title: 98/710/EG: Kommissionens beslut av den 16 september 1998 om ett förfarande avseende tillämpningen av rådets förordning (EEG) nr 2408/92 (Mål VII/AMA/11/98 - Italienska trafikfördelningsreglerna för flygplatssystemet i Milano) [delgivet med nr K(1998) 2625] (Endast den italienska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Italy
air traffic
air transport
airline
airport
application of EU law
equal treatment
organisation of transport
restriction on competition
transport company
transport economics
transport market

text: L 337/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 12. 98 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 16 september 1998 om ett f(cid:148)rfarande avseende till(cid:132)mpningen av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92 (M(cid:134)l VII/AMA/11/98 – Italienska trafikf(cid:148)rdelningsreglerna f(cid:148)r flygplatssystemet i Milano) [delgivet med nr K(1998) 2625] (Endast den italienska texten (cid:132)r giltig) (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/710/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikf(cid:148)re- tags tilltr(cid:132)de till flyglinjer inom gemenskapen (1), (cid:132)ndrad genom anslutningsakten f(cid:148)r (cid:153)sterrike, Finland och Sverige, s(cid:132)rskilt artikel 8. 3 i denna, efter samr(cid:134)d med den r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130) som uppr(cid:132)ttats enligt artikel 11 i den f(cid:148)rordningen, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: BAKGRUND I (1) Den 16 februari 1998 l(cid:132)mnade lufttrafikf(cid:148)retagen British Airways, Iberia, Lufthansa, Olympic Airways, Sabena, Scandinavian Airlines System och TAP Air Portugal till kommissionen en gemensam beg(cid:132)ran om ett beslut som g(cid:134)r ut p(cid:134) f(cid:148)ljande: i) De trafikf(cid:148)rdelningsregler som har antagits av de italienska myndigheterna f(cid:148)r flygplats- systemet i Milano (nedan kallade de italienska reglerna) skall f(cid:148)rklaras of(cid:148)renliga med gemenskapsr(cid:132)tten, s(cid:132)rskilt med f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92. ii) De italienska myndigheterna skall anmodas att inte till(cid:132)mpa dessa regler och att anta andra regler som (cid:132)r fullt f(cid:148)renliga med gemenskapsr(cid:132)tten. Den 15 april 1998 informerade Air France kommissionen om att f(cid:148)retaget ansl(cid:148)t sig till ovann(cid:132)mnda lufttrafikf(cid:148)retag i en (cid:134)tg(cid:132)rd mot de italienska reglerna. Den 22 april 1998 lade dessa lufttrafikf(cid:148)retag fram ytterligare en beg(cid:132)ran om ett prelimi- n(cid:132)rt beslut innan det fattas n(cid:134)got beslut om inneh(cid:134)llet i de italienska reglerna f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att dessa regler inte verkst(cid:132)lls innan tillr(cid:132)ckliga transportf(cid:148)rbindelser till Malpensaflygplatsen har uppr(cid:132)ttats. (2) (3) (1) EGT L 240, 24. 8. 1992, s. 8. 12. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 337/43 (4) Den 27 maj 1998 lade Austrian Airlines fram en separat beg(cid:132)ran till kommissionen med samma syfte som de tidigare, grundad p(cid:134) samma sk(cid:132)l. II (5) (6) (7) flygplatssystem omfattar Milanos flygplatserna Linate, Malpensa och Orio al Serio (Bergamo). P(cid:134) Linateflygplatsen, bel(cid:132)gen 10 km fr(cid:134)n stadscentrum, samlas huvuddelen av den gemenskapsinterna internationella trafiken och inrikestrafiken. Linateflygplatsen st(cid:134)r inf(cid:148)r allvarliga kapacitetsproblem eftersom 14,2 miljoner passagerare anv(cid:132)nde flygplatsen 1997 medan dess h(cid:148)gsta kapacitet ber(cid:132)knas till 8 miljoner. P(cid:134) Malpensaflygplatsen, bel(cid:132)gen 53 km fr(cid:134)n stadscentrum, samlas alla interkontinentala flygningar p(cid:134) grund av driftsrestrik- tioner p(cid:134) Linateflygplatsen. Endast f(cid:134) gemenskapsinterna flygningar genomf(cid:148)rs fr(cid:134)n den flygplatsen eftersom passagerare f(cid:148)redrar Linateflygplatsen p(cid:134) grund av dess l(cid:132)ge n(cid:132)ra stadscentrum. S(cid:134)ledes tog Malpensaflygplatsen endast emot 3,9 miljoner passagerare 1997 fast(cid:132)n dess h(cid:148)gsta kapacitet ber(cid:132)knas till 6 miljoner. Orio al Serioflygplatsen, bel(cid:132)gen cirka 50 kilometer fr(cid:134)n stadscentrum och n(cid:132)ra Bergamo, anv(cid:132)nds huvudsakligen f(cid:148)r gods- och chartertrafik, (cid:132)ven om ett begr(cid:132)nsat antal regelbundna passagerartj(cid:132)nster ocks(cid:134) genomf(cid:148)rs fr(cid:134)n den flygplatsen. (cid:142)nnu s(cid:134) l(cid:132)nge har f(cid:148)rdelningen av trafik mellan dessa flygplatser varit marknadsdriven, med beaktande av de ovann(cid:132)mnda driftsrestriktionerna. Detta har resulterat i en ineffektiv anv(cid:132)ndning av den befintliga flygplatskapaciteten eftersom Linateflygplatsen (cid:132)r (cid:148)verut- nyttjad och Malpensaflygplatsen underutnyttjad. Dessutom har ingen av flygplatserna i systemet utvecklats till en betydande knutpunkt f(cid:148)r nationella, internationella och inter- kontinentala flygningar. Alitalia har anv(cid:132)nt flygplatsen Rom-Fiumicino som knutpunkt. Utbudet av flygtj(cid:132)nster fr(cid:134)n Milanos flygplatssystem, s(cid:132)rskilt vad g(cid:132)ller interkontinental- tj(cid:132)nster, (cid:132)r s(cid:134)ledes inte anpassat till efterfr(cid:134)gan d(cid:134) passagerare ofta tvingas flyga via knut- punktsflygplatser som Rom, London, Frankfurt och Paris. Dessutom kommer den befint- liga kapaciteten inte att klara av trafikvolymerna p(cid:134) kort sikt som ber(cid:132)knas till 20 miljoner passagerare och 300 000 ton gods f(cid:148)r (cid:134)r 2000. Den nuvarande strukturen och organisa- tionen av Milanos flygplatssystem (cid:132)r allts(cid:134) klart otillr(cid:132)cklig f(cid:148)r behoven hos det omr(cid:134)de det betj(cid:132)nar, dvs. staden Milano och hela norra Italien som utg(cid:148)r det tredje st(cid:148)rsta omr(cid:134)det i gemenskapen vad g(cid:132)ller befolkning och ekonomisk verksamhet. F(cid:148)ljaktligen har de italienska myndigheterna beslutat att omorganisera Milanos flygplats- system f(cid:148)r att skapa en knutpunkt i Malpensa och tillhandah(cid:134)lla tillr(cid:132)cklig flygplatskapa- citet f(cid:148)r framtiden. Detta m(cid:134)l skall uppn(cid:134)s genom utvidgning och uppgradering av Malpensaflygplatsen, vilket g(cid:134)r under ben(cid:132)mningen Projekt Malpensa 2000. Detta projekt (cid:132)r ett av de 14 prioriterade projekten f(cid:148)r det transeuropeiska transportn(cid:132)tet i enlighet med r(cid:134)dets och Europaparlamentets beslut nr 1692/96/EG (1). Det st(cid:148)ds ekonomiskt av gemen- skapen, Europeiska investeringsfonden och Europeiska investeringsbanken. Byggnadsar- beten f(cid:148)r en ny terminal p(cid:134)b(cid:148)rjades 1990. En f(cid:148)rsta del kommer att vara driftsklar 1998 med en (cid:134)rlig kapacitet p(cid:134) 12 miljoner passagerare (som kommer att l(cid:132)ggas till nuvarande kapacitet p(cid:134) 6 miljoner) och terminalen kommer att vara helt f(cid:132)rdig (cid:134)r 2000. Vid den tidpunkten kommer flygplatsens totala kapacitet (befintliga och nya terminalen) att vara 24 miljoner passagerare. (8) De finansiella villkor som den nya Malpensaflygplatsen lyder under kr(cid:132)ver att en viss trafik koncentreras dit. Detta inneb(cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigtvis en (cid:148)verf(cid:148)ring av trafik fr(cid:134)n Linateflyg- platsen. Marknadskrafterna enbart skulle inte kunna ombes(cid:148)rja en s(cid:134)dan (cid:148)verf(cid:148)ring eftersom passagerarna allm(cid:132)nt f(cid:148)redrar att anv(cid:132)nda Linate p(cid:134) grund av dess l(cid:132)ge n(cid:132)ra (1) EGT L 228, 9. 9. 1996, s. 1. L 337/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 12. 98 stadens centrum. Mot bakgrund av detta beslutade de italienska myndigheterna att anta tvingande trafikf(cid:148)rdelningsregler som syftar till att garantera en betydande (cid:148)verf(cid:148)ring av trafik fr(cid:134)n Linate till Malpensa. Med h(cid:132)nsyn till detta (cid:132)r det v(cid:132)rt att notera att EIB villkorade sitt ekonomiska bidrag till de trafikf(cid:148)rdelningsregler som de italienska myndig- heterna antog och som f(cid:134)r till f(cid:148)ljd en betydande (cid:148)verf(cid:148)ring av trafik fr(cid:134)n Linate till Malpensa. (9) Den 1 juli 1994 antog de italienska myndigheterna dekret 428 som senare omvandlades till lag 505 den 8 augusti 1994 och i vars artikel 3. 2 det italienska transportministeriet bemyndigas att samla flygtrafiken p(cid:134) flygplatsen i Malpensa i tid f(cid:148)r liberaliseringen av de europeiska flygtransporttj(cid:132)nsterna den 1 april 1997. P(cid:134) grundval av detta och f(cid:148)r att uppn(cid:134) detta m(cid:134)l antog den italienske transportministern dekret 46-T den 5 juli 1996. I dekretet fastst(cid:132)lls f(cid:148)ljande trafikf(cid:148)rdelningsregler f(cid:148)r Milanos flygplatssystem: 9. 1 9. 2 9. 3 I artikel 1. 1 fastst(cid:132)lls att fr(cid:134)n och med datumet f(cid:148)r f(cid:132)rdigst(cid:132)llandet av de prioriterade byggnaderna p(cid:134) Malpensa 2000 (f(cid:148)rsta delen av den nya terminalen) som skall avg(cid:148)ras genom ytterligare ett dekret skall all regelbunden och icke regelbunden trafik p(cid:134) interkontinentala och gemenskapsinterna flygrutter (inbegripet inrikes eller internationella gemenskapsinterna flygrutter) bedrivas till och fr(cid:134)n Malpensaflyg- platsen. I artikel 1. 