente información si la divulgación de la misma a la Parte que lo solicite está prohibida por la legislación a que debe atenerse 6 Se trata básicamente de la cooperación relativa a los casos concretos pendientes que pueden dar lugar a problemas de protección de la información confidencial. 7 Acuerdo entre las Comunidades Europeas y el Gobierno de los Estados Unidos de América relativo a la aplicación de sus normas de competencia (DO L 95, 27. 4. 1995, pp. 47-50, modificado por el DO L 131, de 15. 6. 1995, p. 38. 8 COM(97) 233. 9 Recomendación revisada del Consejo referente a la cooperación entre países miembros sobre prácticas contrarias a la competencia que afectan al comercio internacional, 27 y 28 de julio de 1995 - C(95) 130. 10 Apartado 1 del artículo VTII del Acuerdo CE/EEUU, de 1991; apartado ii) del artículo V del propuesto Acuerdo CE/EE. UU. sobre cortesía positiva; apartado iii) de la sección décima del proyecto de Acuerdo CE/Canadá sobre cooperación en temas de competencia; y apartado iv) de la sección décima de las directrices anejas a la Recomendación de la OCDE de 1995. la Parte que posee dicha información, o fuera incompatible con importantes intereses de la Parte en cuyo poder obra dicha información". La primera y (hasta ahora) más completa clarificación relativa al alcance de la protección de la información confidencial está contenida en la "Declaración sobre la confidencialidad de la información" hecha por la Comisión al Consejo durante la adopción, el 10 de abril de 1995, de la decisión conjunta del Consejo y la Comisión relativa a la entrada en vigor del Acuerdo CE/EEUU, de 1991. En esa declaración la Comisión distingue entre dos tipos de información que, según las circunstancias, puede considerarse confidencial. Primero, la información obtenida por la Comisión y por las autoridades de los Estados miembros en el transcurso de una investigación que entra dentro de la categoría de lo protegido por eî secreto profesional y que está sujeta a lo dispuesto en el artículo 20 del Reglamento 17/62 del Consejo y disposiciones similares de los reglamentos de aplicación equivalentes. Se trata fundamentalmente de información que no pertenece al dominio público y que puede ser revelada en el transcurso de una investigación o que puede ser comunicada a la Comisión con arreglo al Reglamento 17/62 de forma voluntaria o en respuesta a una solicitud de información. Se incluyen también en este tipo de información los secretos de negocios o comerciales. Esta información no se revelará a las autoridades de competencia estadounidenses salvo autorización expresa de la fuente afectada. En segundo lugar, la información relativa a la realización de una investigación o a la posible realización de ésta, que no está sujeta al artículo 20 del Reglamento 17/62 ni a disposiciones similares de ios reglamentos de aplicación equivalentes. Esta información comprende la decisión de realizar una investigación, el objeto de ésta (por ejemplo, un acuerdo de fijación de precios o de reparto de mercados o un abuso de posición dominante, como la venta condicionada o los precios discriminatorios), la identidad de la empresa investigada y las diferentes etapas del procedimiento. Esta información está sujeta al secreto con el fin de garantizar el correcto desarrollo de la investigación. No obstante, podrá ser comunicada a las autoridades estadounidenses responsables de la competencia, pues éstas están obligadas a respetar el carácter confidencial de dicha información a tenor de los artículos VIII y ÍX del Acuerdo y con el Canje de Notas interpretativas entre las Partes. En lo que respecta a las notificaciones llevadas a cabo entre las dos partes (de conformidad con el apartado 4 del artículo II del Acuerdo de 1991), estas notificaciones no incluyen ni el proyecto de notificación de quejas ni ningún otro elemento confidencial. Las empresas afectadas serán informadas de la existencia de tales notificaciones a más tardar en el momento de hacerse pública la comunicación de las quejas. En general hay que resaltar que, cuando es preciso proporcionar información confidencial a las autoridades estadounidenses de competencia para mantenerlas informadas sobre e! desarrollo de los acontecimientos en un caso concreto, debe obtenerse el consentimiento de la fuente de esa información por medio de una renuncia a la confidencialidad, El derecho comunitario proporciona un elevado nivel de protección