title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2864/98 του Hiltrud BREYER προς το Συμβούλ ο. Προσανατολισμός των οριακών τιμών στα παιδιά - Μελέτη επιπτώσεων στα παιδιά - Οικολογικά δικαιώματα των παιδιών

eurovoc_concepts:
air quality
child
environmental standard
impact study
ozone
public health
respiratory disease


title: Komission asetus (EY) N:o 2065/98, annettu 28 päivänä syyskuuta 1998, kasviöljyn toimittamisesta elintarvikeapuna

eurovoc_concepts:
Haiti
Madagascar
Peru
food aid
vegetable oil

formats: pdf print

text: L 264/50 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 29. 9. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2065/98, annettu 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998, kasvi(cid:148)ljyn toimittamisesta elintarvikeapuna EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, rapsi(cid:148)ljy(cid:132) tai auringonkukka(cid:148)ljy(cid:132); kunkin er(cid:132)n toimitus my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n alhaisimman tarjouksen tekij(cid:132)lle, ottaa huomioon elintarvikeapupolitiikasta ja elintarvi- elintarviketurvaan liittyvist(cid:132) keavun hallinnasta 1996 erityisist(cid:132) ja annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 (1) erityisesti sen 24 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta tukitoimista sek(cid:132) sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) edell(cid:132) mainitussa asetuksessa vahvistetaan luettelo maista ja elimist(cid:132), ja m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n yleiset perusteet elintarvikeavun kuljettami- sesta fob-toimitusvaiheen j(cid:132)lkeen, joille voidaan toimittaa yhteis(cid:148)n tukea, useiden elintarvikeavun antamista koskevien p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten johdosta komissio on my(cid:148)nt(cid:132)nyt tietyille vastaanottajille kasvi(cid:148)ljy(cid:132), n(cid:132)m(cid:132) toimitukset olisi teht(cid:132)v(cid:132) neuvoston asetuksen (EY) N:o 1292/96 mukaisesti yhteis(cid:148)n elintarvikeapuna toimi- tettavien tuotteiden liikkeelle saattamista koskevista ylei- sist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2519/ 97 (2), ja on tarpeen tarkentaa erityisesti toimittamista koskevat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajat ja ehdot siit(cid:132) aiheutuneiden kustannusten m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misess(cid:132), annettujen s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukaan, toimitusten toteutumisen varmistamiseksi olisi s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132), ett(cid:132) tarjouksen tekij(cid:148)ill(cid:132) on mahdollisuus hankkia joko ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla yhteis(cid:148)n elintarvikeapuna Yhteis(cid:148)ss(cid:132) saatetaan liikkeelle kasvi(cid:148)ljy(cid:132) sen toimittami- seksi liitteess(cid:132) osoitetuille vastaanottajille asetuksen (EY) N:o 2519/97 s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti ja liitteess(cid:132) luetelluin edellytyksin. Toimittaminen kattaa yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotetun kasvi(cid:148)ljyn liik- keelle saattamisen. Liikkeelle saattaminen er(cid:132)lle A ei saa koskea sis(cid:132)isess(cid:132) jalostusmenettelyss(cid:132) valmistettua ja/tai pakattua tuotetta. Er(cid:132)n A tarjoukset koskevat joko rapsi(cid:148)ljy(cid:132) tai auringon- kukka(cid:148)ljy(cid:132). Jokaisessa tarjouksessa on ilmaistava tarkkaan (cid:148)ljyluokka, jota se koskee, muuten tarjous hyl(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n. Tarjoajan katsotaan saaneen tietoonsa kaikki sovellettavat yleiset ja erityiset ehdot ja hyv(cid:132)ksyneen ne. Mit(cid:132)(cid:132)n muita h(cid:132)nen tarjoukseensa sis(cid:132)ltyvi(cid:132) ehtoja tai varauksia ei oteta huomioon. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 166, 5. 7. 1996, s. 1 (2) EYVL L 346, 17. 12. 1997, s. 23 29. 9. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 264/51 LIITE ER(cid:142) A 1. Toimen N:o: 757/96 (A1); 236/97 (A2); 237/97 (A3) 2. Edunsaaja (2): Euronaid, PO Box 12, 2501 CA Den Haag, Nederland puh. : (31-70) 33 05 757; telekopio: 36 41 701; teleksi: 30960 EURON NL 3. Edunsaajan edustaja: vastaanottaja nimitt(cid:132)(cid:132) 4. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)maa: A1: Haiti; A2 + A3: Madagaskar 5. Hankittava tuote: kasvi(cid:148)ljy: joko puhdistettu rapsi(cid:148)ljy tai puhdistettu auringonkukka(cid:148)ljy 6. Kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonnia netto): 285 7. Erien lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132): 1; 3 osassa (A1: 90 t; A2: 180 t; A3: 15 t) 8. Tuotteen ominaisuudet ja laatu (3) (4) (6): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (III. A. 1. a tai b) 9. Pakkaaminen (7): katso EYVL C 267, 13. 9. 1996, s. 1 (10. 4 A, B ja C. 2) 10. Etiket(cid:148)inti ja pakkausmerkinn(cid:132)t (5): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (III. A. 3) (cid:190) merkinn(cid:148)iss(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) kieli: ranska (cid:190) Lis(cid:132)merkinn(cid:132)t: (cid:190) 11. Tuotteen hankintatapa: yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotetun puhdistetun kasvi(cid:148)ljyn liikkeelle saattaminen. Liikkeelle saattaminen ei saa koskea sis(cid:132)isess(cid:132) jalostusmenettelyss(cid:132) valmistettua ja/tai pakattua tuotetta. 12. Vahvistettu toimitusvaihe: toimitettu vapaasti laivaussatamaan 13. Vaihtoehtoinen toimitusvaihe: (cid:190) 14. a) Laivaussatama: (cid:190) b) Lastauspaikka: (cid:190) 15. Purkaussatama: (cid:190) 16. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka: (cid:190) (cid:190) v(cid:132)lisatama tai -varasto: (cid:190) (cid:190) maakuljetusreitti: (cid:190) 17. Toimituskausi tai toimituksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika vahvistettuun vaiheeseen: (cid:190) ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 2. –22. 11. 1998 (cid:190) toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 16. 11. –6. 12. 1998 18. Toimituskausi tai toimituksen vaihtoehtoisen vaiheen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: (cid:190) ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: (cid:190) (cid:190) toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: (cid:190) 19. Tarjousten j(cid:132)tt(cid:148)aika kello 12:een menness(cid:132) (Brysselin aikaa): (cid:190) ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 13. 10. 1998 (cid:190) toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 27. 10. 1998 20. Tarjousvakuuden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132): 15 ecua tonnia kohti 21. Tarjousten ja tarjousvakuuksien l(cid:132)hetysosoite (1): Bureau de l’aide alimentaire Attn. Mr. T. Vestergaard B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel; teleksi: 25670 AGREC B; faksi: 22. Vientituki: (cid:190) (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (ainoastaan) L 264/52 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 29. 9. 98 ER(cid:142) B 1. Toimen N:o: 1505/95 2. Edunsaaja (2): Peru 3. Edunsaajan edustaja: Fondo de Contravalor Per(cid:156) – Uni(cid:155)n Europea, Pasaje Lynch 165, San Isidro, Lima 27. puh. : (51-1) 442 41 36, faksi: 422 23 59 4. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)maa: Peru 5. Hankittava tuote: puhdistettu soija(cid:148)ljy 6. Kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonnia netto): 2 800 7. Erien lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132): 1 8. Tuotteen ominaisuudet ja laatu (3) (4) (8): (cid:190) 9. Pakkaaminen: katso EYVL C 267, 13. 9. 1996, s. 1 (10. 7 A ja B. 3) 10. Etiket(cid:148)inti ja pakkausmerkinn(cid:132)t (5): katso EYVL C 114, 29. 4. 1991, s. 1 (III. A. 3) (cid:190) merkinn(cid:148)iss(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) kieli: espanja (cid:190) Lis(cid:132)merkinn(cid:132)t: ”Fecha de caducidad:. ” 11. Tuotteen hankintatapa: yhteis(cid:148)n markkinat 12. Vahvistettu toimitusvaihe: toimitettu purkusatamaan (cid:190) satamavarastossa (9) 13. Vaihtoehtoinen toimitusvaihe: toimitettu vapaasti laivaussatamaan 14. a) Laivaussatama: (cid:190) b) Lastauspaikka: (cid:190) 15. Purkaussatama: Callao 16. M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka: (cid:190) (cid:190) v(cid:132)lisatama tai -varasto: (cid:190) (cid:190) maakuljetusreitti: (cid:190) 17. Toimituskausi tai toimituksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika vahvistettuun vaiheeseen: (cid:190) ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 20. 12. 1998 (cid:190) toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 3. 1. 1999 18. Toimituskausi tai toimituksen vaihtoehtoisen vaiheen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: (cid:190) ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 9. –22. 11. 1998 (cid:190) toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 23. 11. –6. 12. 1998 19. Tarjousten j(cid:132)tt(cid:148)aika kello 12:een menness(cid:132) (Brysselin aikaa): (cid:190) ensimm(cid:132)inen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 13. 10. 1998 (cid:190) toinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika: 27. 10. 1998 20. Tarjousvakuuden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132): 15 ecua tonnia kohti 21. Tarjousten ja tarjousvakuuksien l(cid:132)hetysosoite (1): Bureau de l’aide alimentaire Attn. Mr T. Vestergaard B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel; teleksi: 25670 AGREC B; faksi: 22. Vientituki: (cid:190) (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 (ainoastaan) 29. 9. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 264/53 Viitteet: (1) Lis(cid:132)tietoja: Andr(cid:130) Debongnie puh. : (32-2) 295 14 65, Torben Vestergaard puh. : (32-2) 299 30 50. (2) Toimittajan otettava kuljetusasiakirjoja tarvitaan. on yhteytt(cid:132) vastaanottajaan mahdollisimman pian selvitt(cid:132)(cid:132)kseen, mit(cid:132) (3) Toimittajan on annettava vastaanottajalle viralliselta laitokselta per(cid:132)isin oleva todistus siit(cid:132), ett(cid:132) kyseisess(cid:132) j(cid:132)senvaltiossa voimassa olevat ydins(cid:132)teily(cid:132) koskevat normit eiv(cid:132)t ylity toimitettavan tuotteen osalta. Radioaktiivisuustodistuksessa on oltava cesium-134- ja -137- sek(cid:132) jodi-131-taso. (4) Toimittaja toimittaa vastaanottajalle tai t(cid:132)m(cid:132)n edustajalle toimituksen yhteydess(cid:132) seuraavat asiakirjat: (cid:190) terveystodistus. (5) Poiketen siit(cid:132), mit(cid:132) Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) C 114, 29. 4. 1991 m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n, III. A. 3. c kohdan teksti korvataan seuraavalla tekstill(cid:132): ”merkint(cid:132) 'Euroopan yhteis(cid:148)'”. (6) Tarjoukset hyl(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n mik(cid:132)li niiss(cid:132) ei tarkkaan ilmaista (cid:148)ljyluokkaa, jota ne koskevat. (7) Laivaus on teht(cid:132)v(cid:132) 20 jalan konteissa, ehdoin FCL/FCL (kunkin kontin nettosis(cid:132)lt(cid:148) on korkeintaan 15 tonnia). vastaa Toimittaja konttiterminaaliin aiheutuvat laivaussatamassa. Vastaanottaja vastaa kaikista sit(cid:132) seuraavista lastauskustannuksista, joihin kuuluvat konttien konttiterminaalista poisvientikustannukset. kustannuksista, pinoamisesta konttien jotka Toimittajan on esitett(cid:132)v(cid:132) vastaanottajalle kunkin kontin t(cid:132)ydellinen pakkausluettelo ja ilmoitettava kuhunkin tarjouskilpailuilmoituksessa tarkoitettuun laivausnumeroon liittyvien metallit(cid:148)lkkien lukum(cid:132)(cid:132)r(cid:132). Toimittajan on suljettava jokainen kontti numeroidun lukituslaitteen (ONESEAL, SYSKO, Locktainer 180 tai vastaavat eritt(cid:132)in turvalliset sinetit) avulla ja toimitettava numero tiedoksi edunsaajan edustajalle. (8) Puhdistetun soija(cid:148)ljyn on t(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) seuraavat vaatimukset: (cid:190) ulkon(cid:132)k(cid:148) huoneenl(cid:132)mm(cid:148)ss(cid:132): kirkas ja kuultava, (cid:190) maku ja haju: neutraali, (cid:190) vapaat rasvahapot: enint(cid:132)(cid:132)n 0,1 %, (cid:190) vesi ja ep(cid:132)puhtaudet: enint(cid:132)(cid:132)n 0,05 %, (cid:190) v(cid:132)ri, Lovibond 5 1/4 tuumaa (punainen/keltainen): enint(cid:132)(cid:132)n 1,5/15, (cid:190) peroksidiluku (milliekvivalenttia/kg): enint(cid:132)(cid:132)n 2, (cid:190) ominaispaino 20 (cid:190)C:ssa: 0,91–0,93 g/cm3, (cid:190) taitekerroin 20 (cid:190)C:ssa: 1,470–1,476, (cid:190) jodiluku (Wijs): 125–140 g/100 g. (9) Asetuksen (EY) N:o 2519/97 14 artiklan 3 kohdan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten lis(cid:132)ksi vuokratut alukset eiv(cid:132)t saa esiinty(cid:132) jota julkaistaan yhteisym- miss(cid:132)(cid:132)n nelj(cid:132)st(cid:132) viimeisimm(cid:132)st(cid:132) nelj(cid:132)nnesvuosittaisesta pys(cid:132)ytettyjen alusten luettelosta, Pariisissa koskevan m(cid:132)rrysp(cid:148)yt(cid:132)kirjan mukaisesti (neuvoston direktiivi 95/21/EY (EYVL L 157, 7. 7. 1995, s. 1)). tarkastustoimintaa satamavaltioiden allekirjoitetun harjoittamaa