2 fastst(cid:132)lls att samma trafik ocks(cid:134) kan bedrivas till och fr(cid:134)n flygplatsen Orio al Serio. I artikel 1. 3 och 1. 4 fastst(cid:132)lls att Linateflygplatsen endast f(cid:134)r anv(cid:132)ndas f(cid:148)r allm(cid:132)n flygtrafik och f(cid:148)r direkt flygtrafik p(cid:134) rutter som betj(cid:132)nar Milano och vars totala (cid:134)rliga passagerarvolym (cid:132)r lika med eller (cid:148)verstiger 2 miljoner under (cid:134)ret f(cid:148)re det ovan- n(cid:132)mnda datumet f(cid:148)r f(cid:132)rdigst(cid:132)llandet av de prioriterade byggnadsverken eller n(cid:134)r ett (cid:134)rligt medeltal p(cid:134) 1,75 miljoner under den tidigare tre(cid:134)rsperioden. (10) Den 13 oktober 1997 antog den italienska regeringen dekret 70-T i vars artikel 1. 1 det fastst(cid:132)lls att de prioriterade byggnadsverken som h(cid:132)nvisas till i dekret 46-T skall f(cid:132)rdig- st(cid:132)llas den 25 oktober 1998. Detta datum har fastst(cid:132)llts utan f(cid:148)rhandsinformation eller samr(cid:134)d med kommissionen. (11) Till f(cid:148)ljd av dekret 46-T och 70-T kommer all flygtrafik till och fr(cid:134)n Milano fr(cid:134)n och med den 25 oktober 1998 att bedrivas fr(cid:134)n antingen Malpensaflygplatsen eller flygplatsen Orio al Serio, med undantag av allm(cid:132)nna flygtj(cid:132)nster och flygtransporttj(cid:132)nster som uppfyller de trafiktr(cid:148)skelv(cid:132)rden som anges i artikel 1. 4 i dekret 46-T. (12) I praktiken (cid:132)r den enda rutten som uppfyller dessa tr(cid:148)skelv(cid:132)rden Milano-Romrutten. Ingen annan flygtransporttj(cid:132)nst kommer d(cid:132)rf(cid:148)r att till(cid:134)tas p(cid:134) Linateflygplatsen. (13) Mellan juli 1997 och oktober 1997 togs det kontakter mellan de klagande trafikf(cid:148)retagen (med undantag av Austrian Airlines) och de italienska myndigheterna. Trafikf(cid:148)retagen angav att de ans(cid:134)g att de kriterier och den tidtabell som var fastst(cid:132)llda i de italienska reglerna var of(cid:148)renliga med gemenskapsr(cid:132)tten. De italienska myndigheterna delade inte de argument som lades fram av trafikf(cid:148)retagen och bekr(cid:132)ftade b(cid:134)de kriterierna och tidtabellen f(cid:148)r trafikf(cid:148)rdelningsreglerna. (14) De framst(cid:132)llningar som ovann(cid:132)mnda trafikf(cid:148)retag (h(cid:132)danefter kallade trafikf(cid:148)retagen) formellt har skickat in riktar sig b(cid:134)de mot de kriterier och den tidtabell som fastst(cid:132)lldes genom dekret 46-T och dekret 70-T. (15) Som st(cid:148)d f(cid:148)r sina klagom(cid:134)l till kommissionen mot de italienska reglerna anf(cid:148)r f(cid:148)retagen f(cid:148)ljande (15. 1 och 15. 2): III 12. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 337/45 15. 1 De italienska reglerna bryter mot artikel 8. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92. Trafikf(cid:148)retagen p(cid:134)pekar att i artikel 3. 1 i den f(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lls en allm(cid:132)n princip om tilltr(cid:132)desr(cid:132)tt och att i sitt beslut 95/259/EG (1) (flygplatssystemet i Paris) ans(cid:134)g kommissionen att denna princip omfattar r(cid:132)ttigheten att v(cid:132)lja mellan olika flygplatser i ett flygplatssystem. Denna r(cid:132)ttighet (cid:132)r fortfarande avh(cid:132)ngig av m(cid:148)jlig- heten f(cid:148)r de italienska myndigheterna att f(cid:148)rdela trafik mellan flygplatser i ett flygplatssystem p(cid:134) grundval av artikel 8. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92. I artikel 8. 1 anges att denna r(cid:132)ttighet skall ut(cid:148)vas utan diskriminering p(cid:134) grundval av lufttrafikf(cid:148)- retagens nationalitet eller identitet. Trafikf(cid:148)retagen h(cid:132)nvisar vidare till kommissio- nens beslut 93/347/EEG (2) (Viva Air) i vilket det fastst(cid:132)lls att som varje undantag till den allm(cid:132)nna principen om tilltr(cid:132)desr(cid:132)tt som fastst(cid:132)lls i artkel 3. 1 m(cid:134)ste de restrik- tioner som inf(cid:148)rs av medlemsstaterna p(cid:134) grundval av artikel 8. 1 grundas p(cid:134) (cid:148)ppna, trafikf(cid:148)retagen objektiva, konsekventa och icke-diskriminerande kriterier. Enligt f(cid:148)rekommer tv(cid:134) separata (cid:148)vertr(cid:132)delser: 15. 1. 1 F(cid:148)r det f(cid:148)rsta p(cid:134)pekar trafikf(cid:148)retagen att de italienska reglerna i praktiken (cid:132)r diskriminerande till Alitalias fav(cid:148)r. Som st(cid:148)d f(cid:148)r detta citerar de beslut 95/259/EG i vilket kommissionen fastst(cid:132)llde att principen om icke-diskrimi- nering ocks(cid:134) st(cid:134)r i mots(cid:132)ttning till alla (cid:134)tg(cid:132)rder som utan att uttryckligen skilja ut lufttrafikf(cid:148)retag p(cid:134) grund av nationalitet eller identitet, icke desto mindre i praktiken ger upphov till diskriminerande verkningar, direkt eller indirekt. Till(cid:132)mpningen av de italienska reglerna kommer att inneb(cid:132)ra endast en rutt fr(cid:134)n Linate, n(cid:132)mligen str(cid:132)ckan Milano-Rom. Den rutten trafikeras f(cid:148)r n(cid:132)rva- rande av flera EG-lufttrafikf(cid:148)retag, d(cid:132)ribland Alitalia. Fr(cid:134)n Milano har Alitalia i genomsnitt 28 flygningar per dag till Rom som (cid:132)r knutpunkten i deras n(cid:132)tverk. Fr(cid:134)n Malpensa har Alitalia f(cid:148)r n(cid:132)rvarande l(cid:134)ngdistansflyg- ningar endast till ett begr(cid:132)nsat antal destinationer (New York, Los Angeles, Miami, Tokyo, Osaka och Peking) beroende p(cid:134) att de flesta av bolagets flygningar utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det g(cid:134)r fr(cid:134)n Rom-Fiumicino. (cid:153)ppningen av Malpensa 2000 kommer inte att inneb(cid:132)ra slutet f(cid:148)r Rom-Fiumicino som knutpunkt f(cid:148)r Alitalias medeldistans- och l(cid:134)ngdistansrutter. I Alitalias utkast till program f(cid:148)r vinters(cid:132)songen 1998/99 finns en kraftig satsning p(cid:134) flygningar fr(cid:134)n Malpensa till destinationer utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det, vilket kommer att p(cid:134)verka flygplatsen i Rom negativt. Flera rutter kommer dock (cid:132)ven i framtiden att utg(cid:134) fr(cid:134)n Rom och ett st(cid:148)rre antal skulle delas mellan Rom och Malpensa (till exempel p(cid:134) vissa veckodagar fr(cid:134)n den ena flygplatsen och p(cid:134) andra veckodagar fr(cid:134)n den andra). Alitalia kommer fortfa- rande i stor utstr(cid:132)ckning att kunna ha sin knutpunkt i Rom, som f(cid:148)retaget kommer att betj(cid:132)na fr(cid:134)n Linate, medan d(cid:132)remot icke-italienska EG-lufttra- fikf(cid:148)retag inte kommer att ha den m(cid:148)jligheten eftersom deras rutter kommer att g(cid:134) fr(cid:134)n Malpensa. Malpensa har ett s(cid:132)mre geografiskt l(cid:132)ge (cid:132)n Linate. Att resa med bil tar 50–70 minuter fr(cid:134)n centrala Milano till Malpensa medan det tar 15–20 minuter till Linate. F(cid:148)r n(cid:132)rvarande finns ingen j(cid:132)rnv(cid:132)gsf(cid:148)rbindelse till n(cid:134)gon av dessa flygplatser och kostnaden f(cid:148)r en taxiresa till Malpensa (67 ecu) (cid:132)r mer (cid:132)n fyra g(cid:134)nger h(cid:148)gre (cid:132)n till Linate (15 ecu). Till f(cid:148)ljd av detta kommer Alitalia att f(cid:134) en konkurrensf(cid:148)rdel gentemot ickeitalienska EG-lufttrafikf(cid:148)retag i fr(cid:134)ga om tillhandah(cid:134)llandet av medeldi- stans- och l(cid:134)ngdistansrutter via dess knutpunkt. Passagerare som flyger fr(cid:134)n (1) EGT L 162, 13. 7. 1995, s. 25. (2) EGT L 140, 11. 6. 1993, s. 51. L 337/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 12. 98 Milano till ett medeldistans- eller l(cid:134)ngdistansm(cid:134)l kommer att f(cid:148)redra att flyga via Alitalias knutpunkter i st(cid:132)llet f(cid:148)r via knutpunkter som sk(cid:148)ts av andra EG-trafikf(cid:148)retag. Trafikf(cid:148)retagen h(cid:132)vdar i det h(cid:132)r sammanhanget att huvudm(cid:134)let f(cid:148)r dekreten 46-T och 70-T inte (cid:132)r att f(cid:148)rdela trafik inom Milanos flygplatssystem utan att ge Alitalia konkurrensf(cid:148)rdelar. flygplatsen kommer att Trafikf(cid:148)retagen anser vidare att diskrimineringen, som av vad som framg(cid:134)r ovan beror p(cid:134) placeringen av Malpensaflygplatsen, ytterligare sk(cid:132)rps genom att till centrala Milano vid tidpunkten f(cid:148)r (cid:148)verf(cid:148)ringen av tj(cid:132)nsterna. Ingen av transportf(cid:148)rbindelserna mellan centrala staden och flygplatsen kommer att vara klara att ta i drift den 25 oktober 1998 d(cid:134) ytterligare 11 miljoner passagerare per (cid:134)r f(cid:148)rv(cid:132)ntas anv(cid:132)nda flygplatsen. Problemen r(cid:148)r i f(cid:148)rsta hand f(cid:148)ljande: sakna tillr(cid:132)ckliga transportf(cid:148)rbindelser J(cid:132)rnv(cid:132)gsf(cid:148)rbindelsen kommer inte att kunna anv(cid:132)ndas f(cid:148)r passagerartrafik f(cid:148)re 1999 (cid:134)rs utg(cid:134)ng enligt trafikf(cid:148)retagen. Mycket arbete (cid:134)terst(cid:134)r att g(cid:148)ra p(cid:134) motorv(cid:132)g A8 mellan Milano och Lakes, som kommer att vara den enda v(cid:132)g med en h(cid:148)g kapacitet och med h(cid:148)g standard till Malpensaflygplatsen. Motorv(cid:132)g A8 (cid:132)r redan h(cid:134)rt belastad. Det arbete som (cid:134)terst(cid:134)r att g(cid:148)ra omfattar bland annat byggande av en n(cid:148)davfart. Innan ombyggnaden, som ber(cid:132)knas vara klar i december (cid:134)r 2000, (cid:132)r slutf(cid:148)rd, kommer motorv(cid:132)gskapaciteten att ytterligare reduceras. Faktum kvarst(cid:134)r dock att (cid:132)ven om den planerade ombyggnaden inneb(cid:132)r en viss (cid:148)kad motor- v(cid:132)gskapacitet, s(cid:134) (cid:132)r den (cid:132)nd(cid:134) otillr(cid:132)cklig f(cid:148)r att klara den (cid:148)kade trafikm(cid:132)ngd som blir resultatet av (cid:148)verf(cid:148)ringen av 11 miljoner passagerare fr(cid:134)n Linate till Malpensa. Dessutom kommer taxichauff(cid:148)rer fr(cid:134)n Milano av administrativa sk(cid:132)l endast att f(cid:134) tillst(cid:134)nd att k(cid:148)ra passagerare fr(cid:134)n staden till flygplatsen och inte fr(cid:134)n flygplatsen till staden. Av den anledningen kommer taxan f(cid:148)r en enkelresa att ber(cid:132)knas p(cid:134) basis av kostnaden f(cid:148)r en tur- och returresa, vilket kommer att ge mycket h(cid:148)ga taxor (67,66 ecu). Avsaknaden av tillr(cid:132)ckliga transportf(cid:148)rbindelser kommer ytterligare att f(cid:148)rst(cid:132)rka ol(cid:132)genheterna med Malpensa i j(cid:132)mf(cid:148)relse med Linate och f(cid:148)ljakt- ligen den diskriminerande effekten av de italienska reglerna. 