de la información confidencial facilitada a la Comisión, y será necesario que todo consentimiento obtenido sea de entidad suficiente para descargar a la Comisión de su obligación de respetar la confidencialidad, tal como está previsto en los principios generales de derecho comunitario, en la jurisprudencia del Tribunal de Justicia de las Comunidadc: Europeas y en el artículo 20 del Reglamento n° 17. El propuesto Acuerdo CE/EEUU, sobre Cortesía Positiva, deja claro que la información facilitada de conformidad con estos instrumentos únicamente puede utilizarse para la aplicación de los mismos, a menos que la autoridad de competencia que haya proporcionado la información dé su consentimiento para otro uso. Quienes den su consentimiento para que se revele cierto tipo de información confidencial disponen de una salvaguardia adicional en el hecho de que tal información no puede utilizarse para ningún otro propósito a menos que den su consentimiento la autoridad de competencia y la fuente de la información. 4. NORMAS SOBRE TRANSPARENCIA De conformidad con la "Declaración sobre la transparencia" hecha por la Comisión al Consejo con motivo de la adopción, el 10 de abril de 1995, de la Decisión conjunta del Consejo y la Comisión relativa a la entrada en vigor del Acuerdo CE/EEUU, de 1991, se mantiene a los Estados miembros informados de las actividades de cooperación llevadas a cabo con arreglo al Acuerdo CE/EEUU, de 1991. De conformidad con esa declaración, la Comisión remite al Estado o Estados miembros cuyos intereses resultan afectados la notificación enviada por la Comisión o recibida de las autoridades de competencia estadounidenses en virtud del Acuerdo CE/EE. UU. de 1991. La notificación a los Estados miembros se ¿caliza tan pronto como resulta razonablemente posible, en la lengua del intercambio de información. Cuando se trata de información facilitada por la Comisión a las autoridades estadounidenses, simultáneamente se efectúa la notificación a los Estados miembros. La Comisión también notifica al Estado o Estados miembros cuyos intereses resultan afectados cualquier medida de cooperación o coordinación en el ámbito de las medidas de ejecución, tan pronto como resulta razonablemente posible. Se considera que resultan afectados ios intereses de un Estado miembro cuando las medidas de ejecución en cuestión: ° ° ° ° ° resultan de interés para las medidas de ejecución del Estado miembro; se refieren a actividades contrarias a la competencia (distintas de las concentraciones o las adquisiciones) efectuadas en el territorio del Estado miembro; consisten en una concentración o adquisición en la que unas o varias de las partes de la transacción, o una empresa que controla a una o varias partes de la transacción, está constituida u organizada con arreglo al derecho del Estado miembro; consisten en una práctica presuntamente exigida, fomentada o aprobada por el Estado miembro; dan lugar a soluciones que, con efectos significativos, exijan o prohiban una determinada práctica en el territorio del Estado miembro. Asimismo, al menos dos veces al año, durante las reuniones de expertos gubernamentales en materia de competencia, la Comisión informa a todos los Estados miembros sobre la aplicación del Acuerdo, y en particular sobre los contactos que han tenido lugar con las autoridades estadounidenses en lo que se refiere al envío a los Estados miembros de la información recibida por la Comisión en virtud del Acuerdo. COOPERACIÓN RELATIVA A DETERMINADOS ASUNTOS A LO LARGO Los casos enumerados a continuación entran directamente en el ámbito de aplicación de! Acuerdo CE/EEUU. Algunos asuntos del sector de la aviación, por ejemplo, son tratados por otra agencia, el ministerio estadounidense de transportes (DoT). Éste no coopera directamente con la Comisión de manera formal, sino que lo hace indirectamente, a través del DoJ. Hay por lo tanto contactos informales entre la Comisión y el DoT. Estos asuntos no se reseñan en este informe. 5. 