title: Regulamento (CE) nº 2054/98 da Comissão de 28 de Setembro de 1998 que altera o Regulamento (CEE) nº 391/92 que fixa os montantes das ajudas ao fornecimento dos departamentos franceses ultramarinos em produtos cerealíferos de origem comunitária

eurovoc_concepts:
EU production
French overseas department and region
aid system
cereals
supply

text: L 264/28 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 29. 9. 98 REGULAMENTO (CE) Nº 2054/98 DA COMISS(cid:212)O de 28 de Setembro de 1998 que altera o Regulamento (CEE) nº 391/92 que fixa os montantes das ajudas ao fornecimento dos departamentos franceses ultramarinos em produtos cereal(cid:146)- feros de origem comunit(cid:145)ria A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 3763/91 do Conselho, de 16 de Dezembro de 1991, que estabelece medidas espec(cid:146)ficas relativas a determinados produtos agr(cid:146)colas a favor dos departamentos franceses ultramarinos (DU) (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2598/95 (2), e, nomeadamente, o nº 6 do seu artigo 2º, Considerando que os montantes das ajudas ao forneci- mento em produtos cereal(cid:146)feros dos departamentos fran- ceses ultramarinos foram fixados pelo Regulamento (CEE) nº 391/92 da Comiss(cid:209)o (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1854/98 (4); que, ante- cedendo as altera(cid:135)(cid:210)es das cota(cid:135)(cid:210)es e dos pre(cid:135)os no sector dos cereais na parte europeia da Comunidade e no mercado mundial, (cid:130) conveniente fixar de novo as ajudas ao abastecimento dos DU nos montantes referidos no anexo; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º O anexo do Regulamento (CEE) nº 391/92 alterado (cid:130) substitu(cid:146)do pelo anexo do presente regulamento. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 1 de Outubro de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 28 de Setembro de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 356 de 24. 12. 1991, p. 1. (2) JO L 267 de 9. 11. 1995, p. 1. (3) JO L 43 de 19. 2. 1992, p. 23. (4) JO L 241 de 29. 8. 1998, p. 9. 29. 9. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 264/29 ANEXO do regulamento da Comiss(cid:209)o, de 28 de Setembro de 1998, que altera o Regulamento (CEE) nº 391/92 que fixa os montantes das ajudas ao fornecimento dos departamentos franceses ultramarinos em produtos cereal(cid:146)feros de origem comunit(cid:145)ria Produto (c(cid:155)digo NC) (Em ecus por tonelada) Montante da ajuda Destino Guadalupe Martinica Guiana francesa Reuni(cid:209)o Trigo mole (1001 90 99) Cevada (1003 00 90) Milho (1005 90 00) Trigo duro (1001 10 00) 38,50 38,50 38,50 41,50 70,00 70,00 70,00 73,00 63,00 63,00 63,00 66,00 12,00 12,00 12,00 16,00


title: Rådets förordning (EG) nr 2072/98 av den 28 september 1998 om ändring av förordning (EG) nr 3072/95 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris vad gäller tillämpningen av systemet med kompensationsbetalning

eurovoc_concepts:
EU Member State
common organisation of markets
monetary compensatory amount
rice
utilised agricultural area

formats: html pdf print

text: L 265/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 9. 98 R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 2072/98 av den 28 september 1998 om (cid:132)ndring av f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r ris vad g(cid:132)ller till(cid:132)mpningen av systemet med kompensations- betalning EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 43 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag (1), med beaktande av Europaparlamentets yttrande (2), och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: N(cid:132)r det g(cid:132)ller systemet med st(cid:148)d till risproducenterna f(cid:148)reskrivs det i artikel 6 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 (3), att det skall inf(cid:148)ras en nationell basareal f(cid:148)r varje producentmedlems- stat, utom f(cid:148)r Frankrike d(cid:132)r det skall inr(cid:132)ttas tv(cid:134) basarealer. Republiken Greklands beg(cid:132)ran att (cid:132)ven f(cid:148)r denna producentmedlemsstat inr(cid:132)tta tv(cid:134) basarealer, dock utan differentierade belopp f(cid:148)r kompensationsbetalningen, b(cid:148)r tillm(cid:148)tesg(cid:134)s s(cid:134) att det (cid:132)ven forts(cid:132)ttningsvis kan odlas ris p(cid:134) de arealer som har avsatts f(cid:148)r ris i de delar av landet d(cid:132)r det inte finns n(cid:134)gra riktiga alternativa odlingsm(cid:148)jligheter, samtidigt som m(cid:134)let med n(cid:132)mnda system iakttas. F(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r (cid:132)ndras. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Artikel 6. 3 och 6. 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3072/95 skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”3. Beloppen f(cid:148)r kompensationsbetalningen fastst(cid:132)lls nedan. ecu/ha 1997/1998 1998/1999 1999/2000 och p(cid:134)f(cid:148)ljande reglerings(cid:134)r Spanien 111,44 222,89 334,33 Frankrike (cid:190) moderlandet (cid:190) Franska Guyana Grekland (cid:190) Thessaloniki, Serres och Phtiotide (cid:190) (cid:153)vriga regioner Italien Portugal 96,35 131,80 131,27 131,27 192,70 263,60 262,55 262,55 289,05 395,40 393,82 393,82 106,00 212,00 318,01 106,18 212,36 318,53 (1) EGT C 159, 26. 5. 1998, s. 17. (2) EGT C 292, 21. 9. 1998. (3) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. F(cid:148)rordningen senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 192/98 (EGT L 20, 27. 1. 1998, s. 16). 30. 9. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 265/5 F(cid:148)r att (cid:134)stadkomma b(cid:132)ttre inriktning av produktionen kan de belopp som avser kompensationsbetalningen differentieras genom till(cid:132)mpning av till(cid:132)gg eller avdrag efter sort. Kompensationsbetalningen skall erl(cid:132)ggas mellan den 16 oktober och den 31 december n(cid:132)rmast efter det att innevarande reglerings(cid:134)r har b(cid:148)rjat. 4. Det skall inf(cid:148)ras en nationell basareal f(cid:148)r varje producentmedlemsstat. F(cid:148)r Frank- rikes och Greklands del skall dock tv(cid:134) basarealer inr(cid:132)ttas. Basarealerna skall best(cid:132)mmas enligt f(cid:148)ljande: Spanien: Frankrike: (cid:190) moderlandet (cid:190) Franska Guyana Grekland: (cid:190) Thessaloniki, Serres och Phtio- tide (cid:190) (cid:153)vriga regioner Italien: Portugal: 104 973 ha 24 500 ha 5 500 ha 22 330 ha 2 561 ha 239 259 ha 34 000 ha” Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall till(cid:132)mpas fr(cid:134)n och med den 1 september 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 28 september 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar W. MOLTERER Ordf(cid:148)rande


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2894/98 af Wilmya ZIMMERMANN til Kommissionen. Problemer med gennemførelse af EU-traktatens artikel 8 ff. (unionsborgerskab, fri bevægelighed)

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
Treaty on European Union
action programme
administrative cooperation
free movement of persons
labour mobility
report
residence permit
social policy

text: C 142/54 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 21. 5. 1999 (1999/C 142/065) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2894/98 af Wilmya Zimmermann (PSE) til Kommissionen (28. september 1998) Om: Problemer med gennemførelse af EU-traktatens artikel 8 ff. (unionsborgerskab, fri bevægelighed) Medlemsstaternes udlændingelovgivning er med deres begrænsninger ofte i modstrid med målsætningen i Unionstraktatens artikel 8. Udlændinge forfordeles ofte i forhold til de pågældende medlemsstaters statsborgere i forbindelse med de sociale og arbejdsmarkedsmæssige bestemmelser. Hvad foretager Kommissionen med hensyn til medlemsstaternes udlændingelovgivning for at fjerne vanskelighederne ved udøvelsen af retten til fri bevægelighed? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Mario Monti (11. december 1998) Princippet om alle unionsborgeres ret til frit at bevæge sig og opholde sig på en medlemsstats område er stadfæstet i EF-traktatens artikel 8A. Denne ret er underlagt visse begrænsninger og betingelser, som fastsat i EF-traktaten og i den afledte lovgivning, der er gennemført for at sætte traktaten i kraft. For at få alle virkningerne af indførelsen af unionsborgerskabet i Traktaten belyst anmodede Kommis- sionen i januar 1996 Ekspertudvalget for Fri Bevægelighed for Personer, hvor Simone Veil er formand, om at identificere de problemer, der stadig findes på dette område, foretage en vurdering af disse og foreslå løsninger. Ekspertudvalget fremlagde sin rapport i marts 1997, og den er også blevet fremsendt til Parlamentet. To måneder senere fremlagde Kommissionen sin anden rapport om unionsborgerskab (1), der vurderer unionsborgerskabet i praksis. I juni 1997 vedtog Kommissionen en handlingsplan for det indre marked (2), som blev godkendt på Det Europæiske Råds møde i Amsterdam, og denne plan omfatter bosættelsesrettigheder, sociale rettigheder og arbejdskraftens bevægelighed. Senere har Kommissionen bebudet flere aktioner, som er nærmere beskrevet i meddelelse til Rådet og Europa-Parlamentet (3) af 1. juli 1998. En række nye initiativer, som skal lette personers frie bevægelighed inden for Fællesskabet og styrke borgernes rettigheder, blev også bebudet i meddelelsen. Disse initiativer vedrører indrejse og bosættelse, adgang til beskæftigelse, sociale og familierelaterede spørgsmål, skatte- mæssige og finansielle spørgsmål, kulturelle rettigheder, den særlige situation for statsborgere fra tredjelande og beskyttelse af personlige rettigheder. For så vidt angår social- og arbejdsmarkedslovgivningen vedtog Kommissionen i 1997 en handlingsplan for fri bevægelighed for arbejdstagere (4). Af denne fremgår det, hvorledes man kan udvikle samarbejde og styrke ansvarlighed samt udbrede kendskabet til fri bevægelighed og gøre denne mere tydelig. Det administrative samarbejde og informationsmekanismerne skal også forbedres, idet der skal skabes særlige kontaktpunkter for arbejdstagerne og samarbejdet mellem arbejdsmarkedets parter skal gøres mere effektivt. Desuden har Kommissionen allerede fremlagt forslag om revidering af Rådets forordning (EØF) 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet (5) og Rådets direktiv 68/360/EØF af 15. oktober 1968 om afskaffelse af restriktioner om rejse og ophold inden for Fællesskabet for medlemsstaternes arbejdstagere og deres familiemedlemmer (5). (1) KOM(97) 230 endelig udg. (2) CSE(97) 1 endelig udg. (3) KOM(98) 403 endelig udg. (4) KOM(97) 586 endelig udg. (5) EFT L 257 af 19. 10. 1968