15. 1. 2 F(cid:148)r det andra p(cid:134)pekar trafikf(cid:148)retagen att de italienska reglerna inte st(cid:134)r i proportion till de m(cid:134)l som de italienska myndigheterna efterstr(cid:132)var. De sitt beslut 94/290/EG (1) motiverar detta med att kommissionen i (TAT–Paris(Orly)–London) fann att de lufttrafikf(cid:148)rdelningsregler som de franska myndigheterna antagit stod i konflikt med proportionalitetsprin- cipen eftersom de m(cid:134)l som skulle uppn(cid:134)s kunde ha uppn(cid:134)tts med (cid:134)tg(cid:132)rder som var mindre begr(cid:132)nsande och skadliga f(cid:148)r handeln inom gemenskapen. M(cid:134)let f(cid:148)r de italienska reglerna (cid:132)r att koncentrera lufttrafiken till Malpensa- flygplatsen f(cid:148)r att den skall gynnas som interkontinental knutpunkt f(cid:148)r norra Italien samtidigt som flygplatsen i Linate skall forts(cid:132)tta att vara i drift. I elfte stycket i dekret 46-T fastst(cid:132)lls att Linateflygplatsen skall h(cid:134)llas i drift eftersom det mot bakgrund av en f(cid:148)rv(cid:132)ntad trafik(cid:148)kning vore ekonomiskt ologiskt att ber(cid:148)va omr(cid:134)det befintlig kapacitet inom en sektor som lufttran- sport. (1) EGT L 127, 19. 5. 1994, s. 22. 12. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 337/47 Den (cid:148)verf(cid:148)ring av trafik som f(cid:148)ljer av de italienska reglerna kommer att (cid:134) ena sidan resultera i att kapaciteten vid Linateflygplatsen inte utnyttjas fullt ut (endast 2 miljoner passagerare kommer att anv(cid:132)nda flygplatsen som har en maximikapacitet p(cid:134) upp till 8 miljoner), (cid:134) andra sidan kommer Malpensa- flygplatsen att f(cid:134) kapacitetsproblem p(cid:134) medell(cid:134)ng sikt. Enligt ordf(cid:148)randen i SEA (Societ(cid:133) per Azioni Esercizi Aeroportuali), som (cid:132)r det f(cid:148)retag som sk(cid:148)ter f(cid:148)rvaltningen av flygplatserna i Milano, (cid:132)r det troligt att Malpensa under de n(cid:132)rmaste (cid:134)ren kommer att f(cid:134) sv(cid:134)rt att klara de h(cid:148)ga passagerartalen och att vissa flygningar f(cid:134)r flyttas tillbaka till Linate. F(cid:148)ljaktligen anser trafikf(cid:148)retagen att de italienska reglerna inte (cid:132)r proportio- nerliga eftersom de efterstr(cid:132)vade m(cid:134)len skulle kunna uppn(cid:134)s utan diskrimi- nering och med en rationellare anv(cid:132)ndning av flygplatskapaciteten vari- genom b(cid:134)de underutnyttjandet av Linate och trafikstockningarna vid Malpensa skulle kunna undvikas. Med den l(cid:148)sningen skulle alla EG-lufttra- fikf(cid:148)retag till(cid:134)tas ha flygningar fr(cid:134)n Linateflygplatsen till sina respektive knutpunkter. 15. 2 De italienska reglerna strider mot kommissionens beslut 97/789/EG (1) om st(cid:148)d som Italien beviljat Alitalia. Diskrimineringen som dessa regler ger upphov till best(cid:134)r av en (cid:148)vertr(cid:132)delse av det villkor som fastst(cid:132)lls i artikel 1. 4 i ovanst(cid:134)ende beslut och som skall s(cid:148)rja f(cid:148)r att st(cid:148)det (cid:148)verensst(cid:132)mmer med den gemensamma marknaden. I artikel 4. 1 fastst(cid:132)lls att st(cid:148)det anses (cid:148)verensst(cid:132)mma med den gemensamma marknaden under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att Italien uppfyller sitt (cid:134)tagande ”att inte p(cid:134) n(cid:134)got s(cid:132)tt gynna Alitalia i f(cid:148)rh(cid:134)llande till andra bolag i gemenskapen, s(cid:132)rskilt vad g(cid:132)ller tilldelning av trafikr(cid:132)ttigheter (inbegripet flygr(cid:132)ttigheter f(cid:148)r tredje l(cid:132)nder inom Europeiska ekono- miska samarbetsomr(cid:134)det), f(cid:148)rdelning av ankomst- och avg(cid:134)ngstider, marktj(cid:132)nster och tillg(cid:134)ng till flygplatsanl(cid:132)ggningar, i den m(cid:134)n en f(cid:148)rm(cid:134)nlig behandling skulle strida mot gemenskapslagstiftningen. ” IV (16) F(cid:148)r att en fullst(cid:132)ndig unders(cid:148)kning av fallet i enlighet med det f(cid:148)rfarande som fastst(cid:132)llts i artikel 8. 3 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92 skall kunna ske och f(cid:148)r att skydda r(cid:132)tten till f(cid:148)rsvar, skickade kommissionen den 3 mars 1998 den beg(cid:132)ran, som trafikf(cid:148)retagen l(cid:132)mnat in, till de italienska myndigheterna och uppmanade dem att inkomma med synpunkter inom en m(cid:134)nad fr(cid:134)n det datumet. (17) Som svar p(cid:134) denna beg(cid:132)ran skickade de italienska myndigheterna en skrivelse till kommis- sionen den 1 april 1998 med bland annat f(cid:148)ljande synpunkter: 17. 1 En medlemsstats flygplatspolitik best(cid:132)ms av medlemsstaten sj(cid:132)lv. Av den anled- ningen, och i enlighet med beslut 95/295/EG, st(cid:134)r det medlemsstaterna fritt att best(cid:132)mma vilken flygplats som skall prioriteras n(cid:132)r flygplatssystemet utvecklas. De italienska myndigheterna anf(cid:148)r (cid:132)ven att det nuvarande flygplatssystemet i Milano inte erbjuder tillr(cid:132)cklig kapacitet f(cid:148)r att klara efterfr(cid:134)gan p(cid:134) transporttj(cid:132)nster i omr(cid:134)det. Om inget g(cid:148)rs, kan flygplatssystemet inte utvecklas som en internationell knutpunkt s(cid:134) som det planerats i den gemensamma transportpolitiken f(cid:148)r Europa. Av det sk(cid:132)let finns Malpensa 2000-projektet med p(cid:134) gemenskapens lista (cid:148)ver priori- terade projekt f(cid:148)r det transeuropeiska n(cid:132)tet. F(cid:148)r att projektet skall lyckas kr(cid:132)vs att lufttrafiken koncentreras till Malpensaflygplatsen. I detta sammanhang har Euro- peiska investeringsbanken f(cid:148)rklarat sig villig att finansiera delar av projektet p(cid:134) villkor att trafiken koncentreras till Malpensaflygplatsen det datum d(cid:134) flygplatsen tar sina viktigaste strukturer i drift. Mot bakgrund av detta antog de italienska myndig- heterna dekret 46-T och 70-T som inneh(cid:134)ller klara m(cid:134)l f(cid:148)r en s(cid:134)dan koncentration. F(cid:148)rslaget inneb(cid:132)r att Linate kommer att bli en kompletterande flygplats som skall ta hand om viss trafik och dessutom forts(cid:132)tta att fungera som avlastare om kapaciteten skulle visa sig otillr(cid:132)cklig i framtiden. (1) EGT L 322, 25. 11. 1997, s. 44. L 337/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 12. 98 17. 2 N(cid:132)r det g(cid:132)ller fr(cid:134)gan om att de italienska reglerna skulle inneb(cid:132)ra diskriminering anser de italienska myndigheterna att det inte f(cid:148)rekommer n(cid:134)gon diskriminering eftersom rutten Milano–Rom (cid:132)r (cid:148)ppen f(cid:148)r alla EG-lufttrafikf(cid:148)retag i enlighet med till(cid:132)mpliga gemenskapsregler. Rutten trafikeras f(cid:148)r n(cid:132)rvarande av tv(cid:134) trafikf(cid:148)retag fr(cid:134)n Linate (Alitalia och Air One) och tv(cid:134) trafikf(cid:148)retag fr(cid:134)n Malpensa (Alitalia och Meridiana). Genom koncentrationen av trafik till Malpensa kommer alla EG-lufttrafikf(cid:148)retag att f(cid:134) tilltr(cid:132)de till alla EG-flygplatser, (cid:132)ven italienska, fr(cid:134)n Malpensaflygplatsen. Cabota- ger(cid:132)ttigheterna samt femte, sj(cid:132)tte och sjunde friheterna kommer d(cid:132)rf(cid:148)r att vara fritt tillg(cid:132)ngliga fr(cid:134)n Malpensaflygplatsen. Det faktum att den h(cid:132)r rutten (cid:132)r den enda rutt som uppfyller de gr(cid:132)nsv(cid:132)rden som anges i dekret 46-T utg(cid:148)r inte heller n(cid:134)gon diskriminering. 17. 2. 1 Angivandet av ett mycket h(cid:148)gt tr(cid:148)skelv(cid:132)rde har till syfte att man vid Linat- eflygplatsen endast skall ha de mest frekventerade rutterna som fr(cid:132)mst anv(cid:132)nds av passagerare som flyger med direktflyg och som kr(cid:132)ver t(cid:132)ta avg(cid:134)ngar. Just detta f(cid:148)rh(cid:134)llande g(cid:132)ller f(cid:148)r rutten Milano–Rom som (cid:132)r den mest frekventerade rutten i Italien med st(cid:148)rst andel f(cid:148)retagsresen(cid:132)rer som flyger med direktflyg. I fr(cid:134)ga om trafikvolym ligger denna rutt l(cid:134)ngt (cid:148)ver alla (cid:148)vriga flygrutter fr(cid:134)n Milano, vilket motiverar en s(cid:132)rbehandling. Dessutom fungerar inte rutten Milano–Rom som matarrutt f(cid:148)r Alitalias knutpunkt i Rom–Fiumicino. Detta st(cid:148)ds av det faktum att det avg(cid:134)r flygningar under hela dagen och inte bara i anslutning till de f(cid:134) l(cid:134)ngdistansflygningar som Alitalia har fr(cid:134)n Rom–Fiumicino. 17. 2. 