1 Infor maciósi estadística a) Número de asuntos ¡notificados por la Comisión y por EK UU. Se registraron un total de cuarenta y dos notificaciones efectuadas por la Comisión durante el período comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 1997. Los asuntos se enumeran en el §nexo_l y se desglosan en concentraciones y otros asuntos. La Comisión recibió un total de treinta y seis notificaciones de las autoridades estadounidenses durante el mismo período. Se recibieron veinticuatro del ministerio estadounidense de justicia y doce de la Comisión federal estadounidense de comercio ("FTC"). En el anexo_2 se incluye una lista de los asuntos, desglosada de nuevo en concentraciones y otros asuntos. Las concentraciones dieron lugar a la mayoría de notificaciones en ambas direcciones. La Comisión notificó treinta y un casos de concentración, y las autoridades estadounidenses veinte. Las cifras facilitadas representan el número de asuntos en que se produjo notificación (una o más), y no el número total de notificaciones. De conformidad con el artículo II del Acuerdo, se procede a efectuar una notificación en determinadas fases del procedimiento, con lo cual pueden producirse varias notificaciones con respecto al mismo asunto. Por ejemplo, en el asunto Boeing/McDonnell Douglas, la Comisión envió siete notificaciones a las autoridades estadounidenses y recibió seis notificaciones de la FTC. Cuadro 1: las cifras indicadas corresponden al número de asuntos notificados conforme al Acuerdo CE/EE. UU. de 1991 durante el período comprendido entre el 1 de enero y el 31 de diciembre de 1997. Cuadro 2: las cifras indicadas corresponden al número de asuntos notificados desde el 23 de septiembre de 1991. Cuadro 1 ASUNTOS NOTIFICADOS Año Notificaciones CE Notificaciones EE. UU. FTC DoJ Notificaciones de concentraciones 1997 42 12 24 30 (CE)+ 20 (EE. UU. ) Cuadro 2 ASUNTOS NOTIFICADOS Año Notificaciones CE Notificaciones EE. UU. Notificaciones de concentraciones 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 5 26 44 29 42 48 42 FTC DoJ 10 2 (=12) 3 (CE) + 9(EE. UU. ) 20 20 (=40) 11 (CE) + 31 (EE. UU. ) 22 18 (=40) 20 (CE) + 20 (EE. UU. ) 16 19 (=35) 18(CE) + 20(EE. UU. ) 14 21 (=35) 31(CE) + 18(EE. UU. ) 20 18 (=38) 35 (CE) + 27 (EE. UU. ) 12 24 (=36) 30(CE) + 20(EE. UU. ) b) Notificaciones de la Comisión a los Estados miembros El texto de la Nota interpretativa enviada por las Comunidades Europeas a EE. UU. (así como la Declaración sobre la transparencia, hecha por la Comisión al Consejo el 10 de abril de 1995, tal como se indica más arriba en el punto 4) dispone que la Comisión, tras la notificación a las autoridades de competencia estadounidenses, informará al Estado o Estados miembros cuyos intereses resulten afectados sobre las notificaciones que le hayan enviado las autoridades de competencia estadounidenses. Así pues, cuando se reciben las notificaciones de las autoridades estadounidenses, se envían inmediatamente a las unidades pertinentes de la DG IV y al mismo tiempo se envían, en su caso, a los Estados miembros cuyos intereses resulten afectados. De manera recíproca, al mismo tiempo que la DG IV efectúa la notificación a las autoridades estadounidenses, se envían copias al Estado o Estados miembros cuyos intereses resultan afectados. En la mayor parte de los asuntos, las autoridades estadounidenses también efectúan directamente notificaciones a los Estados miembros, con arreglo a la recomendación de la OCDE11. Durante el período de referencia se notificaron 24 asuntos al Reino Unido, 21 a Alemania, Î0 a Francia, 9 a los Países Bajos, 2 a Dinamarca, 2 a Finlandia, 2 a Italia, 1 a Portugal y î a España. 5. 2 Aspectos sustantivos de los asuntos objeto de cooperación12 Durante el año 1997 continuó la fructífera cooperación entre los funcionarios de la Comisión y sus homólogos estadounidenses. El Acuerdo de 1991 ofrece un marco para una cooperación significativa y útil relativa a los asuntos de competencia de interés mutuo para ambas partes. Este tipo de cooperación y de coordinación de las actividades de aplicación ha sido beneficioso tanto para las autoridades de competencia como para las empresas implicadas. a) Concentración Boeing/MDD13 En la concentración Boeing/MDD fue especialmente intensa la cooperación entre la Comunidad Europea y Estados Unidos. El Ministerio de Defensa y el Ministerio de Justicia estadounidenses, en nombre de su Gobierno, informaron a !a Comisión Europea de su preocupación con respecto a que: i) una decisión que prohibiese ¡a concentración propuesta podía dañar importantes intereses estadounidenses de defensa; ií) independientemente de las medidas que la Comisión pudiese imponer a un tercer comprador, era probable que la enajenación de la empresa aeronáutica Douglas Aircraft Company (DAC, la rama de aviación civil de McDonnell Douglas) probablemente no serviría para que DAC se mantuviese como fabricante independiente de nuevos aviones, lo que iba a conllevar el funcionamiento ineficaz de cualquier nueva 11 Recomendación revisada del Consejo de îa OCDE referente a la cooperación entre países miembros sobre ptóctícas contraries a la competence que afectara al comerdú Mentacíona!, adoptada ios días 27 y 28 d© julio del 995. 