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2887/98 von Carlos ROBLES PIQUER an die Kommission. EU-Qualitätskriterien für Hotelbetriebe

eurovoc_concepts:
European standard
competitiveness
consumer information
hotel industry
provision of services
quality label
quality standard
tourism

text: C 118/160 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 29. 4. 1999 Antwort von Herrn Van Miert im Namen der Kommission (22. Oktober 1998) Im Juli 1998 gab die Kommission die ersten Ergebnisse ihrer Untersuchung der Preise f(cid:252)r die Zusammenschaltung der Mobilfunkbetreiber an die Festnetze bekannt. Die Schwerpunkte der im Januar 1998 eingeleiteten Untersuchung waren folgende drei Bereiche: Rufabschlu(cid:223) im (cid:246)ffentlichen vermittelten Telefonnetz (PSTN) f(cid:252)r Anrufe vom mobilen zum Festnetz, Rufabschlu(cid:223) im Mobilnetz f(cid:252)r Anrufe vom Festnetz zum mobilen Netz und PSTN-Betreiberspeicherung f(cid:252)r Anrufe vom Festnetz zum mobilen Netz. Zweck der ersten Untersuchungsphase war das Zusammentragen umfassender Daten in diesem Bereich und die Bewertung dieser Daten zur Erkennung m(cid:246)glicher Anzeichen f(cid:252)r (cid:252)bertriebene oder diskriminie- rende Preise. Die Bewertung ergab, da(cid:223) weitergehende Untersuchungen in wenigstens vierzehn F(cid:228)llen erforderlich w(cid:228)ren. Einige dieser F(cid:228)lle k(cid:246)nnten auch von den nationalen Aufsichtsbeh(cid:246)rden in Anwen- dung sektorspezifischer Vorschriften aufgegriffen werden. Diese vorl(cid:228)ufigen Erkenntnisse sind nicht verbindlich, da vor einer endg(cid:252)ltigen Schlu(cid:223)folgerung eingehendere Untersuchungen der Kosten jedes Betreibers erforderlich sind. Es ist gegenw(cid:228)rtig noch nicht m(cid:246)glich, die f(cid:252)r die Pr(cid:252)fung dieser F(cid:228)lle erforderliche Zeit zu veranschlagen. (1999/C 118/199) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2887/98 von Carlos Robles Piquer (PPE) an die Kommission Betrifft: EU-Qualit(cid:228)tskriterien f(cid:252)r Hotelbetriebe (28. September 1998) In einigen EU-L(cid:228)ndern gibt es staatliche Programme mit denen die Kriterien zur Gew(cid:228)hrleistung der Qualit(cid:228)t von Beherbergungsbetrieben und der von ihnen angebotenen Leistungen vereinheitlicht werden sollen. Die Kriterien, die diese Programme zugrundelegen, sind von Land zu Land unterschiedlich, so da(cid:223) der Kunde, der in einem Hotel eine (cid:220)bernachtung und damit zusammenh(cid:228)ngende Leistungen bucht, aus den Symbolen, die den Standard des Hotels kennzeichnen, nicht ohne weiteres ablesen kann, welche Ausstattung das Hotel bietet. Kann die Kommission mitteilen, ob es auf Gemeinschaftsebene Kriterien gibt, die in der gesamten EU die Qualit(cid:228)t der Leistungen von Beherbergungsbetrieben gew(cid:228)hrleisten? H(cid:228)lt sie es f(cid:252)r angebracht, eine entsprechende Initiative zur EU-weiten Vereinheitlichung der Qualit(cid:228)tsnormen f(cid:252)r Hotelbetriebe auf den Weg zu bringen, deren Einhaltung die Qualit(cid:228)t des Hotels bescheinigt, wobei am Eingang des Hotels, das die EU-Kriterien erf(cid:252)llt, die entsprechende CE-Kennzeichnung anzubringen ist? Antwort von Herrn Papoutsis im Namen der Kommission (26. Oktober 1998) Zur Zeit gibt es auf Gemeinschaftsebene kein System, das die einheitliche Bewertung der Qualit(cid:228)t der Leistungen von Beherbergungsbetrieben anhand zuvor festgelegten Kriterien erm(cid:246)glicht. Die Kommission ist der Ansicht, da(cid:223) mit der Entwicklung freiwilliger Selbstkontrollsysteme, die darauf ausgerichtet sind, auf Gemeinschaftsebene die Qualit(cid:228)t der Leistungen von Beherbergungsbetrieben zu bescheinigen, der Wettbewerb in der gemeinschaftlichen Tourismusindustrie angeregt und den Verbrau- chern ein h(cid:246)chstm(cid:246)gliches Ma(cid:223) an Informationen bei der Auswahl eines Hotels geliefert werden soll. Die Kommission vertritt den Standpunkt, da(cid:223) die Tourismusindustrie in diesem Bereich die Federf(cid:252)hrung (cid:252)bernehmen soll und weist darauf hin, da(cid:223) sie im Rahmen eines neuen Tourismusprogramms den in diesem Zusammenhang ergriffenen Ma(cid:223)nahmen aufgeschlossen gegen(cid:252)bersteht. Ein Vorschlag zur Harmonisierung der verschiedenen Qualit(cid:228)tsnormen auf Gemeinschaftsebene ist jedoch nicht geplant


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2880/98 af Panayotis LAMBRIAS Ukontrolleret markedsføring af genetisk manipulerede fødevarer

eurovoc_concepts:
consumer information
consumer protection
foodstuff
foodstuffs legislation
genetically modified organism
labelling
marketing
nutrition
public health

formats: html print


title: Commission Regulation (EC) No 2053/98 of 28 September 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

text: L 264/26 EN Official Journal of the European Communities 29. 9. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 2053/98 of 28 September 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/ 94 of 21 December 1994 on detailed rules for the applica- the import arrangements for fruit and veget- tion of ables (1), as last amended by Regulation (EC) No 1498/ 98 (2), and in particular Article 4 (1) thereof, Having regard to Council Regulation (EEC) No 3813/92 of 28 December 1992 on the unit of account and the conversion rates to be applied for the purposes of the common agricultural policy (3), as last amended by Regu- lation (EC) No 150/95 (4), and in particular Article 3 (3) thereof, Whereas Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilat- eral trade negotiations, the criteria whereby the Commis- sion fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipu- lated in the Annex thereto; Whereas, in compliance with the above criteria, the stand- ard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The standard import values referred to in Article 4 of Regulation (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 29 September 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 28 September 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 198, 15. 7. 1998, p. 4. (3) OJ L 387, 31. 12. 1992, p. 1. (4) OJ L 22, 31. 1. 1995, p. 1. 29. 9. 98 EN Official Journal of the European Communities L 264/27 to the Commission Regulation of 28 September 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 Third country code (1) Standard import value (ECU/100 kg) 052 999 052 060 999 052 999 052 388 512 524 528 999 052 064 400 999 060 064 388 400 512 528 800 804 999 052 064 528 999 052 400 624 999 052 060 064 066 400 624 999 94,8 94,8 149,2 88,6 118,9 85,8 85,8 83,1 81,8 60,3 68,8 61,0 71,0 97,6 48,1 193,4 113,0 41,4 39,2 49,6 62,1 68,4 82,0 216,4 77,5 79,6 88,8 55,5 81,6 75,3 114,5 223,1 167,6 168,4 100,3 48,7 61,6 105,8 109,5 175,9 100,3 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2317/97 (OJ L 321, 22. 11. 1997, p. 19). Code ‘999' stands for ‘of other origin'


title: QUESTION ECRITE no 2857/98 de Angela SIERRA GONZÁLEZ à la Commission. Représentation des entités locales et régionales au sein des délégations des États membres de l'UE

eurovoc_concepts:
European Union
Spain
decision-making
government
local government

text: 21. 5. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 142/49 (1999/C 142/058) QUESTION ÉCRITE E-2857/98 posée par Angela Sierra González (GUE/NGL) à la Commission (28 septembre 1998) Objet: Représentation des entités locales et régionales au sein des délégations des États membres de l’UE Le gouvernement espagnol a déclaré qu’il n’estimait pas possible que des représentants des communautés autonomes fassent partie des délégations gouvernementales qui assistent aux réunions du Conseil des ministres de l’UE dans le cadre desquelles sont traitées des questions qui relèvent de la compétence exclusive des régions. Cette prise de position ferme la porte à un renforcement éventuel de la participation des autorités locales et régionales aux décisions de l’UE, à laquelle l’on devrait parvenir en impliquant davantage toutes les administrations territoriales qui composent l’UE à l’ensemble des décisions communautaires. Par ailleurs, cette attitude va à l’encontre du principe de subsidiarité et de la nouvelle politique de transparence, éléments indispensables à une amélioration du mécanisme de prise de décisions au sein de l’UE. La Commission est-elle au courant de la position défendue par le gouvernement espagnol? La Commission considère-t-elle qu’il est possible d’instaurer une représentation des différentes autorités régionales pour les décisions prises au niveau intergouvernemental au sein du Conseil et des autres organismes communautaires? Réponse donnée par M. Santer au nom de la Commission (1er décembre 1998) La Commission estime que la question ne relève pas de ses compétences. Elle est d’avis que cette question devrait être adressée au Conseil. (1999/C 142/059) QUESTION ÉCRITE E-2859/98 posée par Concepció Ferrer (PPE) à la Commission (28 septembre 1998) Objet: Développement culturel régional Considérant que les actions dans le domaine de la culture contribuent à promouvoir l’identité culturelle européenne ainsi que la conscience d’une citoyenneté européenne; considérant que ces actions constituent en outre un facteur de développement régional endogène susceptible de contribuer de manière significative à la création d’emplois; compte tenu du pourcentage réduit des ressources destinées à des programmes spécifiquement culturels (à la fin de l’année 1997, seuls 8 % sur l’ensemble des ressources y étaient consacrés) ainsi qu’à des initiatives communautaires ayant pour objet de promouvoir le développement culturel régional: la Commission ne pense-telle pas qu’on devrait augmenter les ressources destinées à promouvoir et à préserver la culture européenne et renforcer les initiatives communautaires en faveur du développement culturel régional? Réponse donnée par M. Oreja au nom de la Commission (7 décembre 1998) La Commission mène des actions dans le domaine de la culture à plusieurs titres. Au titre des programmes à caractère spécifiquement culturel, elle soutient depuis de longues années déjà des projets culturels de dimension européenne. Bien que la dotation budgétaire des programmes culturels actuellement en vigueur


title: WRITTEN QUESTION No. 2835/98 by Niall ANDREWS to the Commission. Sellafield

eurovoc_concepts:
European Commission
Irish Sea
United Kingdom
exchange of information
nuclear accident
nuclear industry
waste management

text: C 142/42 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 21. 5. 1999 (1999/C 142/050) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2819/98 esittäjä(t): Gianni Tamino (V) komissiolle (17. syyskuuta 1998) Aihe: EU:n ja Japanin välinen yhteistyö seismologian alalla Maanjäristysten aiheuttamat viimeaikaiset vahingot (Los Angeles, Kobe, Italia jne. ) ovat osoittaneet, että suojelu maanjäristyksiä vastaan on maailmanlaajuinen ongelma. Komission jäsenen Edith Cressonin vieraillessa hieman Koben maanjäristyksen jälkeen Japanissa Euroopan unioni ja Japani päättivät lujittaa yhteistyötään seismologian alalla. Tällöin päätettiin aloittaa yhteistyö Japanin rakennusministeriön rakennusalan tutkimuslaitoksen ja Euroopan unionin yhteisen tutkimuskeskuksen järjestelmä-, tieto- ja turvallisuustekniikan tutkimuslai- toksen välillä. Tämä kolme vuotta sitten aloitettu yhteistyö perustuu tietojen, tieteellisten tulosten ja henkilökunnan vaihtoon, ja nyt on tunnustettu tarve ohjelmoida laajamittaisia kokeita suunnittelua koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseksi. Ottaen huomioon maanjäristysten viimeaikaiset vahingot, tarve tehdä maailmanlaajuista yhteistyötä seismisten ongelmien ratkaisemiseksi, EU:n ja Japanin tämänhetkisen yhteistyön menestys sekä tutki- muksen viides puiteohjelma, joka korostaa sitä, että Euroopan unionille on strategisesti tärkeää edistää yhteistyötä tutkimuksen alalla kolmansien maiden kanssa sekä keksintöjen alalla vahvistaakseen EU:n kansainvälistä asemaa, voisiko komissio kertoa, onko tutkimuksen viidennessä puiteohjelmassa erityisiä budjettikohtia, jotka takaavat tämän yhteistyön jatkamisen riittävällä tavalla, vai millä tavoin komissio aikoo taata tämän EU:n ja Japanin välisen yhteistyön jatkumisen? Komission jäsenen Edith Cressonin komission puolesta antama vastaus (26. marraskuuta 1998) Komissio pitää suojelua maanjäristyksiltä erittäin tärkeänä ja on tukenut rahallisesti tähän liittyvää laajaa tutkimusta neljännen tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan ohjelman (neljäs TTK- puiteohjelma) puitteissa. Tukea aiotaan jatkaa myös seuraavan puiteohjelman yhteydessä, ympäristöalan erityisohjelman luonnon uhkatekijöitä koskevan toiminnan kautta. Kuten arvoisa parlamentin jäsen toteaa, tällä alalla harjoitetaan jo nyt tehokasta yhteistyötä Japanin kanssa. Tähän saakka Japanin kanssa harjoitettua yleistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä on rahoitettu budjettikohdan B6-7211 varoista (yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa). Budjettikohta B6-6211 takaa yhteistyön jatkamisen myös viidennessä puiteohjelmassa. (1999/C 142/051) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2835/98 esittäjä(t): Niall Andrews (UPE) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Sellafield Onko komissio tietoinen, että Sellafieldin ydinpolttoaineen jälleenkäsittelylaitoksessa on tapahtunut vuoto Irlannin mereen? Onko komissio tiedustellut asiaa Britannian hallitukselta? Jos on, mikä on ollut Britannian hallituksen vastaus?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2852/98 van Umberto BOSSI aan de Commissie. Behoud van natuurlijke habitats