2 Reglernas diskriminerande effekt kan inte bed(cid:148)mas utifr(cid:134)n dagens situation. Alitalias m(cid:134)l (cid:132)r utan tvivel att utveckla knutpunktstj(cid:132)nster vid Malpensaflyg- platsen. D(cid:132)rigenom kommer Alitalia och andra trafikf(cid:148)retag att kunna erbjuda nya direktrutter fr(cid:134)n Milano som inte finns f(cid:148)r n(cid:132)rvarande. Dessa rutter kommer att utg(cid:134) fr(cid:134)n Malpensa, vilket inneb(cid:132)r att passagerare inte l(cid:132)ngre kommer att vara tvungna att resa till sitt slutm(cid:134)l via knutpunkter som ligger n(cid:134)gon annanstans inom gemenskapen. framskridit flygplatsen har 17. 2. 3 Malpensa (cid:132)r i vilket fall som helst tillg(cid:132)ngligare (cid:132)n Linate fr(cid:134)n passagerarnas synvinkel. Arbeten p(cid:134) infrastrukturen till i enlighet med de italienska myndigheternas tidsplaner. Det har alltid ansetts n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r (cid:148)verf(cid:148)ringen att SS 336 (den v(cid:132)g som f(cid:148)rbinder den befintliga terminalen med den nya terminalen) f(cid:132)rdigst(cid:132)lls, vilket kommer att ske tills den 25 oktober 1998. Det befintliga v(cid:132)gsystemet (cid:132)r till fullo avpassat till den trafikvolym som skall (cid:148)verf(cid:148)ras till Malpensa. I det h(cid:132)r sammanhanget (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att beakta Malpensas hela upptagningsomr(cid:134)de och inte enbart staden Milano. Av detta framg(cid:134)r att det antal passagerare som gynnas av Malpensas geografiska l(cid:132)ge j(cid:132)mf(cid:148)rt med Linate (cid:132)r ungef(cid:132)r lika stort som den andel passagerare som gynnas av Linates l(cid:132)ge j(cid:132)mf(cid:148)rt med Malpensa. Problemet med de h(cid:148)ga taxikostnaderna vill regionen Lombardiet l(cid:148)sa genom att reglera taxorna s(cid:134) att de skall ligga kvar p(cid:134) en acceptabel niv(cid:134). 17. 3 N(cid:132)r det g(cid:132)ller fr(cid:134)gan om proportionalitet anser de italienska myndigheterna att trafikf(cid:148)rdelningsreglerna beh(cid:148)vs f(cid:148)r att man skall klara att uppn(cid:134) m(cid:134)let att skapa en knutpunkt vid Malpensa och beh(cid:134)lla Linate som kompletterande flygplats. De h(cid:148)ga tr(cid:148)skelv(cid:132)rdena kommer att g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt att vid Linateflygplatsen beh(cid:134)lla de rutter vars trafikniv(cid:134) skulle motivera flygningar b(cid:134)de fr(cid:134)n Linate och Malpensa. 12. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 337/49 Linate kommer i sj(cid:132)lva verket att anv(cid:132)ndas f(cid:148)r rutter med huvudsakligen direktflyg- ningar f(cid:148)r att kunna klara behovet fr(cid:134)n aff(cid:132)rsresen(cid:132)rer och pendlare. Underutnytt- jande av Linate kommer att motiveras f(cid:148)r att man skall uppn(cid:134) m(cid:134)let att skapa en fungerande knutpunkt vid Malpensa. F(cid:148)r att klara det m(cid:134)let kr(cid:132)vs att s(cid:134) m(cid:134)nga korta och medell(cid:134)nga rutter som m(cid:148)jligt integreras med l(cid:134)ngdistansflygningar. Detta (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att Malpensaknutpunkten skall f(cid:134) tillr(cid:132)ckligt med passagerare fr(cid:134)n olika flygplatser inom Europa (till exempel London, Bryssel, Lissabon, Frankfurt, K(cid:148)penhamn, Rom, Palermo, Venedig, Pantelleria, osv. ). Samtidigt kommer det fortfa- rande att vara m(cid:148)jligt att f(cid:148)rse andra europeiska knutpunkter med passagerare fr(cid:134)n Rom, Milano och (cid:148)vriga italienska regionala centra. Andra l(cid:148)sningar skulle i sj(cid:132)lva verket inneb(cid:132)ra en diskriminering av Malpensaknut- punkten. 17. 4 N(cid:132)r det g(cid:132)ller fr(cid:134)gan om brott mot villkoren i beslut 97/789/EG anser de italienska myndigheterna att en s(cid:134)dan koppling inte (cid:132)r relevant eftersom det beslutet antogs efter de italienska reglerna utan att kommissionen h(cid:132)nvisade till dessa regler. V (18) Kommissionen tr(cid:132)ffade trafikf(cid:148)retagen den 10 maj 1998. F(cid:148)retagen understr(cid:148)k vikten av en snabb behandling av (cid:132)rendet eftersom f(cid:148)rdelning av ankomst- och avg(cid:134)ngstider vid Milanos flygplats skulle best(cid:132)mmas inom ramen f(cid:148)r IATA:s 102:a konferens om flygplats- tider som skulle h(cid:134)llas i Montreal i juni 1998. (19) Vid de tv(cid:134) m(cid:148)ten som h(cid:148)lls i Bryssel den 9 och 19 juni 1998 och genom ett brev den 25 juni 1998 informerade kommissionen formellt de italienska myndigheterna om sin inst(cid:132)llning i (cid:132)rendet p(cid:134) basis av den information som kommissionen f(cid:148)rfogar (cid:148)ver. Kommissionen sammanfattade (cid:132)ven sk(cid:132)len till den tveksamhet som r(cid:134)dde i fr(cid:134)ga om de omtvistade italienska reglernas f(cid:148)renlighet med artikel 8. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92. Kommissionen p(cid:134)pekade att de italienska reglerna i praktiken inneb(cid:132)r en diskriminering som gynnade Alitalia. Vidare ans(cid:134)g kommissionen att reglerna i vilket fall som helst inte stod i proportion till de (cid:148)nskade m(cid:134)len. B(cid:134)da fr(cid:134)gorna var i synnerhet kopplade till fr(cid:134)gan om den planerade utbyggnaden av infrastrukturen till Malpensaflygplatsen skulle vara tillr(cid:132)cklig med tanke p(cid:134) den f(cid:148)rv(cid:132)ntade trafikvolymen. Mot bakgrund av detta inbj(cid:148)ds de italienska myndigheterna att (cid:132)ndra reglerna s(cid:134) att de skulle (cid:148)verensst(cid:132)mma med gemen- skapslagstiftningen. (20) Genom brev av den 2 och 15 juli meddelade de italienska myndigheterna kommissionen att de inte hade f(cid:148)r avsikt att (cid:132)ndra reglerna och hade f(cid:148)ljande anm(cid:132)rkningar (20. 1 till 20. 4): 20. 1 De italienska myndigheterna understr(cid:148)k (cid:134)terigen att kriterierna i dekret 46-T f(cid:148)r trafikf(cid:148)rdelning inom Milanos flygplatssystem inte inneb(cid:132)r n(cid:134)gon diskriminering som gynnar Alitalia. F(cid:148)r att lugna kommissionen p(cid:134) den h(cid:132)r punkten, n(cid:132)mnde de italienska myndigheterna att de eventuellt (cid:132)r beredda att inf(cid:148)ra villkor f(cid:148)r driften av rutten Milano–Rom fr(cid:134)n Linateflygplatsen, vilket i praktiken skulle f(cid:148)rhindra matning av Alitalias knutpunkt vid Rom–Fiumicino. Av den anledningen kunde rutten bara drivas som pendeltrafik med begr(cid:132)nsningar f(cid:148)r incheckat bagage och utan transfer till andra flygningar (inget utf(cid:132)rdande av boardingkort p(cid:134) Linateflyg- platsen f(cid:148)r den anslutande flygningen till Rom–Fiumicino). 20. 2 Kriterierna i dekret 46-T presenterades f(cid:148)r kommissionen vid olika m(cid:148)ten med ”Christophersen-gruppen” som ansvarade f(cid:148)r uppf(cid:148)ljningen av projektet och vars m(cid:148)ten (cid:132)gde rum mellan 1994 och 1997. Vid den tidpunkten hade kommissionen inga inv(cid:132)ndningar i fr(cid:134)ga om (cid:148)verensst(cid:132)mmelsen med gemenskapens lagstiftning. Kommissionen har under hela processen varit informerad om de olika tidsplanerna f(cid:148)r infrastrukturarbetena. L 337/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 12. 98 20. 3 Vid ovanst(cid:134)ende m(cid:148)ten bed(cid:148)mdes att de enda infrastrukturer som var ”minimala men tillr(cid:132)ckliga” f(cid:148)r att klara (cid:148)verf(cid:148)ringen av trafik till Malpensa var SS 336 och den upprustade motorv(cid:132)gen A8. Kommissionen har dessutom hela tiden h(cid:134)llits infor- merad om de olika tidsplanerna f(cid:148)r de arbeten som har utf(cid:148)rts vad g(cid:132)ller infra- struktur f(cid:148)r tillg(cid:134)ng till flygplatsen. 20. 4 Kommissionens st(cid:134)ndpunkt hotar arbetet med att skapa en livskraftig knutpunkt i Malpensa. Av den anledningen hotar kommissionen livskraften hos ett projekt av gemensamt intresse som (cid:132)r ett av de prioriterade projekten f(cid:148)r det transeuropeiska n(cid:132)tet. (21) Vid det senaste m(cid:148)tet som h(cid:148)lls i Bryssel den 24 juli 1998 presenterade de italienska myndigheterna ny information f(cid:148)r kommissionen om hur infrastrukturarbetet vid Malpen- saflygplatsen fortskrider. Kommissionen informerade de italienska myndigheterna att den inte ans(cid:134)g att inf(cid:148)randet av pendeltrafik p(cid:134) rutten Milano (Linate)–Rom (Fiumicino) skulle vara en tillfredsst(cid:132)llande l(cid:148)sning. S(cid:134)dana villkor, som under alla omst(cid:132)ndigheter inte ing(cid:134)r i de trafikf(cid:148)rdelningsregler som behandlas i detta beslut, undanr(cid:148)jer inte m(cid:148)jligheten att f(cid:148)rse Fiumicino med passagerare. (cid:142)ven om de skulle kunna inf(cid:148)ras under protest fr(cid:134)n passagerarna och lufttrafikf(cid:148)retagen, skulle ett f(cid:148)rbud mot incheckat bagage i allm(cid:132)nhet och mot transfer i synnerhet vara sv(cid:134)r att genomf(cid:148)ra och skulle inte f(cid:148)rhindra passagerare med endast handbagage att anv(cid:132)nda sig av transfertrafik. I vilket fall som helst s(cid:134) skulle f(cid:148)rslaget inte inneb(cid:132)ra n(cid:134)gon l(cid:148)sning p(cid:134) problemet med bristen p(cid:134) proportionalitet mellan reglerna och deras m(cid:134)l. R(cid:142)TTSLIG BED(cid:153)MNING VI (22) Vad g(cid:132)ller trafikf(cid:148)rdelningen mellan flygplatser inom ett flygplatssystem har kommis- sionen befogenheter som givits den enligt artikel 8. 