12 Este informe se concentra en los aspectos de instrucción de asuntos relacionados con la cooperación CE/EE. UU. Para más información sobre un caso concreto, véase el XXVIi Informe sobre la política de competencia. 13 Para más detalles sobre este asunto véase, entre oímt fuentes: A. Schaub "International cooperation in antitrust matters: making fee peki in the wake of the Boeing/MDD proceedings", Competition Policy "Newsletter, ÎÏ\ 1/Ï998 (feb^r©), pp. 2 -6. operación de fabricación de aviones por parte de DAC que potencialmente pudiese ser rescatada por Boeing y la pérdida de empleo en Estados Unidos; y iii) cualquier enajenación de DAC en beneficio de un tercero que no gestionase DAC como fabricante de aviones nuevos sería anticompetitiva, puesto que crearía una empresa con el incentivo y los medios para subir el precio y disminuir el servicio por lo que se refiere al abastecimiento de piezas de repuesto y al servicio a la flota en activo de DAC, que es propiedad, en gran parte, de lineas aéreas estadounidenses. La Comisión tomó en consideración los intereses anteriormente mencionados en la medida compatible con el derecho comunitario. En especial, en lo que se refiere a los intereses de defensa de EE. UU. , la Comisión ha limitado el ámbito de su actuación a la vertiente civil de la operación. La Comisión no ha llevado más allá las preocupaciones que expresó en su declaración de objeciones referentes al efecto de la concentración en el mercado internacional de aviones de combate. En cuanto a DAC, la Comisión no ha considerado la enajenación como una solución que resuelva los problemas de competencia creados por la concentración. Aunque este asunto tuvo sus propias dificultades, la autorización condicionada a la que llegó la Comisión al final de su investigación garantizaba que en el mercado de los aviones comerciales grandes se mantuviera una competencia efectiva. b) Cooperación en otros asuntos importantes i) Aspectos relacionados con el mercado de producto Las discusiones entre los responsables de la instrucción de los asuntos a menudo se centran en el mercado de producto para determinar si ambas partes han llegado a conclusiones similares. Estas discusiones están basadas en la información de carácter general que es de dominio público. Indudablemente, estas clases de intercambios han revelado un alto grado de semejanza entre los análisis de mercado de la Comisión y de las autoridades estadounidenses. Esto es muy importante, dada la necesidad de mantener intercambios significativos observando al mismo tiempo las normas de confidencialidad. Si la Comisión y las autoridades estadounidenses adoptasen puntos de vista iniciales divergentes sobre la definición de mercado, no sería posible explorar completamente las razones de los diversos planteamientos sin discutir la información confidencial que las partes proporcionasen. Con arreglo a nuestras actuales normas esto solamente puede hacerse con el acuerdo de las partes. Se registraron frecuentes contactos entre funcionarios comunitarios y el DoJ en el curso de la investigación sobre la propuesta concentración BT/MCI. Las reuniones entre ambas partes se celebraron tanto en Washington como en Bruselas. Dado que el asunto requirió la evaluación de mercados de producto relacionados con la oferta de servicios de telefonía transatlánticos, y en especial la consideración de la incidencia de la concentración en el contexto de acuerdos internacionales contables en materia de tarifas, las discusiones entre ambas partes fueron útiles no sólo para perfilar la definición de mercado, sino también para poner en común el conocimiento sobre la base reglamentaria a cada lado del Atlántico. También en el asunto Guinnes/Grand Metropolitan hubo mucho que discutir entre los funcionarios de la Comisión y sus homólogos estadounidenses en lo relativo a los diversos mercados de producto de referencia, lo que llevó a soluciones compatibles. 