eurovoc_concepts:
Emilia-Romagna
coastal protection
complaint to the Commission
conifer
countryside conservation
environmental protection
forest conservation
harbour installation
nature reserve
road building

text: 15. 10. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 297/33 (1999/C 297/044) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2852/98 van Umberto Bossi (TDI) aan de Commissie (28 september 1998) Betreft: Behoud van natuurlijke habitats De gemeentelijke en provinciale autoriteiten van Ravenna en de Regio Emilia Romagna hebben een programma-akkoord gesloten inzake de tenuitvoerlegging van het buitengewone programma „havengebied van Ravenna”, in het kader waarvan een scheepsterminal voor passagiers en de bijbehorende verbindings- wegen gebouwd respectievelijk aangelegd worden. Blijkens het voorontwerp komen de verbindingswegen te liggen in staatsdennenbossen * de Pialassa Baiona en de Pineta di SanVitale * hetgeen in strijd is met tal van wetten tot bescherming van de laatste ongerepte natuurgebieden aan de Adriatische kust. Kan de Commissie: * gezien de constante rechtspraak van het Consitutioneel Hof dat landschap en milieu als waarden prevaleren en dat zulks ook geldt voor de desbetreffende bijzondere beschermingsregels, * aangezien de plannen voor de Pialassa Baiona * een door de RAMSAR-Conventie beschermde zone waarvoor in het kader van het LIFE-programma ook Gemeenschapsgeld wordt verstrekt * voorzien in een forse verhoging van het wegniveau en in de plaatsing van verlichtingsinstallaties, * aangezien het project in strijd is met specifieke, in natuurreservaten ingevoerde beschermingsnormen voor dennenbossen (de pineta ASFD, district Staggioni, de Pineta di San Vitale), * aangezien enkele van de betrokken gebieden aangemerkt worden als bijzondere beschermingszone en andere door de Regio als S. I. C. -zones, * aangezien het project niet als intermodaal kan worden bestempeld aangezien het de facto het voertuigenverkeer bevordert, * aangezien de bovengenoemde autoriteiten naar aanleiding van de herhaalde protesten van burgers een tweede programma-akkoord hebben uitgewerkt dat evenwel niet in de plaats van het eerste is gekomen, aangeven of het „intermodale” project al dan niet in strijd is met richtlijn 92/43 (1) of met andere richtlijnen (1) PB L 206 van 22. 7. 1992, blz. 7. Antwoord van mevrouw Bjerregaard Namens de Commissie (27 oktober 1998) Er is onlangs een klacht ingediend over het door het geachte parlementslid genoemde project. Het geval is momenteel bij de Commissie in onderzoek. Er is een verzoek om nadere inlichtingen over deze zaak aan de Italiaanse autoriteiten gestuurd. De Commissie zal passende maatregelen nemen om ervoor te zorgen dat de communautaire wetgeving wordt nageleefd. (1999/C 297/045) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2853/98 van Jens-Peter Bonde (EDD) aan de Commissie (28 september 1998) Betreft: Denemarken en het Verdrag van Schengen Kan Denemarken uit het Verdrag van Schengen treden en ongehinderd persoonscontroles invoeren die in de tussentijd moesten worden afgeschaft?


title: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (KEE) Nru 2070/98 tat-28 ta' Settembru 1998 li jemenda r-Regolament (KEE) Nru 1221/97 li jistabbilixxi r-regoli ġenerali għat-titjib tal-produzzjoni u l-kummerċ ta' l-għasel

eurovoc_concepts:
approximation of laws
co-financing
honey
marketing
production improvement

text: 14 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea 03/Vol. 24 31998R2070 30. 9. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 265/1 IR-REGOLAMENT TAL-KUMMISSJONI (KEE) Nru 2070/98 tat-28 ta' Settembru 1998 li jemenda r-Regolament (KEE) Nru 1221/97 li jistabbilixxi r-regoli ġenerali għat-titjib tal- produzzjoni u l-kummerċ ta' l-għasel IL-KUNSILL TA' L-UNJONI EWROPEA, ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT: Wara li kkunsidra t-Trattat li jwaqqaf il-Komunità Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu 43 tiegħu, Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (2), li kkunsidra Wara Soċjali (3), l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u r-Regolament (KEE) Nru 1221/97 (4) l- Billi iskadenza li fiha għandha ssir in-nefqa fuq il-miżuri meħuda taħt il-programm nazzjonali annwali; Billi, sabiex jiġi evitat tnaqqis fit-tul tal-programmi nazzjonali fl-ewwel sena, l-iskadenza biex issir din in-nefqa taħt dawk l- ewwel programmi għandha tiġi posposta, jistabbilixxi Artikolu 1 Fl-Artikolu 3 tar-Regolament subparagrafu għandu jinbidel b'dan li ġej: (KE) Nru 1221/97, it-tielet “In-nefqa mill-Istati Membri għall-miżuri meħuda taħt il- programmi nazzjonali annwali msemmija fl-Artikolu 1 għandha ssir sal-15 ta' Ottubru ta' kull sena. Iżda, għall- ewwel sena, dik id-data għandha tiġi posposta sal-31 ta' Jannar 1999. ” Artikolu 2 Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikaz- zjoni tiegħu fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u jkun direttament applikabbli fl-Istati Membri kollha. Magħmul fi Brussel, 28 ta' Settembru 1998. Għall-Kunsill Il-President W. MOLTERER (1) ĠU L 222, ta' l-1. 7. 1998, p. 15. (2) L-Opinjoni mogħtija nhar is-16 ta' Settembru 1998 (għadha mhix (3) L-Opinjoni mogħtija fid-9 ta' Settembru 1998 (għadha mhix ippublikata fil-Ġurnal Uffiċjali). ippublikata fil-Ġurnal Uffiċjali). (4) ĠU L 173, ta' l-4. 7. 1997, p. 1


title: QUESTION ECRITE no 2848/98 de Roberta ANGELILLI à la Commission. Culture des champignons

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
aid system
common organisation of markets
job creation
market intervention
mushroom-growing
operational programme
producer organisation


title: Verordening (EG) nr. 2066/98 van de Commissie van 28 september 1998 inzake de levering van granen als voedselhulp