3 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92 som lyder enligt f(cid:148)ljande: ”P(cid:134) beg(cid:132)ran av en medlemsstat eller p(cid:134) eget initiativ skall kommissionen unders(cid:148)ka till(cid:132)mpningen av punkt 1 och 2, och inom en m(cid:134)nad efter mottagandet av beg(cid:132)ran och efter samr(cid:134)d med den kommitte som avses i artikel 11 besluta om medlemsstaten f(cid:134)r forts(cid:132)tta att till(cid:132)mpa (cid:134)tg(cid:132)rden. ” (23) Med anledning av de klagom(cid:134)l som lagts fram av lufttrafikf(cid:148)retagen anser kommissionen det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att anv(cid:132)nda sina befogenheter f(cid:148)r att avg(cid:148)ra om Italien kan till(cid:132)mpa trafikf(cid:148)rdelningsreglerna f(cid:148)r det flygplatssystem i Milano som fastst(cid:132)lls genom dekret 46-T och 70-T genom vilka alla lufttransporttj(cid:132)nster, fr. o. m. den 25 oktober 1998, m(cid:134)ste ledas fr(cid:134)n Malpensaflygplatsen med undantag av tj(cid:132)nster som uppn(cid:134)r vissa tr(cid:148)skelv(cid:132)rden och som forts(cid:132)ttningsvis f(cid:134)r ledas fr(cid:134)n Linateflygplatsen (1). Kommissionen g(cid:148)r detta p(cid:134) eget initiativ, vilket uttryckligen anges i artikel 8. 3 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92, och dess unders(cid:148)kning begr(cid:132)nsas p(cid:134) intet s(cid:132)tt till klagom(cid:134)let och den situation som r(cid:134)der f(cid:148)r de klagande lufttrafikf(cid:148)retagen. (24) I detta h(cid:132)nseende kan det faktum att kommissionen inte har yttrat sig ang(cid:134)ende de omtvistade italienska reglernas f(cid:148)renlighet med gemenskapslagstiftningen under de m(cid:148)ten som h(cid:134)llits inom ramen f(cid:148)r Christophersen-gruppen inte anses inverka p(cid:134) kommissionens formella st(cid:132)llningstagande i denna fr(cid:134)ga. Kommissionen p(cid:134)minner om att syftet med dessa m(cid:148)ten, som hade fler deltagare (cid:132)n fr(cid:134)n kommissionen, var en allm(cid:132)n uppf(cid:148)ljning av Malpensa 2000-projektet och ingen detaljerad unders(cid:148)kning av de italienska reglernas (1) (cid:142)ven om det fortfarande g(cid:134)r att n(cid:134) flygplatsen i Bergamo, g(cid:148)r dess geografiska l(cid:132)ge och brist p(cid:134) goda f(cid:148)rbindelser och teknisk infrastruktur att den (cid:132)r ett (cid:132)nnu s(cid:132)mre alternativ till Linate. 12. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 337/51 f(cid:148)renlighet med gemenskapslagstiftningen. Dessutom vidh(cid:148)ll kommissionen n(cid:148)dv(cid:132)ndig- heten att ha l(cid:132)mplig infrastruktur f(cid:148)r trafik till flygplatsen vid tidpunkten f(cid:148)r (cid:148)verflytt- ningen av trafiken. Kommissionen r(cid:134)dfr(cid:134)gades dessutom aldrig om tidsplanen f(cid:148)r de aktuella (cid:134)tg(cid:132)rderna. Mot bakgrund av detta kunde de italienska myndigheterna inte ha n(cid:134)gra v(cid:132)lmotiverade f(cid:148)rv(cid:132)ntningar p(cid:134) att kommissionen skulle anse att de ifr(cid:134)gasatta italienska reglerna skulle (cid:148)verensst(cid:132)mma med gemenskapslagstiftningen. Det som s(cid:132)rskilt ifr(cid:134)gas(cid:132)tts i detta f(cid:148)rfarande (cid:132)r till(cid:132)mpningen av de italienska reglerna i samband med att v(cid:132)gtrafikf(cid:148)rbindelserna till Malpensa (cid:132)r otillr(cid:132)ckliga. VII (25) Enligt principen om frihet att tillhandah(cid:134)lla luftfartstj(cid:132)nster inom gemenskapen som fastst(cid:132)lls i artikel 3. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92 till(cid:134)ts gemenskapens lufttrafikf(cid:148)retag att bedriva verksamhet vid alla flygplatser bel(cid:132)gna inom ett flygplatssystem enligt sina egna aff(cid:132)rsbeslut. Mot bakgrund av detta omfattar friheten vad g(cid:132)ller marknadstilltr(cid:132)de vanligtvis r(cid:132)tten att v(cid:132)lja mellan olika flygplatser i ett flygplatssystem. Kommissionen anser att denna r(cid:132)tt utg(cid:148)r ett viktigt element i liberaliseringsprocessen, eftersom de flygplatser som ing(cid:134)r i ett flygplatssystem i de flesta fall inte (cid:132)r lika attraktiva ekonomiskt sett vilket fastst(cid:132)lldes i beslut 93/347/EEG och 95/259/EG (1). (26) Medlemsstaterna f(cid:134)r dock begr(cid:132)nsa ovann(cid:132)mnda frihet p(cid:134) grundval av artikel 8. 1 i f(cid:148)rord- ning (EEG) nr 2408/92 som lyder enligt f(cid:148)ljande: ”Denna f(cid:148)rordning p(cid:134)verkar inte medlemsstaternas r(cid:132)tt att reglera f(cid:148)rdelningen av trafiken mellan flygplatserna inom ett flygplatssystem, om detta sker utan s(cid:132)rbehandling p(cid:134) grundval av lufttrafikf(cid:148)retagets nationalitet eller identitet. ” (27) S(cid:134)som kommissionen redan p(cid:134)pekat i beslut 95/259/EG och 94/290/EG (2), m(cid:134)ste varje begr(cid:132)nsning som antas enligt den best(cid:132)mmelsen f(cid:148)lja principerna i nedanst(cid:134)ende punkt 27. 1 och 27. 2: 27. 1 Principen om likabehandling som uttryckligen n(cid:132)mns i artikel 8. 1. Denna princip f(cid:148)rbjuder inte bara alla former av s(cid:132)rbehandling p(cid:134) grundval av lufttrafikf(cid:148)retagets nationalitet, vilket (cid:134)terspeglar den princip som fastst(cid:132)lls i artikel 6 i f(cid:148)rdraget, utan ocks(cid:134) alla former av s(cid:132)rbehandling p(cid:134) grundval av lufttrafikf(cid:148)retagets identitet. N(cid:132)r f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92 antogs ans(cid:134)g r(cid:134)det att likabehandling p(cid:134) grundval av lufttrafikf(cid:148)retagets nationalitet inte var tillr(cid:132)cklig, med h(cid:132)nsyn till struk- turen hos lufttransporten i gemenskapen, f(cid:148)r att garantera att den inre marknaden f(cid:148)r civil lufttransport fungerar tillfredsst(cid:132)llande och f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att principen om fritt tilltr(cid:132)de till marknaden enligt artikel 3. 1 i den f(cid:148)rordningen efterlevs. F(cid:148)ljaktligen lade r(cid:134)det till principen om likabehandling p(cid:134) grundval av lufttrafikf(cid:148)re- tagets identitet, som Europeiska gemenskapernas f(cid:148)rstainstansr(cid:132)tt uttryckligen h(cid:132)nvi- sade till i fallet med Air Inter (3). 27. 2 De allm(cid:132)nna principerna om frihet att tillhandah(cid:134)lla tj(cid:132)nster i enlighet med EG- domstolens r(cid:132)ttspraxis (4). Genom antagandet av f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92 fastst(cid:132)llde r(cid:134)det, i enlighet med artikel 84. 2 i f(cid:148)rdraget, n(cid:132)rmare best(cid:132)mmelser f(cid:148)r till(cid:132)mpningen av de principer som anges i artiklarna 59 och 62 i f(cid:148)rdraget inom lufttransportsektorn. D(cid:132)rigenom (1) Sidorna 54 och 55 samt sidan 30. (2) Sidorna 30 och 31 samt sidan 28 och 31. (3) Fall T-260/94, Air Inter mot kommissionen, REG. 1997, s. II-997, stycke 112. (4) Se s(cid:132)rskilt fall C-288/89, Collectieve Antenne voorziening Gouda, Rec. 1991, s. I-4007, stycke 10 till 15. L 337/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 12. 98 harmoniserades alla fr(cid:134)gor som r(cid:148)r marknadstilltr(cid:132)de f(cid:148)r lufttrafikf(cid:148)retag som bevil- jats tillst(cid:134)nd i gemenskapen, vilket resulterade i att det h(cid:132)danefter (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att h(cid:132)nvisa direkt till dessa principer som behandlats i ett meddelande fr(cid:134)n kommis- sionen (1) d(cid:132)r best(cid:132)mmelserna i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92 tolkas. Principerna om frihet att tillhandah(cid:134)lla tj(cid:132)nster str(cid:132)cker sig l(cid:132)ngre (cid:132)n bara till f(cid:148)rbud mot diskriminering p(cid:134) grund av nationalitet eller lufttrafikf(cid:148)retagets identitet. (cid:142)ven om nationella (cid:134)tg(cid:132)rder som inskr(cid:132)nker friheten att tillhandah(cid:134)lla tj(cid:132)nster till(cid:132)mpas utan diskriminering, (cid:132)r de fortfarande oacceptabla om de inte (cid:132)r motiverade av tvingande krav i allm(cid:132)nhetens intresse, eller om samma resultat kan uppn(cid:134)s genom mindre str(cid:132)nga regler i enlighet med proportionalitetsprincipen. VIII (28) I det aktuella fallet utf(cid:148)rde kommissionen p(cid:134) eget initiativ en kontroll av f(cid:148)renligheten av de italienska reglerna med artikel 8. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92. Denna kontroll omfattar en bed(cid:148)mning av dessa reglers f(cid:148)renlighet med principen om likabehandling och proportionalitetsprincipen. Principen om likabehandling (29) Kommissionen anser att det kriterium som fastst(cid:132)lls i dekret 46-T, som grundas p(cid:134) trafikvolym, utg(cid:148)r ett objektivt kriterium som inte s(cid:132)rskiljer lufttrafikf(cid:148)retag med h(cid:132)nsyn till nationalitet eller identitet, eftersom det till(cid:132)mpas p(cid:134) samma s(cid:132)tt p(cid:134) alla lufttrafikf(cid:148)retag i gemenskapen. Det faktum att detta kriterium endast uppfylls p(cid:134) flyglinjen Milano–Rom verkar inte i sig sj(cid:132)lvt resultera i diskriminering enligt artikel 3. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92, eftersom denna flyglinje (cid:132)r (cid:148)ppen f(cid:148)r alla lufttrafikf(cid:148)retag i gemenskapen utan n(cid:134)gra begr(cid:132)nsningar. (30) (31) (32) Principen om likabehandling enligt artikel 8. 