10 En el asunto Santa Cruz/Microsoft no hubo diferencias de opinión en la definición de mercado. Asimismo, en el asunto Boeing/McDonnell Douglas tanto la FTC como la Comisión llegaron a la misma definición de mercado de producto de "aviones comerciales grandes". Después de intercambiar puntos de vista sobre cómo definir los mercados de las películas PET y el dióxido de titanio en el asunto Dupont/ICI, se notaron ciertas posibles diferencias en la sustituibilidad tanto de la oferta como de la demanda en EE. UU. y en la CE. Si bien las autoridades comunitarias y estadounidenses utilizaron a veces definiciones de mercado de producto distintas para sus evaluaciones respectivas, los contactos entre ellas respondieron al propósito de posibilitar que cada uno comprenda el punto de vista del otro y consiguientemente matice sus análisis. Una estrecha colaboración permitió que ambas partes evitaran decisiones conflictivas ii) Aspectos relacionados con el mercado geográfico El examen del mercado geográfico tiende a estar más delimitado, pues la Comisión y las autoridades estadounidenses suelen centrarse en los efectos sobre la competencia de las prácticas u operaciones en sus propios mercados, incluso en aquellos casos en que la actividad objeto de investigación se desarrolla a escala transatlántica o a nivel mundial. Sin embargo, en los asuntos Boeing/MDD y GE Aircraft Engines/Pratt & Whitney ambas partes definieron el mercado geográfico como mercado de alcance mundial. En el asunto Dupont/ICI hubo un cambio de impresiones sobre si los mercados estadounidenses y comunitarios de ambos productos, PET y dióxido de titanio, deben ser considerados mercados distintos o integrados en una dimensión a escala mundial. iii) Aspectos relacionados con los efectos contrarios a la competencia En el asunto Santa Cruz/Microsoft el examen general estableció que los servicios de la Comisión y de su homólogo estadounidense tenían puntos de vista bastante similares acerca de los hechos. El asunto Guinness/Grand Metropolitan fue un buen ejemplo de análisis complementarios sobre los efectos contrarios a la competencia. En este caso el acuerdo sobre la definición de mercado condujo a un acuerdo sobre los efectos en la competencia y, en último término, a una solución común. Las consultas entre la Comisión y la FTC condujeron a ambas partes a tener en cuenta en mayor medida las preocupaciones de la otra parte en lo referente a los presumibles efectos contrarios a la competencia que podían derivarse de la concentración Boeing/MDD. La FTC adoptó un enfoque progresivamente crítico acerca de los acuerdos exclusivos de Boeing a medida que fue avanzando la investigación. iv) Determinación de elementos de hecho y de derecho en la jurisdicción de la otra parte No se puso en cuestión la jurisdicción para entender de un asunto concreto ni por parte de EE. UU. ni de la Comisión. Los intercambios de información y el examen correspondiente se produjeron en los casos en que, para una u otra autoridad, la jurisdicción suscitaba dudas. Una estrecha colaboración en el asunto Santa Cruz/Microsoft puso en evidencia que el planteamiento estadounidense de la "rule of reason" (la norma del sentido común) con respecto a las restricciones contractuales haría más difícil atacar ante los tribunales 11 estadounidenses la práctica en cuestión que con ai reglo a planteamientos jurídicos comunitarios. Por el contrario, en lo que se refiere a las soluciones, un compromiso ofrecido a la Comisión no es directamente aplicable, a la manera en que sí lo es en Estados Unidos una resolución judicial de avenencia ("consent decree"). v) Evitación de soluciones conflictivas En el asunto Guinness/Grand Metropolitan las partes estaban dispuestas, una vez que las negociaciones habían llegado a un cierto punto, a permitir que las autoridades de competencia examinasen las soluciones propuestas. Ello fue de gran utilidad para garantizar un elemento de coordinación que de otro modo no habría sido posible, y en especial se garantizó que las soluciones finalmente acordadas en cada jurisdicción fueran recíprocamente coherentes. Aunque la FTC no estaba preocupada por las soluciones en el asunto Boeing/MDD, pues llegado el caso darían el visto bueno a la concentración, la Comisión, que consideraba muy de cerca la posibilidad de una enajenación de DAC, informó a la FTC de tal posibilidad. Sin embargo, como la FTC expresó reservas sobre la viabilidad de tal solución, y dado que la investigación de la Comisión mostró que no había ningún comprador potencial para DAC, la