eurovoc_concepts:
Haiti
Madagascar
Uganda
cereal flour
food aid
rice

text: L 264/54 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 29. 9. 98 VERORDENING (EG) Nr. 2066/98 VAN DE COMMISSIE van 28 september 1998 inzake de levering van granen als voedselhulp DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EG) nr. 1292/96 van de Raad van 27 juni 1996 betreffende het voedselhulpbeleid en het beheer van de voedselhulp en van de specifieke acties ter ondersteuning van de voedselzekerheid (1), en met name op artikel 24, lid 1, onder b), Overwegende dat b¶ deze verordening de l¶st van de landen en organisaties die in aanmerking komen voor Gemeenschapssteun en de algemene criteria voor het vervoer van de voedselhulp na het fob-stadium z¶n vast- gesteld; Overwegende dat de Commissie, ingevolge een aantal besluiten met betrekking tot de verlening van voedsel- hulp, aan bepaalde begunstigden graan heeft toegewezen; Overwegende dat dit product moet worden geleverd over- eenkomstig het bepaalde in Verordening (EG) nr. 2519/97 van de Commissie van 16 december 1997 tot vaststelling van algemene voorschriften op grond van Verordening (EG) nr. 1292/96 van de Raad voor de beschikbaarstelling leveren van communautaire voedselhulp als te producten (2); dat met name de leveringsterm¶nen en -voorwaarden om de aan de levering verbonden kosten te bepalen, dienen te worden vastgesteld, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 In het kader van de communautaire voedselhulp worden in de Gemeenschap granen beschikbaar gesteld voor leve- ring aan de in de b¶lage vermelde begunstigden met inachtneming van Verordening (EG) nr. 2519/97 en de in de b¶lage vermelde voorwaarden. De inschr¶ver wordt geacht kennis te hebben genomen van alle geldende algemene en b¶zondere voorwaarden. Elk ander in z¶n offerte gemaakte beding of voorbehoud is nietig. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 28 september 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 166 van 5. 7. 1996, blz. 1. (2) PB L 346 van 17. 12. 1997, blz. 23. 29. 9. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 264/55 B(cid:246)LAGE PARTIJ A 1. Actie nr. : 238/97 (A1); 239/97 (A2) 2. Begunstigde (2): Euronaid, PO Box 12, 2501 CA Den Haag, Nederland (tel. : (31-70) 330 57 57; telefax: 364 17 01; telex: 30960 EURON NL) 3. Vertegenwoordiger van de begunstigde: door de begunstigde aan te w¶zen 4. Land van bestemming: Madagaskar 5. Beschikbaar te stellen product: meel van zachte tarwe 6. Totale hoeveelheid (aantal ton netto): 120 7. Aantal part¶en: 1 in 2 delen (A1: 80 ton; A2: 40 ton) 8. Kenmerken en kwaliteit van het product (3) (5): zie PB C 114 van 29. 4. 1991, blz. 1 (II. B. 1a)) 9. Verpakking (7) (8): zie PB C 267 van 13. 9. 1996, blz. 1 [2. 2. A. 1. d), 2. d) en B. 4] 10. Etikettering of merken (6): zie PB C 114 van 29. 4. 1991, blz. 1 (II. B. 3) (cid:190) Voor het merken te gebruiken taal: Frans (cid:190) B¶komende opschriften: (cid:190) 11. W¶ze van beschikbaarstelling van het product: op de markt van de Gemeenschap 12. Voorgeschreven leveringsstadium: franco laadhaven 13. Alternatief leveringsstadium: (cid:190) 14. a) Laadhaven: (cid:190) b) Laadadres: (cid:190) 15. Loshaven: (cid:190) 16. Plaats van bestemming: (cid:190) (cid:190) doorgangshaven of transitpakhuis: (cid:190) (cid:190) vervoerroute over land: (cid:190) 17. Leveringsterm¶n of uiterste leveringsterm¶n in het voorgeschreven stadium: (cid:190) eerste term¶n: 2 (cid:190) 22. 11. 1998 (cid:190) tweede term¶n: 16. 11 (cid:190) 6. 12. 1998 18. Leveringsterm¶n of uiterste leveringsterm¶n in het alternatieve stadium: (cid:190) eerste term¶n: (cid:190) (cid:190) tweede term¶n: (cid:190) 19. Uiterste term¶n voor de indiening van de offertes (om 12. 00 uur, Brusselse t¶d): (cid:190) eerste term¶n: 13. 10. 1998 (cid:190) tweede term¶n: 27. 10. 1998 20. Bedrag van de inschr¶vingszekerheid: 5 ECU/ton 21. Adres voor de inzending van de offertes en de inschr¶vingszekerheden (1): Afdeling Voedselhulp, ter attentie van de heer T. Vestergaard, gebouw Loi 130, kamer 7/46, Wetstraat 200, B-1049 Brussel; alleen op nummer: telex: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03 / 296 70 04 22. Uitvoerrestitutie (4): restitutie toepassel¶k op 30. 9. 1998, vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 1851/98 van de Commissie (PB L 241 van 29. 8. 1998, blz. 3) L 264/56 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 29. 9. 98 PARTIJEN B en C 1. Actie nr. : 756/96 (B); 758/96 (C) 2. Begunstigde (2): Euronaid, Postbus 12, 2501 CA Den Haag, Nederland (tel. : (31-70) 33 05 757; fax: 36 41 701; telex: 30960 EURON NL) 3. Vertegenwoordiger van de begunstigde: door de begunstigde aan te w¶zen 4. Land van bestemming: B: Ha(cid:139)ti; C: Uganda 5. Beschikbaar te stellen product: volwitte r¶st (productcodes 1006 30 92 9900, 1006 30 94 9900, 1006 30 96 9900, 1006 30 98 9900) 6. Totale hoeveelheid (aantal ton netto): 1 921 7. Aantal part¶en: 2 (B: 960 ton; C: 961 ton) 8. Kenmerken en kwaliteit van het product (3) (5): zie PB C 114 van 29. 4. 1991, blz. 1 (II. A. 1. f)) 9. Verpakking (7) (8): zie PB C 267 van 13. 9. 1996, blz. 1 (1. 0. A. 1. c), 2. c) en B. 6) 10. Etikettering of merken (6): zie PB C 114 van 29. 4. 1991, blz. 1 (II. A. 3) (cid:190) Voor het merken te gebruiken taal: B: Frans; C: Engels (cid:190) B¶komende opschriften: (cid:190) 11. W¶ze van beschikbaarstelling van het product: op de markt van de Gemeenschap 12. Voorgeschreven leveringsstadium: franco laadhaven 13. Alternatief leveringsstadium: (cid:190) 14. a) Laadhaven: (cid:190) b) Laadadres: (cid:190) 15. Loshaven: (cid:190) 16. Plaats van bestemming: (cid:190) (cid:190) doorgangshaven of transitpakhuis: (cid:190) (cid:190) vervoerroute over land: (cid:190) 17. Leveringsterm¶n of uiterste leveringsterm¶n in het voorgeschreven stadium: (cid:190) eerste term¶n: 2 (cid:190) 22. 11. 1998 (cid:190) tweede term¶n: 16. 11 (cid:190) 6. 12. 1998 18. Leveringsterm¶n of uiterste leveringsterm¶n in het alternatieve stadium: (cid:190) eerste term¶n: (cid:190) (cid:190) tweede term¶n: (cid:190) 19. Uiterste term¶n voor de indiening van de offertes (om 12. 00 uur, Brusselse t¶d): (cid:190) eerste term¶n: 13. 10. 1998 (cid:190) tweede term¶n: 27. 10. 1998 20. Bedrag van de inschr¶vingszekerheid: 5 ECU/ton 21. Adres voor de inzending van de offertes en de inschr¶vingszekerheden (1): Afdeling Voedselhulp, ter attentie van de heer T. Vestergaard, gebouw Loi 130, kamer 7/46, Wetstraat 200, B-1049 Brussel (alleen op nummer: telex: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03 / 296 70 04) 22. Uitvoerrestitutie (4): restitutie toepassel¶k op 30. 9. 1998, vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 1851/98 van de Commissie (PB L 241 van 29. 8. 1998, blz. 3) 29. 9. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 264/57 Voetnoten (1) Aanvullende informatie: Andr(cid:130) Debongnie (tel. : (32-2) 295 14 65) of Torben Vestergaard (tel. : (32-2) 299 30 50). (2) De leverancier neemt zo spoedig mogel¶k contact op met de begunstigde of z¶n vertegenwoordiger om na te gaan welke documenten voor de verzending z¶n vereist. (3) De leverancier bezorgt aan de begunstigde een certificaat van een offici(cid:137)le instantie, waarin wordt verklaard dat voor het te leveren product de in de betrokken lidstaat geldende stralingsnormen niet z¶n overschreden. Op het radioactiviteitsattest moet het gehalte aan caesium 134 en 137 en aan jodium 131 worden vermeld. (4) Verordening (EG) nr. 259/98 van de Commissie (PB L 25 van 31. 1. 1998, blz. 39) is van toepassing voor de restitutie b¶ uitvoer. De in artikel 2 van voornoemde verordening bedoelde datum is de datum die is vermeld in punt 22 van deze b¶lage. De aandacht van de leverancier wordt gevestigd op artikel 4, laatste alinea, van genoemde verordening. De kopie van het certificaat wordt onmiddell¶k ingediend zodra de uitvoeraangifte is aanvaard (fax: (32-2) 296 20 05). lid 1, (5) De leverancier legt aan de begunstigde of aan z¶n vertegenwoordiger b¶ de levering de volgende bescheiden voor: (cid:190) plantengezondheidscertificaat; (cid:190) bew¶s van beroking. Granen/graanderivaten moeten v(cid:155)(cid:155)r verzending met magnesiumfosfide worden gefumigeerd (ten minste 2 g/m3), waarb¶ ten minste v¶f dagen moeten verlopen tussen de toepassing van het fumigeermiddel en het ventileren. Op het ogenblik van verzending moeten de nodige certificaten beschikbaar z¶n. (6) In afw¶king van PB C 114 van 29 april 1991, bladz¶de 1, wordt de tekst van punt II. A. 3. c) of II. B. 3. c) als volgt gelezen: „de vermelding „Europese Gemeenschap””. (7) Met het oog op eventueel opnieuw opzakken, dient de leverancier 2 % lege zakken extra te leveren van dezelfde kwaliteit als die waarin het product zich bevindt; op deze lege zakken dient eveneens de vermelding voor te komen, gevolgd door een hoofdletter R. (8) De goederen worden verscheept in containers van 20 voet op de condities FCL/FCL. De leverancier draagt de kosten voor het leveren van de containers, gestapeld in de terminal van de laadhaven. De begunstigde neemt alle verdere laadkosten voor z¶n rekening, inclusief de kosten voor het weghalen van de containers uit de terminal. De leverancier overhandigt aan de vertegenwoordiger van de begunstigde een pakl¶st met de volledige inhoud van elke container, met opgave van het aantal zakken per actienummer zoals aangegeven in het bericht van inschr¶ving. De leverancier moet elke container afsluiten met een genummerd slot (Oneseal, Sysko, Locktainer 180 of soortgel¶ke veiligheidssluiting), waarvan het nummer moet worden meegedeeld aan de vertegenwoordiger van de begunstigde


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2874/98 van Jean-Yves LE GALLOU aan de Commissie. Actie tegen illegale en schadelijke inhoud op Internet

eurovoc_concepts:
child protection
code of conduct
computer network
cooperation policy
selective dissemination of information
sexual violence
telecommunications

text: C 142/52 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 5. 1999 (1999/C 142/063) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2874/98 van Jean-Yves Le Gallou (NI) aan de Commissie (28 september 1998) Betreft: Actie tegen illegale en schadelijke inhoud op Internet Kan de Commissie nader uitleggen wat verstaan wordt onder de in post B5-336 van de communautaire begroting genoemde „illegale en schadelijke inhoud”? Kan zij ook zeggen welke acties zij op dit terrein denkt te gaan ondernemen? Is de Commissie voornemens om de voor Internet geplande acties uit te breiden tot publicaties en boeken? Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (13 november 1998) Illegale inhoud wordt soms beschouwd als synoniem met kinderpornografie. Illegale inhoud omvat echter meer en houdt verband met uiteenlopende vraagstukken zoals nationale veiligheid (instructies voor het maken van bommen, illegale productie van drugs, terroristische activiteiten), bescherming van minder- jarigen (onrechtmatige vormen van marketing, geweld, pornografie), bescherming van de menselijke waardigheid (aansporing tot rassenhaat of rassendiscriminatie), economische veiligheid (fraude, instruc- ties voor het illegaal kopiëren van kredietkaarten), informatiebeveiliging (kwaadwillig hacken), bescher- ming van de persoonlijke levenssfeer (ongeoorloofd verstrekken van persoonsgegevens, elektronische pesterijen), bescherming van de goede naam (smaad, onrechtmatige vergelijkende reclame) en intellec- tuele eigendom (ongeoorloofde verspreiding van auteursrechtelijk beschermde werken, bijvoorbeeld software of muziek). Schadelijke inhoud slaat zowel op inhoud die is toegestaan, maar waarvan de verspreiding beperkt is (alleen voor volwassenen bijvoorbeeld), als op inhoud die voor bepaalde gebruikers aanstootgevend kan zijn, hoewel de publicatie ervan niet is beperkt vanwege het beginsel van de vrije meningsuiting. De door de Commissie geplande acties zijn gedefinieerd in het voorgestelde actieplan ter bevordering van het veilige gebruik van Internet − Mededeling aan het Parlement, de Raad, het Economisch en Sociaal Comité en het Comité van de regio’s (1). Er worden vier actiepunten voorgesteld: een veilige omgeving scheppen, filtreer- en beoordelingssystemen ontwikkelen, bewustmakingsacties aanmoedigen en onder- steunende acties. Het geachte parlementslid wordt verwezen naar het voorstel van de Commissie voor een actieplan ter bevordering van het veilige gebruik van Internet. Het Parlement heeft op 2 juli 1998 in eerste lezing over dit voorstel gestemd (A4-0234/98). In aansluiting op een gewijzigd voorstel van de Commissie (2) en op het gemeenschappelijk standpunt van de Raad van 24 september 1998 (3) zal het Parlement het voorstel in het kader van de medebeslissingsprocedure onderzoeken. De Commissie is niet van plan de actie met betrekking tot Internet uit te breiden tot publicaties en boeken. Op 5 oktober 1998 heeft de Raad ook conclusies goedgekeurd waarin wordt benadrukt dat er gecoördineerde maatregelen met betrekking tot technische, economische, audiovisuele, sociale, gerechte- lijke en politionele aspecten nodig zijn teneinde een betere preventie en betere acties tegen kinder- pornografie op Internet te garanderen. Vooral wat het laatste element betreft, heeft het Oostenrijkse voorzitterschap onlangs een ontwerp voor een gezamenlijke actie ingediend om het vervolgen van inbreuken en de samenwerking op dit gebied te bevorderen. De Commissie is ten volle bij deze werkzaamheden betrokken. (1) PB C 48 van 13. 2. 1998. (2) COM(98) 518. (3) Nog niet gepubliceerd


title: WRITTEN QUESTION No. 2867/98 by Clive NEEDLE to the Commission. Code of conduct on arms control

eurovoc_concepts:
Germany
Türkiye
arms trade
code of conduct
conventional weapon
export monitoring
human rights
third country

text: 14. 5. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 135/131 Reply (20/21 December 1998) The Code of Conduct on arms exports was adopted on 8 June 1998 with a view to setting high common standards which should be regarded as the minimum for the management of, and restraint in, conventional arms transfers by all Member States, and to strengthen the exchange of relevant information with a view to achieving greater transparency within the Union. The facts mentioned by the Honourable Member in his question have not been brought to the attention of the Council. The Honourable Member will be aware that individual arms export decisions, and therefore the implementation of the Code, remain the responsibility of the Member States and of their national licensing authorities. Pursuant to the provisions of the Code, the Council is currently engaged in the definition of the detailed procedure for the envisaged reporting exercise. (1999/C 135/158) WRITTEN QUESTION E-2867/98 by Clive Needle (PSE) to the Commission (28 September 1998) Subject: Code of conduct on arms control Despite the Code of Conduct on Arms Control agreed in May, the German company Heckler and Koch have signed a contract with MKEK of Turkey under which the latter will manufacture 200 000 combat rifles. Given human rights abuses in Turkey does this contravene the Code of Conduct, and what steps is the Commission taking on this issue? Answer given by Mr van den Broek on behalf of the Commission (5 November 1998) The Union’s code of conduct on arms exports was formally adopted by the General Affairs Council of 8 June 1998. The code lists various criteria for Member States to take into account when selling military supplies to third countries. These criteria include compliance with the Member States’ international undertakings and the human rights situation in the country of destination. However, the code of conduct is not an instrument of Community policy and cannot therefore, under the rules of the Treaty, be enforced by the Commission. Each Member State is accordingly responsible for interpreting the criteria listed in the code and assessing how they apply to its arms sales. (1999/C 135/159) WRITTEN QUESTION E-2870/98 by Patricia McKenna (V) to the Commission (28 September 1998) Subject: Phosphorous pollution from detergents Detergents are a major source of phosphorous in waste water. Such pollution has resulted in a legal ban on phosphorous in detergents in Italy and Switzerland and voluntary agreements with the detergent industry in a in other countries, such as Germany and the Netherlands. This has resulted, for example,