1 utesluter dock alla (cid:134)tg(cid:132)rder som (cid:132)ven utan att uttryckligen h(cid:132)nvisa till lufttrafikf(cid:148)retagets nationalitet eller identitet likv(cid:132)l f(cid:134)r, (cid:132)ven indirekt, diskriminerande f(cid:148)ljder i praktiken, vilket kommissionen redan p(cid:134)pekat i sitt beslut 95/259/EG (2). F(cid:148)r att avg(cid:148)ra om de kriterier som fastst(cid:132)lls i dekret 46-T f(cid:134)r diskriminerande f(cid:148)ljder i praktiken (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att unders(cid:148)ka f(cid:148)ljderna av dess till(cid:132)mpning fr. o. m. den 25 oktober 1998, i enlighet med dekret 70-T. I detta avseende konstaterar kommissionen att driften av n(cid:132)t med m(cid:134)nga flyglinjer fr(cid:134)n en centralt bel(cid:132)gen ort som utg(cid:134)ngspunkt har blivit vanlig bland gemenskapens lufttrafikf(cid:148)- retag. Dessa lufttrafikf(cid:148)retags n(cid:132)t grundas p(cid:134) knutpunkter som, beroende p(cid:134) den tidigare indelningen av gemenskapen i ett flertal begr(cid:132)nsade marknader och g(cid:132)llande r(cid:132)ttsliga restriktioner av tillhandah(cid:134)llandet av lufttrafiktj(cid:132)nster mellan gemenskapen och l(cid:132)nder som inte tillh(cid:148)r EES, alltid (cid:132)r bel(cid:132)gna i den medlemsstat d(cid:132)r lufttrafikf(cid:148)retaget (cid:132)r etablerat. F(cid:148)r n(cid:132)rvarande inbegriper de st(cid:148)rsta lufttrafikf(cid:148)retag som driver n(cid:132)t med m(cid:134)nga flyglinjer fr(cid:134)n en centralt bel(cid:132)gen ort som utg(cid:134)ngspunkt Air France vid flygplatsen Paris-Charles de Gaulle, Alitalia vid flygplatsen Rom-Fiumicino, British Airways vid flygplatserna London- Heathrow och London Gatwick, Iberia vid flygplatsen Madrid-Barajas, Lufthansa vid flyg- platsen Frankfurt, KLM vid flygplatsen Amsterdam-Schipol, Sabena vid flygplatsen Bryssel och SAS vid flygplatsen K(cid:148)penhamn-Kastrup. Detta knutpunktssystem m(cid:148)jligg(cid:148)r en omfattande t(cid:132)ckning av gemenskapens lufttransportmarknad genom att tj(cid:132)nster tillhanda- h(cid:134)lls mellan alla de flygplatser i gemenskapen som betj(cid:132)nas av den flygplats som utg(cid:148)r knutpunkten utan de investeringar som kr(cid:132)vs f(cid:148)r direktf(cid:148)rbindelser. Likaledes m(cid:148)jligg(cid:148)r detta system tj(cid:132)nster mellan alla de flygplatser i gemenskapen som betj(cid:132)nas av den flygplats som utg(cid:148)r knutpunkten och flygplatser bel(cid:132)gna i tredje land. S(cid:134)lunda m(cid:148)jligg(cid:148)rs ett alternativ till det f(cid:148)rbud mot direktf(cid:148)rbindelser som fastst(cid:132)lls genom bilaterala avtal som ing(cid:134)tts mellan medlemsstater och tredje land. (33) (cid:142)ven om systemet har lett till en h(cid:134)rdare konkurrens mellan ovann(cid:132)mnda lufttrafikf(cid:148)retag kan de inte alltid konkurrera med varandra p(cid:134) vissa flyglinjer. Indirekta flygf(cid:148)rbindelser (cid:132)r (1) EGT C 334, 9. 12. 1993, s. 3. (2) Se s. 32. 12. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 337/53 vanligtvis inte utbytbara mot direktf(cid:148)rbindelser, med h(cid:132)nsyn till den avsev(cid:132)rda skillnaden i restid, serviceniv(cid:134) (en mellanlandning med flygplansbyte (cid:132)r mindre attraktivt (cid:132)n en direkt- f(cid:148)rbindelse) och pris (indirekta flygf(cid:148)rbindelser inneb(cid:132)r l(cid:132)gre prisniv(cid:134)er (cid:132)n direktf(cid:148)rbin- delser). Mot bakgrund av detta (cid:132)r konkurrensen p(cid:134) en viss flyglinje mellan direktf(cid:148)rbin- delser och indirekta flygf(cid:148)rbindelser mycket begr(cid:132)nsad. Omv(cid:132)nt (cid:132)r indirekta flygf(cid:148)rbin- delser via de flygplatser som utg(cid:148)r knutpunkter vanligtvis utbytbara, (cid:132)ven om detta inte (cid:132)r fallet f(cid:148)r alla tillg(cid:132)ngliga indirekta flygf(cid:148)rbindelser. I detta avseende m(cid:134)ste det geografiska l(cid:132)get f(cid:148)r de mellanliggande flygplatser som utg(cid:148)r knutpunkter beaktas, s(cid:132)rskilt om resm(cid:134)let (cid:132)r bel(cid:132)get i Europa. (34) I det aktuella fallet visar den information som kommissionen har tillg(cid:134)ng till att det f(cid:148)r n(cid:132)rvarande r(cid:134)der konkurrens vad g(cid:132)ller tillhandah(cid:134)llandet av flygf(cid:148)rbindelser fr(cid:134)n Milano till ett antal flygplatser som fr(cid:132)mst (cid:132)r bel(cid:132)gna i l(cid:132)nder som inte tillh(cid:148)r EES (t. ex. Los Angeles, Dubai, Rio de Janeiro m. fl. ) mellan de flygf(cid:148)rbindelser som tillhandah(cid:134)lls av Alitalia via flygplatsen Rom-Fiumicino som utg(cid:148)r dess knutpunkt och de flygf(cid:148)rbindelser som tillhandah(cid:134)lls av andra lufttrafikf(cid:148)retag i gemenskapen via deras respektive knut- punkter (1). F(cid:148)ljaktligen kan kommissionen inte acceptera de italienska myndigheternas argument att flyglinjen Milano–Rom inte fyller n(cid:134)gon funktion som matarlinje f(cid:148)r Alitalias knutpunkt Rom-Fiumicino (2). att vara (cid:132)ven forts(cid:132)ttningsvis kommer (35) Kommissionen anser inte att det faktum att Alitalia planerar att stegvis fr(cid:134)n och med den 28 oktober 1998 inf(cid:148)ra knutpunktstj(cid:132)nster vid Malpensaflygplatsen kommer att r(cid:134)da bot p(cid:134) denna situation. Visserligen kan den (cid:148)kade tillg(cid:134)ngen p(cid:134) direktf(cid:148)rbindelser fr(cid:134)n Malpensa minska efterfr(cid:134)gan p(cid:134) indirekta f(cid:148)rbindelser (3). Det mesta tyder dock p(cid:134) att Alitalias tv(cid:134) knutpunkter, verksamhet Rom–Fiumicino och Milano–Malpensa. Detta var en av grunderna i Alitalias omstruktu- reringsplan som de italienska myndigheterna anm(cid:132)lde till kommissionen i enlighet med reglerna f(cid:148)r statligt st(cid:148)d. I beslut 97/789/EG anges att de italienska myndigheterna hade betonat den ekonomiska och finansiella vikten av en n(cid:132)tverksbaserad strategi med tv(cid:134) knutpunkter; myndigheterna ans(cid:134)g att Rom-Fiumicino skulle f(cid:134) rollen som ”Medelhavster- minal, men med en bibeh(cid:134)llen stark interkontinental betydelse”. Dessutom ligger knut- punktsstrategin till grund f(cid:148)r avtalet med KLM. (cid:142)ven om det i Alitalias utkast till program f(cid:148)r vinters(cid:132)songen 1998/99 finns en kraftig satsning p(cid:134) flygningar fr(cid:134)n Malpensa till destinationer utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det, vilket kommer att p(cid:134)verka flygplatsen i Rom negativt, s(cid:134) kommer flera rutter (cid:132)ven i framtiden att avg(cid:134) endast fr(cid:134)n Rom och ett st(cid:148)rre antal alternera mellan Rom och Malpensa (till exempel p(cid:134) vissa veckodagar fr(cid:134)n den ena flygplatsen och p(cid:134) andra veckodagar fr(cid:134)n den andra). f(cid:148)rdelad p(cid:134) (1) Under 1997 fl(cid:148)g 846 100 passagerare fr(cid:134)n Milano till en annan flygplats via Amsterdam, Frankfurt, Paris, London, Madrid och Rom. 24,5 % av dessa passagerare fl(cid:148)g via Rom, 21,4 % via London, 17,4 % via Frankfurt och 15,1 % via Amsterdam. Passagerarna f(cid:148)rdelade sig enligt f(cid:148)ljande: — 73 399 passagerare fl(cid:148)g till en europeisk flygplats (utomlands). 27,3 % av dessa passagerare fl(cid:148)g via Frankfurt, 24,4 % via Amsterdam, 21,3 % via London och 13,5 % via Rom. — 169 626 passagerare fl(cid:148)g till en flygplats i Nordamerika. 33,4 % av dessa passagerare fl(cid:148)g via London, 25,7 % via Amsterdam, 13,4 % via Rom och 11 % via Paris. — 130 552 passagerare fl(cid:148)g till en flygplats i Sydamerika. 41 % av dessa passagerare fl(cid:148)g via Madrid, 22 % via Rom, 16 % via Amsterdam och 7,8 % via Paris. — 255 998 passagerare fl(cid:148)g till en flygplats i Fj(cid:132)rran (cid:153)stern. 32,2 % av dessa passagerare fl(cid:148)g via London, 22,2 % via Frankfurt, 18,3 % via Rom och 15,2 % via Amsterdam. — 71 282 passagerare fl(cid:148)g till en flygplats i Afrika. 65 % av dessa passagerare fl(cid:148)g via Rom, 12 % via Paris, 10 % via Frankfurt och 6,7 % via London. (2) Under 1997 fortsatte 16,4 % av de passagerare som fl(cid:148)g mellan Milano och Rom (Fiumicino) med ett anslutande flyg fr(cid:134)n den flygplatsen. Detta utgjorde en volym p(cid:134) 207 750 passagerare, varav endast 15 % fortsatte med en inrikesanslutning eller en anslutning till en destination inom Europa medan 85 % fort- satte med en anslutning till en annan kontinent. Dessa passagerare genererar proportionerligt sett mer int(cid:132)kter eftersom de reser l(cid:132)ngre str(cid:132)ckor. (3) (cid:142)ven om Alitalia har flygf(cid:148)rbindelse till en viss destination med direktflyg som endast avg(cid:134)r fr(cid:134)n Malpensa, kan s(cid:132)rskilt prisk(cid:132)nsliga passagerare f(cid:148)redra att anv(cid:132)nda sig av anslutningsflyg via en annan knutpunkt. Bekv(cid:132)m (cid:134)tkomst till Linate leder f(cid:148)rmodligen till att s(cid:134)dana passagerare flyger fr(cid:134)n Linate till Rom f(cid:148)r att d(cid:132)rifr(cid:134)n ta ett anslutningsflyg till t. ex. ett annat flygbolag som erbjuder l(cid:132)gre priser (cid:132)n Alitalias direktflyg, i st(cid:132)llet f(cid:148)r att flyga fr(cid:134)n Malpensa till en knutpunkt inom gemenskapen. L 337/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 12. 