Comisión informó a la FTC de que tendría en cuenta sus preocupaciones y por lo tanto abandonaría la idea de la enajenación de DAC. vi) Cortesía tradicional La Comisión notificó a las autoridades de EE. UU. el 26 de junio de 1997 sus conclusiones y preocupaciones provisionales en el asunto Boeing/MDD y pidió a la FTC que tuviera en cuenta los intereses importantes de la Unión Europea por salvaguardar la competencia en el mercado de los aviones civiles grandes. La FTC respondió el mismo día indicando que al tomar la decisión tendría en cuenta las preocupaciones expresadas por las Comunidades Europeas. El 1 de julio de 1997 la Comisión Federal de Comercio tomó por mayoría la decisión de no oponerse a la operación. vii) Participación de las autoridades de competencia estadounidenses en las audiencias de la Comisión Tras las peticiones presentadas por la FTC, funcionarios del organismo estadounidense fueron autorizados por el funcionario encargado de instruir el expediente a participar como observadores en las audiencias públicas llevadas a cabo de conformidad con el Reglamento comunitario sobre las operaciones de concentración en el marco del examen de la concentración Guinness/GrandMetropolitan. Además, el DoJ estadounidense solicitó, y le fue concedido, estar presente en la audiencia relativa a la concentración Boeing/MDD. 6. CONCLUSIONES Los servicios de las dos autoridades encargadas de la competencia de ambas partes consideran que los contactos y discusiones frecuentes son particularmente útiles. Ayudan a clarificar la comprensión de los problemas en cuestión. Se consideró útil y eficaz poder tener una idea de cómo los organismos estadounidenses de aplicación se proponían responder a ciertos acontecimientos en un asunto de competencia. A pesar de la cantidad limitada de 12 información que podemos intercambiar, excepto cuando se obtiene la renuncia a la confidencialidad, la Comisión y las dos autoridades estadounidenses de competencia sacan provecho de la posibilidad de actuar de manera coherente, de evitar decisiones conflictivas y soluciones incoherentes, y de tomar las decisiones de manera más rápida. 13 ANEXO 1 NOTIFICACIONES DE LA COMISIÓN EUROPEA A LAS AUTORIDADES ESTADOUNIDENSES (1. 1. 1997 - 31. 12. 1997) Concentraciones14: 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Caso IV/M. 882 - Archer-Daniels-Midland/Grace Cocoa Associates Caso IV/M890 - Blokker/Toys "R" Us Caso IV/M. 867 - Wagons-Lits/Carlson Caso IV/M. 846 - Philips/Hewlett-Packard Caso IV/M. 877 - Boeing/McDonnell Douglas CasoiV/M. 856-BT/MCI(II) Caso IV/M. 905 - Schweizer Rück/S. A. F. R. Caso IV/M. 833 - The Coca-Cola company/Carlsberg A/S Caso IV/M. 902 - Warner Bros. /Lusomundo/Sogecable Caso IV/M. 920 - Samsung/AST Caso IV/M. 915 - Tyco/ADT Caso IV/M. 906 - Mannesmann/Vallourec Caso IY7M. 917 - Valinoxffimet Caso IV/M. 938 - Guinnes/Grand Metropolitan Caso IV7M. 933 - ICVUnilever Caso IV/M. 936 - SIEBE PLC/APV PLC Caso IV/M. 885 - MERCK/RHÔNE-POULENC/MERIAL Caso IV/M. 951 - CABLE AND WIRELESS/MAERSK DATA-NAUTEC CasoIV/M. 937-LEAR/KEIPER Caso IV/M. 932 - SEHB/VIAG/PE-BEWAG CasoIV/M. 942-VEBA/DEGUSSA Caso IV/M. 941 - ADM/ACATOS & HUTCHESON/SOYA MAINZ Caso IV/M. 963 - COMPAQ/TANDEM Caso IV/M. 723 - ALCOA/ELKEM Caso IV/M. 966 - Philips/Lucent Technologies Case IV/M. 954 - BAIN/HOECHST - DADE BEHRING Caso IV/M. 977 - Fujitsu/Amdahl Caso IV/M. 984 - DUPONT/ICI Caso IV/M. 950 - Hoffmann-La Roche/Boehringer Mannheim Caso IV/M. 1016 - Price Waterhouse/Coopers & Lybrand 14 Debido a las exigencias de confidencialidad, en esta lista se incluyen únicamente las investigaciones o los casos que se han hecho públicos. 14 ANEXO 1 (continuación) NOTIFICACIONES DE LA COMISIÓN EUROPEA A LAS AUTORIDADES ESTADOUNIDENSES (1. 1. 1997 - 31. 12. 1997) Otros asuntos15: 01 02 03 04 05 06 07 08 09 Caso IY736. 365 - NEC/PB/CMB CasorV736. 213/F-GEAE/P&W CasoIV/E-3/36. 204-GENUSA Caso IVZ36. 420 - Licencia de Microsoft Explorer Caso IV/36. 365 - NEC/PB/ MB Caso IV/36. 382 - Santa Cruz Operation/Microsoft CasoIV/36. 474-IBM/STET Caso IV/35. 969 - Canal+ - GDI - TINTA Caso IV/36610/ - Sanofí Pharma Bristol - Myers 13 Debido a las exigencias de confidencialidad, en esta lista se incluyen únicamente las investigaciones o los casos que se han hecho públicos. 15 ANEXO 2 NOTIFICACIONES DE LAS AUTORIDADES ESTADOUNIDENSES A LA COMISIÓN EUROPEA 1. 1. 1997-31. 12. 