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2062/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 28ης Σεπτεμβρίου 1998 για τον καθορισμό των ποσών των ενισχύσεων για την προμήθεια στις Αζόρες και στη Μαδέρα προϊόντων ρυζιού κοινοτικής προελεύσεως

eurovoc_concepts:
Azores
EU production
Madeira
aid system
rice
supply

text: L 264/44 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 29. 9. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 2062/98 TGS EPITQOPGS tgr 28gr Septelbq(cid:148)ou 1998 cia tom jahoqisl(cid:149) tym pos(cid:150)m tym emisw(cid:151)seym cia tgm pqol(cid:147)heia stir Af(cid:149)qer jai stg Lad(cid:146)qa pqo(cid:152)(cid:149)mtym qufio(cid:151) joimotij(cid:147)r pqoeke(cid:151)seyr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1600/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 15gr Ioum(cid:148)ou 1992, peq(cid:148) eidij(cid:150)m l(cid:146)tqym swetij(cid:145) le oqi- sl(cid:146)ma ceyqcij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta up(cid:146)q tym Afoq(cid:150)m jai tgr Lad(cid:146)- qar (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 562/98 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 10, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti, b(cid:145)sei tou (cid:145)qhqou 10 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 1600/92, g ijamopo(cid:148)gsg tym amacj(cid:150)m tym Afoq(cid:150)m jai tgr Lad(cid:146)qar se q(cid:151)fi diasvak(cid:148)fetai (cid:149)som avoq(cid:145) tgm pos(cid:149)tgta, tir til(cid:146)r jai tgm poi(cid:149)tgta le tg sucj(cid:146)mtqysg, le isod(cid:151)ma- lour (cid:149)qour diah(cid:146)seyr le apakkac(cid:147) ap(cid:149) tgm eisvoq(cid:145), joi- motijo(cid:151) qufio(cid:151), pq(cid:145)cla pou sumep(cid:145)cetai tg woq(cid:147)cgsg emis- w(cid:151)seyr cia tir paqad(cid:149)seir joimotij(cid:147)r jatacyc(cid:147)r· (cid:149)ti g em(cid:148)swusg aut(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoqiste(cid:148) kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg id(cid:148)yr tir dap(cid:145)mer tym diavoqetij(cid:150)m pgc(cid:150)m evodiaslo(cid:151), jai id(cid:148)yr tgm til(cid:147) b(cid:145)sgr pou evaql(cid:149)fetai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) pqor tir tq(cid:148)ter w(cid:150)qer· (cid:149)ti oi st(cid:149)woi auto(cid:148) sumep(cid:145)comtai diavoqopo(cid:148)gsg tgr emisw(cid:151)seyr jat(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)m· (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EOJ) aqih. 1696/92 tgr Epitqop(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 2596/93 (4), pqobk(cid:146)pei tir joim(cid:146)r keptol(cid:146)qeier tgr evaqloc(cid:147)r evodiaslo(cid:151) tym Afoq(cid:150)m jai tgr Lad(cid:146)qar se oqisl(cid:146)ma ceyqcij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta, ej tym opo(cid:148)ym to q(cid:151)fi· (cid:149)ti oi sulpkgqylatij(cid:146)r (cid:147) paqejjki- tij(cid:146)r keptol(cid:146)qeier ap(cid:149) tir diat(cid:145)neir tou pqoamaveqh(cid:146)mtor jamomislo(cid:151) jahoq(cid:148)stgjam ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1983/92 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 16gr Iouk(cid:148)ou 1992, cia tir kepto- l(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r tou eidijo(cid:151) jahest(cid:150)tor cia tom evodia- sl(cid:149) se pqo(cid:152)(cid:149)mta tou tol(cid:146)a tou qufio(cid:151) tym Afoq(cid:150)m jai tgr Lad(cid:146)qar jai cia jahoqisl(cid:149) tou pqobkep(cid:149)lemou isofuc(cid:148)ou evodiaslo(cid:151) (5), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1683/94 (6)· tou eidijo(cid:151) jahest(cid:150)tor (cid:149)ti oi amtipqosypeutij(cid:146)r isotil(cid:148)er tgr acoq(cid:145)r pou jahoq(cid:148)- fomtai sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 3813/92 tou Sulbouk(cid:148)ou (7), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 150/95 (8), wqgsilopoio(cid:151)mtai cia ma letatqape(cid:148) to pos(cid:149) pou ejvq(cid:145)fetai se m(cid:149)lisla tym tq(cid:148)tym wyq(cid:150)m jai apoteko(cid:151)m tg b(cid:145)sg cia tom jahoqisl(cid:149) tym ceyqcij(cid:150)m isotili(cid:150)m tym molisl(cid:145)tym tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m· (cid:149)ti oi keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r jai o jahoqisl(cid:149)r tym leta- tqop(cid:150)m aut(cid:150)m (cid:146)woum jahoqishe(cid:148) stom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 1068/93 tgr Epitqop(cid:147)r (9), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 961/98 (10)· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tym keptoleqei(cid:150)m aut(cid:150)m stgm paqo(cid:151)sa jat(cid:145)stasg tym acoq(cid:150)m stom tol(cid:146)a tou qufio(cid:151), jai id(cid:148)yr tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym aut(cid:150)m sto euqypa(cid:152)j(cid:149) l(cid:146)qor tgr Joim(cid:149)tgtar jai stg diehm(cid:147) acoq(cid:145), odgce(cid:148) sto ma jahoqiste(cid:148) g em(cid:148)- swusg cia tom evodiasl(cid:149) tym Afoq(cid:150)m jai tgr Lad(cid:146)qar pou peqikalb(cid:145)momtai sto paq(cid:145)qtgla· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tg cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diawe(cid:148)qisgr sitgq(cid:150)m, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Jat’ evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 10 paq(cid:145)cqavor 3 tou jamomi- slo(cid:151) (EOJ) aqih. 1600/92, ta pos(cid:145) tym emisw(cid:151)seym cia tgm pqol(cid:147)heia tou qufio(cid:151) joimotij(cid:147)r jatacyc(cid:147)r sta pka(cid:148)- sia tou eidijo(cid:151) jahest(cid:150)tor evodiaslo(cid:151) tym Afoq(cid:150)m jai tgr Lad(cid:146)qar jahoq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm 1g Ojtybq(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 28 Septelbq(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 173 tgr 27. 6. 1992, s. 1. (2) EE L 76 tgr 13. 3. 1998, s. 6. (3) EE L 179 tgr 1. 7. 1992, s. 6. (4) EE L 238 tgr 23. 9. 1993, s. 24. (5) EE L 198 tgr 17. 7. 1992, s. 37. (6) EE L 178 tgr 12. 7. 1994, s. 53. (7) EE L 387 tgr 31. 12. 1992, s. 1. (8) EE L 22 tgr 31. 1. 1995, s. 1. (9) EE L 108 tgr 1. 5. 1993, s. 106. (10) EE L 135 tgr 8. 5. 1998, s. 5. 29. 9. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 264/45 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 28gr Septelbq(cid:148)ou 1998, cia tom jahoqisl(cid:149) tym pos(cid:150)m tym emisw(cid:151)- seym cia tgm pqol(cid:147)heia stir Af(cid:149)qer jai stg Lad(cid:146)qa pqo(cid:152)(cid:149)mtym qufio(cid:151) joimotij(cid:147)r pqoeke(cid:151)seyr Pqo(cid:152)(cid:149)m (Jydij(cid:149)r SO) Keujasl(cid:146)mo q(cid:151)fi (1006 30) (se Ecu/t(cid:149)mo) Pos(cid:149) tgr em(cid:148)swusgr Pqooqisl(cid:149)r Af(cid:149)qer 116,00 Lad(cid:146)qa 116,00


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2836/98 dell'on. Niall ANDREWS alla Commissione. Indipendenza di Timor Est

eurovoc_concepts:
East Timor
Indonesia
UNO
common position
military occupation
political status
political system
political violence

text: 14. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 135/127 Risposta data dal signor Bangemann a nome della Commissione (12 novembre 1998) La Commissione rinvia l’onorevole parlamentare alla sua comunicazione al Consiglio, al Parlamento europeo, al Comitato economico e sociale e al Comitato delle regioni sul problema informatico dell’anno 2000 (1). La Commissione rimanda inoltre l’onorevole parlamentare alle risposte date alle interrogazioni scritte E- 421/98 (2), E-422/98 e E-425/98 (3) e E-424/98 (4) dell’onorevole Watson. La Commissione sta preparando, per il Consiglio europeo che si terrà a dicembre a Vienna, una relazione sul grado di preparazione degli Stati membri in cui verrà illustrata la situazione. Infine, l’onorevole parlamentare potrebbe fare riferimento al sito Internet della Commissione (http:// www. ispo. cec. be/y2keuro) in relazione a tale problema. (1) COM(98) 102 def. (2) GU C 310 del 9. 10. 1998, pag. 61. (3) GU C 304 del 2. 10. 1998, pag. 98. (4) GU C 310 del 9. 10. 1998, pag. 62. (1999/C 135/152) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2836/98 di Niall Andrews (UPE) alla Commissione (28 settembre 1998) Oggetto: Indipendenza di Timor Est Dopo il cambiamento di leadership in Indonesia, può la Commissione far sapere quali sviluppi si sono avuti in relazione alla legittima richiesta di indipendenza della popolazione di Timor Est? Risposta data dal sig. Marín in nome della Commissione (26 ottobre 1998) Fin dai primi di agosto 1998, ci sono stati molti importanti sviluppi riguardo ad una possibile soluzione della situazione di Timor Est. Il 4 e 5 agosto 1998, il segretario generale delle Nazioni Unite ha avuto a New York degli incontri con i ministri degli Affari esteri del Portogallo e dell’Indonesia, che hanno portato, per la prima volta nella storia, ad un comunicato congiunto. Il punto principale del comunicato era costituito dall’accordo raggiunto in merito all’organizzazione di approfondite discussioni riguardo ad uno statuto speciale per Timor Est, fatte salve le rispettive posizioni di principio. È stato anche deciso di coinvolgere più direttamente i vari gruppi di Timor Est nella ricerca di una soluzione e si è convenuto che il dialogo globale tra tutte le parti di Timor Est, riprendesse in ottobre 1998. Si è arrivati anche ad un accordo sull’istituzione di sezioni di interesse presso ambasciate disponibili a Lisbona e Jakarta. Il 10 e 11 settembre 1998, si é svolto a Dare Timor Est, su invito del vescovo Belo, un incontro di riconciliazione che ha riunito tutte le varie fazioni e i gruppi pubblici e civili di Timor Est. Al termine dell’incontro è stato pubblicato un comunicato congiunto, in cui si poneva l’accento sull’esistenza di punti di vista divergenti tra i vari gruppi e sul fatto che erano necessari ulteriori sforzi per trovare una piattaforma comune in grado di unire la popolazione di Timor Est. Ci sono stati anche alcuni scontri sporadici e saccheggi delle scorte statali di riso, dovuti alla terribile situazione economica, ma, apparentemente, senza connotazioni politiche. Il governo indonesiano ha portato avanti una moderata riduzione delle sue truppe, ma ha recentemente inviato un nuovo contingente, affermando che i nuovi arrivi non erano truppe da combattimento, ma che vi erano inquadrati ufficiali medici. La Commissione spera che gli sviluppi positivi riscontrati nelle ultime settimane porteranno in breve ad un’adeguata soluzione generale ed accettabile a livello internazionale per quanto concerne la questione di Timor Est