98 (cid:142)ven om Alitalias utkast till program f(cid:148)r vinters(cid:132)songen 1998/99 skulle visa sig bli verklighet, finns det inga signaler om den relativa utvecklingen av framtida Malpensa- och Rom-baserade tj(cid:132)nster. Mot bakgrund av den (cid:148)kade trafiken p(cid:134) Malpensa, (cid:132)r det osannolikt att Fiumicino fasas ut som knutpunkt och kan mycket v(cid:132)l f(cid:134) (cid:148)kad betydelse om trafik- stockningarna (cid:148)kar vid Malpensa. Mot bakgrund av detta r(cid:134)der det inget tvivel om att Alitalia i stor utstr(cid:132)ckning fortfarande f(cid:148)rlitar sig p(cid:134) sin Rom-knutpunkt som flygbolaget kan betj(cid:132)na fr(cid:134)n Linate medan andra icke-italienska EG-lufttrafikf(cid:148)retag inte l(cid:132)ngre kommer att ha m(cid:148)jlighet att betj(cid:132)na sina knutpunkter d(cid:132)rifr(cid:134)n eftersom de m(cid:134)ste driva sin verksamhet fr(cid:134)n Malpensa. (36) Det faktum att de italienska reglerna endast till(cid:134)ter att flyglinjen Milano–Rom forts(cid:132)tt- ningsvis drivs fr(cid:134)n Linateflygplatsen inneb(cid:132)r att Alitalia fr. o. m. den 25 oktober 1998 kommer att vara det enda lufttrafikf(cid:148)retag i gemenskapen med tilltr(cid:132)de till sin knutpunkt, Rom–Fiumicino, fr(cid:134)n Milano, antingen fr(cid:134)n Linateflygplatsen eller Malpensaflygplatsen. Alla andra ovann(cid:132)mnda lufttrafikf(cid:148)retag i gemenskapen kommer att ha tilltr(cid:132)de till sina respektive knutpunkter endast fr(cid:134)n Malpensaflygplatsen. (37) Linateflygplatsen (cid:132)r bel(cid:132)gen 10 km syd(cid:148)st om stadsk(cid:132)rnan i Milano. De flesta flygplatser i gemenskapen som betj(cid:132)nar st(cid:132)der i samma eller st(cid:148)rre storleksklass (cid:132)r inte bel(cid:132)gna s(cid:134) n(cid:132)ra stadsk(cid:132)rnan. P(cid:134) grund av detta s(cid:132)rskilt gynnsamma geografiska l(cid:132)ge drar flygplatsen f(cid:148)rdel av b(cid:134)de det infrastrukturn(cid:132)t som sammanbinder alla viktigare omr(cid:134)den i det norditalienska flodomr(cid:134)det med staden Milano och infrastrukturn(cid:132)tet i sj(cid:132)lva staden. Ett omfattande motorv(cid:132)gsn(cid:132)t sammanbinder Milano med Torino, Bergamo och Venedig (A 4), Varese (A 8), Genua (A 7), och Bologna (A 1). N(cid:132)tet kompletteras av en inre och yttre ringv(cid:132)g, varav den senare svarar f(cid:148)r trafiken direkt till och fr(cid:134)n Linateflygplatsen. Flygplatsen (cid:132)r s(cid:134)ledes l(cid:132)ttillg(cid:132)nglig fr(cid:134)n b(cid:134)de det norditalienska flodomr(cid:134)det och staden Milano. Det korta avst(cid:134)ndet fr(cid:134)n Linate till stadsk(cid:132)rnan g(cid:148)r en j(cid:132)rnv(cid:132)gsf(cid:148)rbindelse (cid:148)verfl(cid:148)dig. (38) Malpensaflygplatsen (cid:132)r bel(cid:132)gen 53 km nordv(cid:132)st om stadsk(cid:132)rnan i Milano. Ingen annan flygplats i gemenskapen som betj(cid:132)nar en stad i samma eller st(cid:148)rre storleksklass (cid:132)r bel(cid:132)gen s(cid:134) l(cid:134)ngt bort fr(cid:134)n stadsk(cid:132)rnan. P(cid:134) grund av detta geografiska l(cid:132)ge kan flygplatsen endast delvis dra nytta av det infrastrukturn(cid:132)t som sammanbinder det norditalienska flodomr(cid:134)det med staden Milano och av infrastrukturn(cid:132)tet i sj(cid:132)lva staden. Faktum (cid:132)r att flygplatsen endast kan n(cid:134)s fr(cid:134)n motorv(cid:132)gen A 8 som sammanbinder Milano med Varese. Motorv(cid:132)gen A 8 har dock ingen direkt f(cid:148)rbindelse till Malpensaflygplatsen. F(cid:148)rbindelsen mellan motorv(cid:132)gen och flygplatsen s(cid:132)kerst(cid:132)lls genom v(cid:132)g SS 336. Det finns ingen direktf(cid:148)rbin- delse till (cid:148)vriga motorv(cid:132)gar som betj(cid:132)nar Milano f(cid:148)r n(cid:132)rvarande. Trots det l(cid:134)nga avst(cid:134)ndet till Milano finns det dessutom ingen direkt j(cid:132)rnv(cid:132)gsf(cid:148)rbindelse f(cid:148)r n(cid:132)rvarande. (39) F(cid:148)ljaktligen motsvarar f(cid:148)rbindelserna till Malpensaflygplatsen f(cid:148)r n(cid:132)rvarande inte dem till Linateflygplatsen. D(cid:132)rf(cid:148)r (cid:132)r dessa flygplatser inte lika attraktiva. (40) Denna situation kommer att best(cid:134) (cid:132)ven efter den 25 oktober 1998 och kan t. o. m. f(cid:148)rv(cid:132)rras, eftersom den infrastruktur f(cid:148)r tillg(cid:134)ng till flygplatsen som anses n(cid:148)dv(cid:132)ndig f(cid:148)r en (cid:148)verflytt- ning av trafiken inte kommer att vara f(cid:132)rdigst(cid:132)lld. Dessa infrastrukturer identifierades under Christophersen-gruppens m(cid:148)te den 27 oktober 1997 f(cid:148)r uppf(cid:148)ljningen av Malpensa 2000-projektet och (cid:132)r f(cid:148)ljande: 40. 1 En utbyggnad av v(cid:132)g SS 336. F(cid:148)r n(cid:132)rvarande upph(cid:148)r v(cid:132)g SS 336 som sammanbinder motorv(cid:132)g A 8 med flyg- platsen vid den befintliga norra terminalen och str(cid:132)cker sig inte till den nya termi- nalen. 12. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 337/55 40. 2 En moderniserad motorv(cid:132)g A 8. Denna motorv(cid:132)g (cid:132)r kraftigt (cid:148)verbelastad. Situationen kommer att f(cid:148)rv(cid:132)rras n(cid:132)r den (cid:148)verflyttning av trafiken g(cid:148)rs som f(cid:148)ljer av de italienska reglerna. F(cid:148)ljande moderni- seringsarbeten syftar till att (cid:148)ka motorv(cid:132)gens kapacitet: — Anl(cid:132)ggande av ytterligare en fil p(cid:134) varje sida. — Anl(cid:132)ggande av en n(cid:148)davfart. — (cid:153)kning av kapaciteten vid v(cid:132)gavgiftsstationerna. 40. 3 En direkt j(cid:132)rnv(cid:132)gsf(cid:148)rbindelse i drift fr(cid:134)n Milano till flygplatsen. (41) Enligt de uppgifter som inkommit fr(cid:134)n de italienska myndigheterna, b(cid:148)r utbyggnaden av v(cid:132)g SS 336 kunna f(cid:132)rdigst(cid:132)llas till den 25 oktober 1998, medan moderniseringsarbetet p(cid:134) motorv(cid:132)g A 8 tidigast kan bli f(cid:132)rdigt i december (cid:134)r 2000 (hittills har bara den nya filen anlagts) och en direkt j(cid:132)rnv(cid:132)gsf(cid:148)rbindelse kan tidigast tas i drift i maj 1999. Denna j(cid:132)rnv(cid:132)gsf(cid:148)rbindelse kommer att vara provisorisk (tv(cid:134) t(cid:134)g i timmen – 39 minuters restid). J(cid:132)rnv(cid:132)gsf(cid:148)rbindelsen kommer att kunna tas helt i drift f(cid:148)rst (cid:134)r 2001 (Malpensa Express: fyra t(cid:134)g i timmen – 30 minuters restid). Inga formella (cid:134)taganden har gjorts av de italienska myndigheterna vad g(cid:132)ller uppfyllandet av denna tidsplan. (42) Den 25 oktober 1998 kommer d(cid:132)rf(cid:148)r inte infrastrukturen f(cid:148)r tillg(cid:134)ng till Malpensaflyg- platsen att ha den kapacitet som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att svara mot den trafik som flygplatsen kommer att vara tvungen att hantera p. g. a. (cid:148)verflyttningen av trafiken fr(cid:134)n Linate (cid:134) ena sidan och marknadstillv(cid:132)xten (cid:134) andra sidan. Mot bakgrund av de uppgifter som kommissionen haft att tillg(cid:134) verkar detta bli fallet (cid:134)tminstone fram till december 2000, n(cid:132)r ovann(cid:132)mnda infrastruktur ber(cid:132)knas vara f(cid:132)rdigst(cid:132)lld. (43) (cid:142)ven n(cid:132)r infrastrukturen finns p(cid:134) plats (cid:132)r det inte s(cid:132)kert att dess kapacitet (cid:132)r tillr(cid:132)cklig f(cid:148)r att kompensera denna flygplats mindre gynnsamma geografiska l(cid:132)ge j(cid:132)mf(cid:148)rt med Linate- flygplatsen. I detta avseende m(cid:134)ste man beakta b(cid:134)de tillg(cid:134)ngen till olika transportf(cid:148)rbin- delser och kvaliteten p(cid:134) dessa f(cid:148)rbindelser. (44) Med beaktande av de befintliga skillnaderna mellan Linateflygplatsen och Malpensaflyg- platsen vad g(cid:132)ller tillg(cid:134)ng anser kommissionen att dessa flygplatser inte kommer att vara lika attraktiva f(cid:148)rr(cid:132)n kapaciteten hos infrastrukturen f(cid:148)r tillg(cid:134)ng till Malpensa uppv(cid:132)ger dess geografiska l(cid:132)ge j(cid:132)mf(cid:148)rt med Linateflygplatsen. (45) Med beaktande av det ovann(cid:132)mnda och det konkurrensf(cid:148)rh(cid:134)llande som r(cid:134)der mellan Alitalia och andra lufttrafikf(cid:148)retag i gemenskapen kommer de kriterier som fastst(cid:132)lls i dekret 46-T, genom att till(cid:134)ta att endast Alitalia betj(cid:132)nar sin knutpunkt Rom–Fiumicino fr(cid:134)n Linateflygplatsen medan andra lufttrafikf(cid:148)retag i gemenskapen m(cid:134)ste betj(cid:132)na sina respektive knutpunkter fr(cid:134)n Malpensaflygplatsen, att inneb(cid:132)ra en konkurrensf(cid:148)rdel f(cid:148)r Alitalia. Denna konkurrensf(cid:148)rdel kommer att best(cid:134) s(cid:134) l(cid:132)nge som Malpensaflygplatsen inte har en tillr(cid:132)cklig infrastruktur som kan (cid:132)ndra den r(cid:134)dande situationen som inneb(cid:132)r att passagerarna inte g(cid:132)rna anv(cid:132)nder denna flygplats. (46) S(cid:134)ledes anser kommissionen att till(cid:132)mpningen av de kriterier som fastst(cid:132)lls i dekret 46-T fr. o. m. den 25 oktober 1998 p(cid:134) grund av dekret 70-T kommer att framkalla diskrimine- rande effekter som i praktiken kommer att gynna Alitalia. F(cid:148)ljaktligen kommer till(cid:132)mp- ningen av dessa kriterier fr(cid:134)n och med den 25 oktober 1998 inte att (cid:148)verensst(cid:132)mma med principen om icke-diskriminering p(cid:134) grundval av lufttrafikf(cid:148)retagets identitet i enlighet med artikel 8. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92. Proportionalitetsprincipen (47) Syftet med projektet Malpensa 2000 (cid:132)r att skapa en fullt fungerande och l(cid:134)ngsiktigt livskraftig knutpunkt vid Malpensaflygplatsen genom att bygga ut och f(cid:148)rb(cid:132)ttra befintliga anl(cid:132)ggningar. De italienska reglerna bidrar till detta m(cid:134)l genom att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att en L 337/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 12. 98 tillr(cid:132)ckligt stor del av trafiken (cid:148)verf(cid:148)rs fr(cid:134)n Linateflygplatsen till Malpensaflygplatsen s(cid:134) att verksamheten vid knutpunkten h(cid:134)lls vid liv. I artikel 8. 