1997 Concentraciones16 The Boeing Comp. /McDonnell Douglas Corp. 01 02 Metal Leve S. A. /Mahle GmbH 03 04 05 06 Cargill Inc/Akzo Nobel N. V. Guinnes/Grand Metropolitan British Telecommunications/MCI Communications Corp. Corange Ltd. /Dr. H. C. Paul Sacher 16 Debido a las exigencias de confidencialidad, en esta lista se incluyen únicamente las investigaciones o los casos que se han hecho públicos. 16 ANEXO 2 (continuad Otros asuntos17 01 02 03 04 05 06 07 Hoffmann-La Roche, Jungbunzlauer International AG Sodium gluconate investigation International Association of Conference Interpreters SKW Metals & Alloys AIG Trading Corp. /BP Exploration & Oil Inc/Cargill International SA HeereMac Offshore Construction Group Inc. /HeereMac Graphite electrodes investigation 17 Debido a las exigencias át confidencialidad, en esta lista se incluyen únicamente las investigaciones o los casos que se han hecho públicos. 17 ISSN 0257-9545 COM(98) 510 final DOCUMENTOS ES 08 11 10 17 N° de catálogo : CB-CO-98-517-ES-C ISBN 92-78-38877-7 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas L-2985 Luxemburgo il


title: Decyzja Komisji z dnia 3 września 1998 r. ustanawiająca wykaz krajowych laboratoriów referencyjnych wykrywających pozostałości (notyfikowana jako dokument nr C(1998) 2487)Tekst mający znaczenie dla EOG

eurovoc_concepts:
EU Member State
animal product
food inspection
human nutrition
research body
waste

formats: html pdf print

text: 424 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 23 31998D0536 11. 9. 1998 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 251/39 ustanawiająca wykaz krajowych laboratoriów referencyjnych wykrywających pozostałości DECYZJA KOMISJI z dnia 3 września 1998 r. (notyfikowana jako dokument nr C(1998) 2487) (Tekst mający znaczenie dla EOG) (98/536/WE) KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając dyrektywę Rady 96/23/WE z dnia 29 kwietnia 1996 r. w sprawie środków monitorowania niektórych substancji i ich pozostałości u żywych zwierząt i w produktach dyrektywy 85/358/EWG i zwierzęcych oraz uchylająca 86/469/EWG oraz decyzje 89/187/EWG i 91/664/EWG (1), w szczególności jej art. 14 ust. 1, a także mając na uwadze, co następuje: artykuł 14 ust. 1 dyrektywy 96/23/WE stanowi, że co najmniej jedno krajowe laboratorium referencyjne ma być wyznaczone w każdym Państwie Członkowskim do wykrywania niektórych substancji i pozostałości, tak aby daną pozostałością lub grupą pozostałości nie zajmowało się więcej niż jedno laboratorium referencyjne; w związku z tym do dnia 31 grudnia 2000 r. Państwa Członkowskie mogą nadal powierzać badanie tej samej pozostałości kilku laboratoriom krajowym, które były wyznaczone w tym celu przed datą przy- jęcia niniejszej dyrektywy; lub grupy pozostałości artykuł 14 ust. 1 dyrektywy 96/23/WE określa zadania takich laboratoriów referencyjnych zajmujących się wykrywaniem pozostałości i stanowi, że Komisja ma sporządzić wykaz krajo- wych laboratoriów referencyjnych; należy dokonać przeglądu Załącznika do niniejszej dyrektywy najpóźniej do dnia 31 grudnia 2000 r. ; dla zapewnienia przejrzystości prawnej niektóre przepisy decyzji Komisji 93/257/EWG z dnia 15 kwietnia 1993 r. usta- nawiającej metody referencyjne oraz wykaz krajowych labora- toriów referencyjnych zajmujących się wykrywaniem pozos- tałości (2) powinny zostać uchylone; środki przewidziane w niniejszej decyzji są zgodne z opinią Stałego Komitetu Weterynaryjnego, PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Artykuł 1 Krajowe laboratoria referencyjne zajmujące się wykrywaniem pozostałości, wyznaczone na podstawie art. 14 dyrektywy 96/23/WE, są wymienione w Załączniku do niniejszej decyzji. Artykuł 2 Niniejszym uchyla się art. 4 decyzji 93/257/EWG i Załącznik do tej decyzji. Artykuł 3 Niniejsza decyzja zostanie zweryfikowana najpóźniej do dnia 31 grudnia 2000 r. Artykuł 4 Niniejsza decyzja jest skierowana do Państw Członkowskich. Sporządzono w Brukseli, dnia 3 września 1998 r. W imieniu Komisji Franz FISCHLER Członek Komisji (1) Dz. U. L 125 z 23. 5. 1996, str. 10. (2) Dz. U. L 118 z 14. 5. 1999, str. 75. 