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2855/98 dell'on. Anita POLLACK alla Commissione. Città sostenibili e sviluppo sostenibile

eurovoc_concepts:
action programme
development policy
exchange of information
sustainable development
town
urban centre

text: C 182/26 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 28. 6. 1999 A livello comunitario non esistono aiuti specifici per il settore della funghicoltura. Tuttavia, in seguito alla riforma del settore degli ortofrutticoli attuata dal regolamento citato, la Commissione concede un aiuto finanziario a favore della costituzione di fondi di esercizio e per la realizzazione di programmi operativi da parte delle organizzazioni di produttori. Il settore della funghicoltura può pienamente beneficiare di tali aiuti allo stesso titolo degli altri settori interessati. (1) GU L 297 del 21. 11. 1996. (1999/C 182/033) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2855/98 di Anita Pollack (PSE) alla Commissione (28 settembre 1998) Oggetto: Città sostenibili e sviluppo sostenibile Ritiene la Commissione che vi sia una sovrapposizione fra le iniziative previste per la campagna per le città sostenibili finanziata dall’articolo B4-304 e quelle per il Foro Urbano per lo sviluppo sostenibile, finanziato dall’articolo B4-306 e ritiene che vi sia una coordinazione abbastanza stretta fra le due diverse unità della DG XI e DG IV che gestiscono questi due progetti? Risposta data dalla sig. ra Bjerregaard a nome della Commissione (9 novembre 1998) C’è una differenza piuttosto netta tra la campagna europea delle città sostenibili e le attività della rete del Foro Urbano per lo sviluppo sostenibile. L’obiettivo generale della campagna europea delle città sostenibili è promuovere lo sviluppo della sostenibilità attraverso la «Agenda locale 21» e processi simili rafforzando la partnership tra tutti i soggetti delle autorità locali e la cooperazione tra autorità. Cinque reti internazionali o associazioni di autorità locali sostengono la campagna, intraprendendo progetti per lo sviluppo sostenibile. Tali progetti riguardano azioni di sensibi- lizzazione, il confronto di esperienze attraverso, ad esempio, seminari sulle buone pratiche, diffusione di informazioni tramite siti web su Internet o newsletter, l’elaborazione di orientamenti tecnici, la formazione e la preparazione di materiale didattico per la formazione stessa. Queste attività e progetti, facenti parte della campagna, sono aperti a tutte le autorità partecipanti alla stessa e sono coordinati dall’ufficio della campagna. Il Foro Urbano per lo sviluppo sostenibile è stato fondato nel 1995. Esso consiste in una rete sperimentale di 20 città ed è coordinato dalla Commissione. Lo scopo di ogni Foro Urbano è di portare nella vita cittadina informazioni sulle politiche comunitarie e di costituire partnership locali per metterle in pratica coinvolgendo non solo le autorità locali, ma l’intera società civile e promuovendo la partecipazione dei cittadini. Tali attività fanno spesso uso di tecniche d’informazione e di comunicazione innovative. Le attività del Foro Urbano si sviluppano, dunque, su scala molto più piccola rispetto a quelle della campagna europea delle città sostenibili e sono volte ad azioni più dirette nell’ambito delle città partecipanti. Esiste una stretta ed efficace cooperazione tra le due unità della Commissione


title: WRITTEN QUESTION No. 2850/98 by Roberta ANGELILLI to the Commission. Reappraisal of energy-based medical techniques

eurovoc_concepts:
European Social Fund
Italy
medical specialisation
psychology

text: 14. 5. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 135/129 Onko neuvosto tietoinen näistä tapahtumista ja tätä poliittista puoluetta vastaan aloitettavasta oikeuden- käynnistä? Katsooko neuvosto, että sateenkaaripuolueen vastainen oikeudenkäynti rikkoo kansainvälisiä sopimussäännöksiä, joihin myös Kreikka on sitoutunut? Mitä toimia neuvostolta voidaan odottaa, jotta myös Kreikassa taattaisiin perusoikeus kielen valinnan vapaudesta? Vastaus (20. ja 21. joulukuuta 1998) Arvoisaa parlamentin jäsentä kehotetaan tutustumaan kysymykseen E-1998/98 annettuun vastaukseen. (1999/C 135/155) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2850/98 esittäjä(t): Roberta Angelilli (NI) komissiolle (28. syyskuuta 1998) Aihe: Energiaan perustuvien lääketieteellisten tekniikoiden uudelleenarviointi On olemassa monia akateemisia tieteenaloja ja ammatilliseen erikoistumiseen liittyviä aloja, jotka eivät tällä hetkellä saa Euroopan sosiaalirahaston asianmukaista tukea, mutta jotka ovat mahdollinen huomat- tava työllistävä voimavara. Erityisesti Viareggiossa (Italiassa) sijaitseva Accademia Homo Sapiens tarjoaa lääkäreille ja psykologeille erikoistumiskursseja, joilla käsitellään energiaan perustuvaa lähestymistapaa ja jota sovelletaan psykologiaan ja kliiniseen lääketieteeseen. Näillä kursseilla on tarkoitus tutustua tähän alueeseen ja sen terveysvaikutuksiin osoittamalla sen monet yhteydet ihmisten biologisiin, psykologisiin ja ihmissuhteita koskeviin tekijöihin. Energiaan perustuva lähestymistapa on aina ollut kokeilun kohteena eikä se ole virallinen tieteenala. Muuttunut kulttuuri-ilmasto on nyt kuitenkin antanut mahdollisuuden saada metodologista kurinalaisuutta edustavaa tietoa. Edellä mainitun perusteella tiedustelisin komissiolta: 1. Voisiko komissio kertoa, onko olemassa toimia, joilla helpotetaan ja/tai rahoitetaan tällaisia menetelmiä ja kursseja? 2. Voisiko komissio kertoa, onko olemassa tätä aihetta koskevia komission tai jonkin muun yhteisön elimen laatimia asiakirjoja? Komission jäsenen Pádraig Flynnin komission puolesta antama vastaus (23. marraskuuta 1998) Euroopan sosiaalirahaston (ESR) rahoituksen jakamisen hoitavat seurantakomiteat, jotka laativat yksi- tyiskohtaiset järjestelyt projektien valitsemiseksi. Yleisesti ottaen ESR ei osallistu korkea-asteen erikois- tumiskurssien rahoittamiseen. Komissio ei ole antanut seurantakomiteoille arvoisan parlamentin jäsenen mainitseman tieteenalan tukemista koskevia ohjeita, eikä sen tietoon ole tullut, että mikään yhteisön elin olisi laatinut asiakirjoja tästä aiheesta. (1999/C 135/156) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2861/98 esittäjä(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) neuvostolle (14. syyskuuta 1998) Aihe: Neuvoston vuoden 2000 jaettua Euroopan kulttuuripääkaupunkihanketta koskevat suunnitelmat EU päätti ensimmäistä kertaa jakaa Euroopan kulttuuripääkaupungin symbolisena vuonna 2000 yhdeksän Euroopan kaupungin kesken (Avignon, Krakova, Reykjavik, Santiago de Compostela, Helsinki, Bologna, Bryssel, Praha), mikä toi tähän Euroopan oloissa ennennäkemättömään kulttuuriyhteistyöhankkeeseen viiden jäsenvaltion sekä neljän unionin ulkopuolisen Euroopan maan kaupunkeja. Yhteinen kulttuuri- hanke liittää näin yhteen kolme pohjoisen, kolme Keski-Euroopan ja kolme Etelä-Euroopan kaupunkia


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2865/98 af Hiltrud BREYER til Kommissionen. Grænseværdier for børn - undersøgelse af indvirkningen på børn - børns miljørettigheder

eurovoc_concepts:
World Health Organisation
air quality
child
child protection
disease prevention
environmental protection
environmental standard
ozone
pollution
public health


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2881/98 von Panayotis LAMBRIAS an die Kommission. Notwendigkeit eines Rechtsrahmens für integrierte Pflanzenschutzmethoden

eurovoc_concepts:
consumer protection
means of agricultural production
occupational safety
organic farming
pesticide
pharmaceutical product
plant health legislation
plant health product
public health

text: 21. 5. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 142/53 (1999/C 142/064) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2881/98 von Panayotis Lambrias (PPE) an die Kommission (28. September 1998) Betrifft: Notwendigkeit eines Rechtsrahmens für integrierte Pflanzenschutzmethoden Nach Vorwürfen, die von Umweltverbänden und Vereinigungen für biologischen Anbau beim griechi- schen Landwirtschaftsministerium erhoben wurden, fehlt ein gemeinschaftlicher Rechtsrahmen für integrierte Pflanzenschutzmethoden. Kann die Kommission mitteilen, mit welchen Maßnahmen sie diese Lücke schliessen will, die sich ungünstig auf die Gesundheit der in Gewächshäusern beschäftigten Personen sowie auf die Gesundheit der Verbraucher auswirkt? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (19. November 1998) Die Kommission ist sich über die vom Herrn Abgeordneten angesprochenen Probleme durchaus im klaren. Im Rahmen des zweiten Seminars über eine Rahmenregelung für umweltverträglichen Pflanzen- schutz in der Europäischen Union, das unter der Schirmherrschaft der Kommission und des nieder- ländischen Umweltministeriums vom 12. -14. Mai 1998 in Brüssel stattgefunden hat, wurden spezifische Empfehlungen für integrierte Pflanzenschutzmethoden formuliert. Auf diesem Seminar ist insbesondere die Notwendigkeit hervorgehoben worden, daß sowohl das Konzept des integrierten Pflanzenschutzes als auch das des integrierten Landbaus besser definiert werden müssen. Die Kommission darf den Herrn Abgeordneten darauf hinweisen, daß der „integrierte Pflanzenschutz“ in Artikel 2 Nummer 13 der Richtlinie 91/414/EWG des Rates vom 15. Juli 1991 über das Inverkehrbringen von Pflanzenschutzmitteln (1) definiert ist als „gezielte Anwendung einer Kombination von Maßnahmen biologischer, biotechnologischer, chemischer, physikalischer, anbautechnischer oder pflanzenzüchteri- scher Art, wobei die Verwendung von chemischen Pflanzenschutzmitteln auf das unbedingt notwendige Mindestmaß beschränkt wird, um den Befall mit Schadorganismen so gering zu halten, daß kein wirtschaftlich unzumutbarer Schaden oder Verlust entsteht“. Weil diese integrierten Schutzmethoden allgemein als umweltverträglich anerkannt werden, gewährt die Gemeinschaft Finanzhilfen für eine beträchtliche Anzahl entsprechender Initiativen, insbesondere im Rahmen der Maßnahmen der Verordnung (EWG) 2078/92 des Rates vom 30. Juni 1992 für umwelt- gerechte und den natürlichen Lebensraum schützende landwirtschaftliche Produktionsverfahren (2). Bisher gibt es auf Gemeinschaftsebene keine Rechtsgrundlage für integrierten Pflanzenschutz, doch haben sich einige Mitgliedstaaten bereits eine gesetzliche Regelung für diese Produktionsmethoden an die Hand gegeben. Die Beziehungen zu Binnenmarkt und Qualitätspolitik sind ebenfalls zu berücksichtigen. Die Kommission arbeitet z. Z. an einer Mitteilung über die Umweltverträglichkeit von Pflanzenschutzmitteln, die dieser Frage Rechnung tragen wird. Es wird weitgehend − vor allem auf Ebene des OECD-Forums für Pestizide (3) − anerkannt, daß der integrierte Pflanzenschutz zur Verringerung des Pestizidrisikos beitragen kann und ganz allgemein Voraussetzung für eine umweltverträgliche Landwirtschaft ist. Was den Aspekt der Gesundheit der in Gewächshäusern beschäftigten Personen und der Verbraucher anbelangt, so sei darauf hingewiesen, daß die Gemeinschaftsvorschriften über Pflanzenschutzmittel einen soliden Rechtsrahmen bilden, der auf ein hohes Schutzniveau abzielt. (1) ABl. L 230 vom 19. 8. 1991. (2) ABl. L 215 vom 31. 7. 1992. (3) OECD Pesticide risk reduction workshop, Uppsala, Schweden 1995 − OECD Food and Agriculture Organisation (FAO) Workshop on integrated pest management and pesticide risk reduction, Neuchâtel, Schweiz, 1998


title: QUESTION ECRITE no 2882/98 des députes Niels KOFOED , Jan MULDER à la Commission. Réduction des restitutions à l'exportation de fécule de pomme de terre

eurovoc_concepts:
agricultural quota
cereals
common agricultural policy
export refund
maize
monetary compensatory amount
potato
prices policy
starch
tariff reduction

text: C 297/36 Journal officiel des Communautés européennes FR 15. 10. 1999 Commission des mesures compensatoires adoptées. Lorsque le site concerné est un site abritant un type d’habitat naturel ou une espèce prioritaires, seules peuvent être évoquées des considérations liées à la santé humaine et à la sécurité publique ou à des conséquences bénéfiques primordiales pour l’environnement ou, après avis de la Commission, à d’autres raisons impératives d’intérêt public majeur. La Commission voudrait attirer l’attention de l’Honorable Parlementaire sur le fait que la localité de Taguluche et ses environs n’ont pas été désignés comme zone de protection spéciale pour les oiseaux en vertu de l’article 4 de la directive 79/409/CEE du Conseil, du 2 avril 1979, relative à la conservation des oiseaux sauvages (1). À ce jour, ils n’ont pas été non plus officiellement proposés, par les autorités espagnoles, comme site susceptible d’intégrer le réseau Natura 2000. (1) JO L 103 du 25. 4. 1979. (1999/C 297/048) QUESTION ÉCRITE E-2882/98 posée par Niels Kofoed (ELDR) et Jan Mulder (ELDR) à la Commission (28 septembre 1998) Objet: Réduction des restitutions à l’exportation de fécule de pomme de terre Le 13 août dernier, le comité de gestion des céréales a décidé de réduire de façon forfaitaire les restitutions à l’exportation de fécule de pomme de terre de 10 écus (base maïs), ce qui a immédiatement plongé ce secteur dans une situation de déséquilibre et de «non-compétitivité» par rapport aux autres fécules. Le principe vital de l’équilibre entre les différents types de fécules a été reconnu et soutenu dans le cadre du rapport du Parlement européen du 28 avril 1998 sur la prorogation du système de quotas pour la fécule de pomme de terre, et d’ailleurs confirmé par le règlement du Conseil 1284/98 (1) du 16 juin 1998. À la lumière de cet équilibre particulièrement sensible et au regard des changements annoncés dans la politique agricole commune (Agenda 2000), la Commission peut-elle indiquer: 1. pourquoi ce principe d’équilibre, qui a toujours constitué et constitue encore une des pierres angulaires de la politique de l’Union européenne en matière de fécule n’a pas été pris en compte dans le calcul des restitutions à l’exportation pour la fécule de pomme de terre le 12 août 1998? 2. si elle est disposée à l’avenir à suivre les déclarations du Parlement européen ainsi que du Conseil en ce qui concerne l’injustice entraînée par la rupture d’équilibre dans le secteur de la fécule? (1) JO L 178 du 23. 6. 1998, p. 3. Réponse donnée par M. Fischler au nom de la Commission (28 octobre 1998) 1. La décision du 13 août 1998 de réduire forfaitairement de 10 écus par tonne (base maïs) la restitution à l’exportation pour la fécule de pommes de terre sans modifier les montants pour les autres amidons, et notamment l’amidon de maïs, était motivée par la situation peu transparente de marché de maïs pendant la période difficile de l’intercampagne et la disponibilité de la nouvelle récolte de pommes de terre à partir de mi-août. À partir du 11 septembre 1998, la situation normale d’équivalence entre les restitutions pour la fécule et l’amidon de maïs a été rétablie. 2. La Commission rappelle le contenu de son rapport au Conseil sur le régime de contingentement pour la production de fécule de pommes de terre, du 11 novembre 1997 (1) et notamment la remarque suivante dans le cadre de l’Agenda 2000: Étant donné que le régime de prix et compensation de la fécule a toujours été régi par la règlement de base céréales (lien avec le maïs), l’adaptation de ce régime suivra les mesures prises pour le maïs dans le cadre des décisions sur l’Agenda 2000. (1) COM(97) 576 final