1 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92 erk(cid:132)nns uttryckligen legitimiteten av en aktiv politik f(cid:148)r flygplatsplanering. Den m(cid:134)ste dock (cid:148)verensst(cid:132)mma med de allm(cid:132)nna principerna i gemenskapsr(cid:132)tten och s(cid:132)rskilt med det tredje luftfartspaketet f(cid:148)r (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r liberaliseringen av lufttransporter (se beslut 95/259/EG, sidan 31). (48) I enlighet med de italienska reglerna kan lufttrafikf(cid:148)retagen inte l(cid:132)ngre v(cid:132)lja Linateflyg- platsen f(cid:148)r sina flyglinjer, utom om dessa ligger inom s(cid:132)rskilda tr(cid:148)skelv(cid:132)rden. I praktiken kommer detta att g(cid:132)lla alla flyglinjer utom Milano–Rom. Reglerna kommer d(cid:132)rf(cid:148)r att utg(cid:148)ra ett hinder f(cid:148)r friheten att tillhandah(cid:134)lla lufttrafiktj(cid:132)nster i gemenskapen till och fr(cid:134)n Milano. (cid:142)ven om dessa regler inte ans(cid:134)gs vara diskriminerande, s(cid:134) g(cid:132)ller f(cid:148)ljande enligt EG-domstolens fasta r(cid:132)ttspraxis (se s(cid:132)rskilt den ovann(cid:132)mnda domen i m(cid:134)l C-288/89 Collectieve Antenne voorzienning Gouda) ”till(cid:132)mpningen av nationella best(cid:132)mmelser i fr(cid:134)ga om tillhandah(cid:134)llare av tj(cid:132)nster etablerade i andra medlemsstater m(cid:134)ste vara s(cid:134)dan att den garanterar att det avsedda m(cid:134)let uppn(cid:134)s och f(cid:134)r inte g(cid:134) l(cid:132)ngre (cid:132)n vad som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att uppn(cid:134) m(cid:134)let. Med andra ord f(cid:134)r det inte vara m(cid:148)jligt att uppn(cid:134) m(cid:134)let med mindre str(cid:132)nga krav. ” (stycke 15 i domen). (49) Kommissionen noterar att det inte visats att s(cid:134)dana restriktiva (cid:134)tg(cid:132)rder (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att skapa en livskraftig knutpunkt och ett framg(cid:134)ngsrikt transeuropeiskt n(cid:132)tprojekt. Av punkt 49. 1 och 49. 2 verkar det motsatta f(cid:148)rh(cid:134)llandet r(cid:134)da: 49. 1 Det (cid:132)r inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r den ekonomiska b(cid:132)rkraften hos projektet Malpensa 2000 (vilket omfattar att samtliga flygningar avg(cid:134)r i tid och att passagerare har normal tillg(cid:134)ng till dem) att (cid:148)verf(cid:148)ringen av trafiken fr(cid:134)n Linate till Malpensa (cid:132)r slutf(cid:148)rd den 25 oktober 1998 i enlighet med de italienska reglerna. Om reglernas kriterier till(cid:132)mpas kommer det att inneb(cid:132)ra att uppskattningsvis 11,7 miljoner passagerare (cid:148)verf(cid:148)rs, och att Linateflygplatsen beh(cid:134)ller en trafikvolym p(cid:134) endast 2,5 miljoner passagerare. Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r den driftsm(cid:132)ssiga b(cid:132)rkraften hos Malpensaknutpunkten att man g(cid:148)r en (cid:148)verf(cid:148)ring av en trafikvolym som (cid:132)r avpassad till kapaciteten hos flygplatsens anl(cid:132)ggningar och infrastrukturen f(cid:148)r tillg(cid:134)ng till flygplatsen. I annat fall kan Malpensaflygplatsens utveckling och framtida position som en fungerande knut- punkt i gemenskapen hotas. Som framg(cid:134)r ovan kommer den n(cid:148)dv(cid:132)ndiga infrastruk- turen f(cid:148)r tillg(cid:134)ng till flygplatsen inte att vara klar den 25 oktober 1998. Vid den tidpunkten kommer d(cid:132)rf(cid:148)r inte infrastrukturen att vara tillr(cid:132)cklig f(cid:148)r den trafikvolym som skall (cid:148)verf(cid:148)ras. Detta tycks vara fallet (cid:134)tminstone fram till december (cid:134)r 2000 d(cid:134) motorv(cid:132)gen A 8 kommer att vara moderniserad och en provisorisk j(cid:132)rnv(cid:132)gsf(cid:148)rbin- delse kommer att vara uppr(cid:132)ttad, enligt information fr(cid:134)n de italienska myndighe- terna, f(cid:148)rutsatt att den trafikvolym som flygplatsen har vid den tidpunkten inte kr(cid:132)ver ytterligare f(cid:148)rb(cid:132)ttringar av infrastrukturen f(cid:148)r tillg(cid:134)ng till flygplatsen. 49. 2 Finansieringen av Malpensa 2000-projektet kr(cid:132)ver inte att (cid:148)verf(cid:148)ringen av trafik fr(cid:134)n Linateflygplatsen till Malpensaflygplatsen skall vara klar f(cid:148)re den 25 oktober 1998. Enligt det kontrakt som ing(cid:134)tts mellan EIB och SEA f(cid:148)r finansiering av projektet beh(cid:148)ver koncentrationen av trafik fr(cid:134)n Linate till Malpensa vara klar senast den 31 december (cid:134)r 2000. (50) Med h(cid:132)nsyn till ovanst(cid:134)ende (cid:132)r det kommissionens uppfattning att det f(cid:148)r att uppn(cid:134) en fullt fungerande och l(cid:134)ngsiktigt livskraftig knutpunkt inte kan anses vara n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att 11,7 miljoner passagerare (cid:148)verf(cid:148)rs den 25 oktober 1998. En framflyttning av datumet eller en gradvis (cid:148)verf(cid:148)ring av denna volym fr(cid:134)n den 25 oktober och fram(cid:134)t borde vara l(cid:132)mpli- gare. Det skulle ocks(cid:134) minska effekterna p(cid:134) friheten att tillhandah(cid:134)lla lufttrafiktj(cid:132)nster till och fr(cid:134)n Milano. De italienska reglerna (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r inte n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r de italienska myndig- heternas syften. M(cid:134)let kan uppn(cid:134)s genom regler som inte har lika l(cid:134)ngtg(cid:134)ende effekter f(cid:148)r friheten att tillhandah(cid:134)lla lufttrafiktj(cid:132)nster. 12. 12. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 337/57 (51) Slutligen ville de italienska myndigheterna motivera de h(cid:148)ga tr(cid:148)skelv(cid:132)rdena f(cid:148)r trafik som till(cid:134)ts kvarstanna vid Linate genom att ange att endast vid dessa niv(cid:134)er skulle flygtrafik kunna motiveras b(cid:134)de vid Malpensa och Linate och att detta i f(cid:148)rsta hand skulle ber(cid:148)ra rutter med direktflyg. Om ett av m(cid:134)len i dekret 46-T verkligen skulle vara att beh(cid:134)lla rutter vid Linate som fr(cid:132)mst bestod av direktflyg, och detta tycks vara fallet eftersom det i tolfte stycket i ingressen till detta dekret st(cid:134)r ”i synnerhet” flygningar mellan Milano och Rom, d(cid:134) kan dekretet inte anses vara l(cid:132)mpligt f(cid:148)r att uppn(cid:134) m(cid:134)let att beh(cid:134)lla s(cid:134)dana rutter vid Linate eftersom de inf(cid:148)r on(cid:148)diga restriktioner p(cid:134) alla rutter utom rutten Milano–Rom genom att helt och h(cid:134)llet stoppa dem fr(cid:134)n Linate. De begr(cid:132)nsningar som leder till en snabb och kraftig minskning av trafiken vid Linate fr(cid:134)n 14,2 miljoner passagerare per (cid:134)r under 1997 till 2,5 miljoner efter det att de nya (cid:134)tg(cid:132)rderna tr(cid:132)tt i kraft, tycks inte heller vara en l(cid:132)mplig (cid:134)tg(cid:132)rd f(cid:148)r att uppn(cid:134) m(cid:134)let i elfte stycket i ingressen till dekretet, dvs. att Linateflygplatsen under alla omst(cid:132)ndigheter skall forts(cid:132)tta vara i drift. (52) Kommissionen anser d(cid:132)rf(cid:148)r att de regler f(cid:148)r trafikf(cid:148)rdelning som anges i dekret 46-T och dekret 70-T inte (cid:132)r f(cid:148)renliga med proportionalitetsprincipen. Sammanfattning (53) Sammanfattningsvis anser kommissionen att reglerna f(cid:148)r trafikf(cid:148)rdelning i dekret 46-T och dekret 70-T inte (cid:132)r f(cid:148)renliga med artikel 8. 1 i f(cid:148)rordning nr (EEG) 2408/92 eftersom till(cid:132)mpning av reglerna strider b(cid:134)de mot principen om icke-diskriminering och proportio- nalitetsprincipen. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r l(cid:132)mpligt att i enlighet med artikel 8. 3 i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2408/92 besluta att Italien inte f(cid:134)r till(cid:132)mpa dessa regler. (54) Detta beslut inverkar inte p(cid:134) n(cid:134)got s(cid:132)tt p(cid:134) Italiens r(cid:132)tt att driva en aktiv flygplatspolitik och, mer specifikt, att str(cid:132)va efter att skapa en fullt fungerande och l(cid:134)ngsiktigt livskraftig knutpunkt vid Malpensaflygplatsen. Regler f(cid:148)r trafikf(cid:148)rdelning som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att uppn(cid:134) detta m(cid:134)l m(cid:134)ste dock (cid:148)verensst(cid:132)mma med gemenskapsr(cid:132)ttens principer enligt ovan. (55) Detta beslut p(cid:134)verkar inte heller det faktum att projektet Malpensa 2000 (cid:132)r ett projekt av gemensamt intresse och har valts ut som ett prioriterat projekt f(cid:148)r det transeuropeiska n(cid:132)tet. Kommissionen vill i detta sammanhang erinra om att (cid:134)tg(cid:132)rder fr(cid:134)n medlemsstaterna som syftar till att st(cid:148)dja s(cid:134)dana projekt inom ramen f(cid:148)r de transeuropeiska n(cid:132)ten eller som (cid:132)r utformade f(cid:148)r att skapa villkor f(cid:148)r att projektm(cid:134)len skall kunna uppn(cid:134)s, m(cid:134)ste vara helt f(cid:148)renliga med alla aspekter i gemenskapsr(cid:132)tten. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Italien f(cid:134)r inte till(cid:132)mpa de regler f(cid:148)r trafikf(cid:148)rdelning f(cid:148)r Milanos flygplatssystem som anges i dekret 46-T av den 5 juli 1996 och dekret 70-T av den 13 oktober 1997. Detta beslut riktar sig till republiken Italien. Artikel 2 Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 16 september 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Neil KINNOCK Ledamot av kommissionen