03/t. 23 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 425 ZAŁĄCZNIK KRAJOWE LABORATORIA REFERENCYJNE Państwo Członkowskie Belgia Dania Laboratoria referencyjne Grupa pozostałości Institut scientifique de la santé publique – Louis Pasteur Rue J. Wytsman 14 B-1050 Bruxelles Wszystkie grupy Veterinær- og Fødevaredirektoratet Institut for Fødevareundersøgelser og Ernæring Afdelingen for Kemiske Forureninger (IFEF) Mørkhøj Bygade 19 DK-2860 Søborg Veterinaer- og Fødevaredirektoratet Institut for Fødevareundersøgelser og Ernæring Afdelingen for Fødevareanalyser (IFEF) Odinsvej 4 Postboks 93 4100 Ringsted Grupa B2 Grupa B3 (z wyjątkiem: ochra- toksyn A), Grupa A Grupa B1 (z wyjątkiem: karba- doksu i olaquindoxu) Niemcy Grecja Bundesinstitut für gesundheitlichen Verbraucherschutz und Veterinärmedizin Thielallee 88-92 14195 Berlin Wszystkie grupy Institute of Food Hygiene Neapoleos 25 Aghia Paraskevi 153 10 Athens A2, A5, B1, B2d, B3a (PCB), B3b, B3e Institute of Biochemistry, Toxicology and Nourishment of Animals Neapoleos 25 Aghia Paraskevi 153 10 Athens B3c, B3d Institute of Food Hygiene 26 Octobriou 66 546 27 Thessaloniki Veterinary Diagnostic Laboratory Serres Terma Omonias 621 10 Serres Veterinary Diagnostic Laboratory Larissa 7th km E. O. Larossas 411 10 Larissa Veterinary Diagnostic Laboratory Tripolis Pelagos Arkadias 221 00 Tripolis Veterinary Diagnostic Laboratory Patras Notara 15 264 42 Patras A6 (nitrofurany) A1, A3, A4, B3a (związki chlo- roorganiczne) B2a i B2b A6 (chloramfenikol) B2c i B2e Hiszpania Centro Nacional de Alimentación Carretera Pozuelo-Majadahonda, (Madrid) km 6,2 Majadahonda A1, A3, A4, A5, B1, B3c (jedynie dla produktów akwakul- tury), B3d, B3e Laboratorio de Sanidad y Producción Animal Santa Fe (Granada) B2a, B2b, B2c, B2f, B2e Laboratorio de Sanidad y Producción Animal Algete (Madrid) A2, B2d 426 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 03/t. 23 Państwo Członkowskie Laboratoria referencyjne Grupa pozostałości Laboratorio Arbitral del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación Carretera de La Coruña, km 10,7 (Madrid) B3a, B3b, B3c (jedynie dla produktów akwakultury) Laboratorios anteriormente mencionados según su acción farmacológica A6, B3f Francja Laboratoire des dosages hormonaux ENV Nantes BP 5070744307 Nantes Cedex 3 CNEVA Fougères Laboratoire des médicaments vétérinaires (LMV) La haute Marche-Javéné 35133 Fougères CNEVA Sophia Antipolis BP 11106902 Sophia Antipolis Cedex CNEVA Paris 10, rue Pierre Curie 94700 Maisons Alfort Irlandia Central Meat Control Laboratory Abbotstown Castleknock County Dublin State Laboratory Abbotstown Castleknock County Dublin Teagasc (National Food Centre) Dunsinea Castleknock Dublin 15 Marine Institute Fisheries Research Centre Abbotstown Castleknock Dublin 15 Istituto superiore di sanità Viale Regina Elena 299 I-00161 Roma Institut scientifique de la santé publique – Louis Pasteur Rue J. Wytsman 14 B-1050 Bruxelles Rijksinstituut voor Volksgezondheid en Milieuhygiëne Antonie van Leeuwenhoeklaan 9 Bilthoven Postbus 1 3720 BA Bilthoven Włochy Luksemburg Niderlandy A1, A2, A3, A4, A5 A6, B1, B2a, B2b, B3e, B2d, B2e, B2f Wszystkie grupy dla miodu B2c B3a, B3b, B3c, B3d Grupa A, Grupa B1, Grupy B2a, B2d, B2f Grupa B3c Grupa A1, A3, A4, A5 Grupa B1, Grupy B2b, B2c, Grupy B3a, B3b, B3d Grupy B2a, B2c Grupy B1, G2, B3 (jedynie dla produktów akwakul- tury) Wszystkie grupy Wszystkie grupy Wszystkie grupy Rijkskwaliteitsinstituut voor land- en tuinbouwproducten Bornsesteeg 45 6708 PD Wageningen Wszystkie grupy Austria Bundesanstalt für Tierseuchenbekämpfung in Mödling Robert-Koch-Gasse 17 2340 Mödling Żywe zwierzęta i świeże mięso Wszystkie grupy Bundesanstalt für Lebensmitteluntersuchung und -forschung Kinderspitalgasse 15 1095 Wien Mleko, jaja i miód Wszystkie grupy 03/t. 23 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 427 Państwo Członkowskie Portugalia Finlandia Szwecja Zjednoczone Króle- stwo Laboratoria referencyjne Grupa pozostałości Laboratório Nacional de Investigação Veterinária Estrada de Benfica 701 P-1500 Lisboa Wszystkie grupy Instituto de Investigação das Pescas e do Mar-IPIMAR Avenida de Brasília P-1400 Lisboa Grupa B3c (jedynie dla produktów akwakul- tury) Eläinlääkintä- ja elintarvikelaitos (National Veterinary and Food Research Institute) Hämeentie 57, Box 368, FIN-00231 Helsinki Statens Livsmedelsverk Box 622 751 26 Uppsala Central Veterinary Laboratory New Haw, Addlestone Surrey KT15 3NB Food Science Laboratory Colney Lane NorwichNR4 7UA Veterinary Research Laboratories Stormont Belfast BT4 3SD Food and Agricultural Chemistry Research Division Department of Agriculture for Northern Ireland Newforge Lane Belfast BT9 SPX Wszystkie grupy Wszystkie grupy A1, A2, A3, B1 A3, B1, B2 A1a, A1c, A2, A3, B1, B2 A1b, A3, B1, B2