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2976/98 dell'on. Honório NOVO alla Commissione. Situazione della BSE in Portogallo

eurovoc_concepts:
European Commission
Portugal
access to information
animal disease
application of EU law
cattle
exchange of information
public health
veterinary inspection
veterinary legislation


title: QUESTION ECRITE no 2838/98 de Niall ANDREWS à la Commission. Chômage de longue durée

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Union
employment policy
fight against unemployment
long-term unemployment
report

text: 21. 5. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 142/43 Réponse donnée par Mme Bjerregaard au nom de la Commission (22 octobre 1998) La Commission n’a eu connaissance d’aucune fuite récemment survenue en mer d’Irlande et provenant de l’usine de retraitement nucléaire de Sellafield. La Commission invitera néanmoins les autorités britanniques à lui fournir de plus amples renseignements. (1999/C 142/052) QUESTION ÉCRITE E-2838/98 posée par Niall Andrews (UPE) à la Commission (28 septembre 1998) Objet: Chômage de longue durée La Commission peut-elle indiquer les progrès qui ont été réalisés dans chaque État membre de l’Union européenne pour combattre le chômage de longue durée? Réponse donnée par M. Flynn au nom de la Commission (10 novembre 1998) Le chômage de longue durée est devenu dans la Communauté un problème de plus en plus difficile à résoudre. La plupart des États membres ont vu l’émergence d’un noyau dur de personnes connaissant des périodes de chômage prolongées et subissant de ce fait une perte de compétences et de motivation. Le taux communautaire moyen de chômage de longue durée est passé de 4,6 % à 5,2 % entre 1992 et 1997. Dans la plupart des pays, le chômage de longue durée a également augmenté au cours de cette même période. Cependant, plusieurs États membres ont enregistré certains progrès dans la lutte contre le chômage de longue durée, à savoir le Danemark, l’Irlande, le Royaume-Uni et, dans une moindre mesure, les Pays-Bas. Dans tous les autres États membres, le pourcentage de la main-d’œuvre connaissant des périodes extrêmement longues de chômage a augmenté et, dans certains cas (surtout en Belgique, en Grèce, en Espagne et en Italie), est resté à des niveaux extrêmement élevés (voir le tableau envoyé directement à Honorable Parlementaire ainsi qu’au Secrétariat général du Parlement). Depuis le Conseil d’Essen en décembre 1994, les Conseils européens successifs ont décidé d’intensifier les efforts en faveur de groupes de la population particulièrement atteints par le chômage. Les chômeurs de longue durée figurent parmi ces groupes. Dans les lignes directrices pour l’emploi en 1998, approuvées par le Sommet conjoint de Luxembourg et adoptées ensuite par le Conseil, deux des trois objectifs opérationnels au niveau communautaire concernent la prévention du chômage de longue durée. L’objectif visé est de faire en sorte que chaque chômeur se voit offrir un nouveau départ avant d’avoir passé 6 mois au chômage dans le cas des jeunes, et 12 mois dans le cas des adultes. Les plans d’action nationaux pour 1998 qui ont été soumis depuis par les États membres indiquent, pour une grande minorité d’États membres, un passage manifeste à des politiques de prévention et d’activation afin de lutter contre le chômage de longue durée. Une description plus détaillée des instruments politiques actuels et futurs en vue de réduire le nombre de chômeurs de longue durée figure dans le projet de rapport conjoint sur l’emploi de 1998. (1999/C 142/053) QUESTION ÉCRITE E-2839/98 posée par Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE) à la Commission (28 septembre 1998) Objet: La future politique des ports et des transports maritimes de l’UE Dans sa réponse à la question E-3493/95 (1) du 15. 02. 1995, la Commission européenne indiquait qu’elle avait créé une Task Force sur les systèmes maritimes du futur qui visait au rapprochement entre la recherche et l’industrie dans le secteur des industries maritimes, lequel engloble la construction navale, les transports maritimes et les ressources marines (pêche, aquaculture, énergie). Elle soulignait aussi le


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2831/98 do Deputado John McCARTIN Sektorn för fläskkött

eurovoc_concepts:
aid to agriculture
animal disease
animal plague
farm price support
farm prices
increase in production
livestock farming
market support
slaughter premium
swine

text: C 289/8 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 11. 10. 1999 Embora a tarefa não seja fácil, a Comissão está activamente envolvida num esforço de simplificação da política agrícola comum (PAC) através de uma acção que reduz, na medida do possível, o seu peso administrativo e que se destina a tornar a legislação agrícola mais clara, transparente e acessível. Nos últimos anos, a Comissão concedeu muita importância à simplificação aquando das reformas da PAC. Exemplo disso é a parte agrícola das propostas da Agenda 2000 (1), apresentada em Março (2), que é significativamente simplificada, especialmente no que diz respeito às culturas arvenses e ao desenvolvimento rural. As propostas da Comissão que reformam as organizações de mercado do azeite e do vinho também contêm medidas de simplificação importantes. Não cabe exclusivamente à Comissão agir. A tomada em consideração dos interesses divergentes e, por vezes, contraditórios dos Estados-membros é, frequentemente, uma das causas da complexidade dos diversos regulamentos de aplicação. (1) COM(97) 2000 final. (2) JO C 170 de 4. 6. 1998. (1999/C 289/010) PERGUNTA ESCRITA E-2831/98 apresentada por John McCartin (PPE) à Comissão (28 de Setembro de 1998) Objecto: Sector da carne de suíno Poderá a Comissão indicar quais os montantes pagos aos criadores europeus de suínos em compensação das perdas devidas à febre suína? Considerará a Comissão que esses pagamentos provocaram um aumento da produção que levou ao colapso do mercado da carne de suíno? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissão (16 de Outubro de 1998) Desde o surto da epidemia de peste suína clássica em princípios de 1997 até Setembro de 1998 foi paga uma soma total de 1 297 milhões de ECU aos suinicultores europeus, como compensação pelo abate veterinário e na qualidade de medidas de apoio ao mercado. O custo dos abates veterinários foi de 470 milhões de ECU, de que os Estados-membros pagaram 50 %, tendo o custo das medidas excepcionais de apoio ao mercado sido até à data de 827 milhões de ECU, de que os Estados-membros pagaram 30 %. Por conseguinte, o custo total para a Comunidade até Setembro de 1998 foi de 814 milhões de ECU. As estatísticas que mostram um grande aumento de produção em 1998 podem dar uma imagem errónea, uma vez que a produção real já tinha aumentado consideravelmente em 1997. Isso não é patente nas estatísticas de produção, porque um número elevado de suínos foi retirado do mercado em 1997, devido à peste suína clássica. A remoção de suínos do mercado nas zonas de peste suína teve de ser feita para erradicar a doença e evitar perturbar gravemente o mercado. Isso pode ter incentivado agricultores doutras zonas a aumentar a sua produção, uma vez que existia uma procura boa de carne de suíno. Cada investimento numa exploração agrícola é, naturalmente, decisão individual do empresário agrícola. Não se pode concluir que a compensação para os prejuízos de alguns empresários agrícolas fez aumentar a produção de carne de suíno na Europa. Deve igualmente ter-se presente o facto de os dados do recenseamento dos suínos revelarem uma expansão a longo prazo dos efectivos suinícolas europeus. A expansão dos efectivos suinícolas nos últimos 10 anos foi mais rápida na Irlanda (+79 %), em França (+30 %), na Dinamarca (+27 %) e na Bélgica (+26 %). Há ainda outros motivos para o actual preço baixo de mercado. A agitação económica no Extremo Oriente e na Rússia criou dificuldades às exportações europeias, tal como o fez a concorrência crescente dos EUA e do Canadá


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2891/98 af Johanna MAIJ-WEGGEN til Kommissionen. Krænkelse af menneskerettighederne i Columbia

eurovoc_concepts:
Colombia
EU aid
EU financing
human rights
humanitarian aid
war

text: 14. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 135/135 (1999/C 135/164) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2891/98 af Johanna Maij-Weggen (PPE) til Kommissionen Om: Krænkelse af menneskerettighederne i Columbia (28. september 1998) I henhold til menneskerettighedsorganisationer som f. eks. Amnesty International er menneskerettig- hederne i Columbia stadigvæk udsat for utallige krænkelser. Navnlig skulle situationen i San José de Apartade være meget alvorlig. Har Kommissionen kendskab til situationen i San José de Apartade, og hvilke foranstaltninger har den truffet med henblik på at få de columbianske myndigheder til at tage dette spørgsmål op? Giver Kommissionen på nogen måde økonomisk støtte til fordel for flygtninge i Columbia? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Manuel Marín (26. oktober 1998) Kommissionen følger med bekymring nøje udviklingen på menneskerettighedsområdet i Colombia, som stadigvæk er generelt utilfredsstillende. Derfor har Kommissionen ved flere lejligheder over for de colombianske myndigheder udtrykt bekymring over den alvorlige situation i landet med hensyn til menneskerettigheder og folkeret, og har bedt dem om at gøre en større indsats for at forbedre situationen. Kommissionen er informeret om situationen i San José de Apartade, som blot er et af mange eksempler på ovenfor nævnte situation. Ambassadørerne for de medlemstater, der er repræsenteret i Bogota, og chefen for Kommissionens delegation foretager med jævne mellemrum besøg i de områder, der er ramt af den væbnede konflikt, for at udtrykke deres støtte til ofrene for overgrebene og underrette det internationale samfund om, hvad der sker. Endvidere giver Kommissionen højeste prioritet til alle initiativer, som kan bidrage til at beskytte menneskerettighederne i Colombia og overvåge krænkelser af disse rettigheder. Dette sker på følgende måde: − Ved at styrke tilstedeværelsen af det internationale samfund i landet (forlængelse af finansieringen af internationale observatører, som stilles til rådighed af FN’s højkommissariat for menneskerettighe- der, og som har til opgave at følge menneskerettighedssituationen i hele landet). − Ved at finansiere initiativer til fordel for lokale ikke-statslige organisationer (ngo), som er aktive inden for demokrati og menneskerettigheder. − Ved i 1997 og 1998 at have mobiliseret 11 mio. ECU i humanitærhjælp, som specifikt er beregnet til fordrevne personer, som er ofre for vold. (1999/C 135/165) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2898/98 af Ursula Schleicher (PPE) til Kommissionen (28. september 1998) Om: Adgang til universiteterne i Portugal lettere adgang til Er det korrekt, at Studenter fra Europaskolerne får prioriteret og betragteligt universiteterne i Portugal, hvis en af forældrene er ansat i Fællesskaberne, og at disse privilegier endog ikke gives til portugisiske studenter fra Europaskolerne, hvis ingen af forældrene er ansat af Fælles- skaberne; hvorledes evaluerer Kommissionen dette forhold under hensyntagen til lighedsprincippet og det krav om lige muligheder, der også gælder for generel anerkendelse af eksamensbeviser fra Europa- skolerne?