title: Erityiskertomus N:o 16/98 rakenteellisten toimien määrärahojen toteuttamisesta ohjelmakautena 1994-1999 sekä komission vastaukset (annettu Europan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)

eurovoc_concepts:
Structural Funds
budgetary procedure
implementation of the budget
management
project management
structural expenditure

formats: html pdf print

text: C 347/48 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 ERITYISKERTOMUS NRO 16/98 rakenteellisten toimien määrärahojen toteuttamisesta ohjelmakautena 1994–1999 sekä komission vastaukset (annettu Europan yhteisön perustamissopimuksen 188 c artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (98/C 347/02) SISÄLLYSLUETTELO Kohdat Sivu 1. Johdanto. 1. 1 2. Tiivistelmä tärkeimmistä havainnoista. 2. 1 — 2. 9 3. Rakenteellisten toimien rahoitussuunnittelu ja talousarvion toteuttaminen. 3. 1 — 3. 12 4. Nykyiset tiedot rakenteellisten toimien toteuttamisesta. 4. 1 — 4. 7 5. Rakenteellisia toimia koskevat talousarviomenettelyt. 5. 1 — 5. 9 6. Viivästykset yhteisön määrärahojen käytössä tiettyjen yksittäisten tukimuoto- jen tasolla. 6. 1 — 6. 53 Yleiset havainnot. 6. 1 — 6. 13 Ohjelmasuunnittelu. 6. 14 — 6. 22 Rahoituskanavat. 6. 23 — 6. 33 Varojen käyttöönotto. 6. 34 — 6. 44 Toteutus. 6. 45 — 6. 53 7. Päätelmät. 7. 1 — 7. 8 TAULUKOT. Komission vastaukset. 49 49 50 51 52 54 54 56 57 58 60 61 63 83 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/49 1. JOHDANTO 1. 1. Tässä kertomuksessa käsitellään yhteisön rakenteel- listen toimien määrärahojen käyttöä ohjelmakautena 1994—1999 ja varainhoitovuosina 1994—1997. Määrä- rahojen käyttöä suhteessa toimille ja rakennerahastoille myönnettyyn ohjelmakautena kokonaisrahoitukseen 1994—1999 tarkastellaan erityisesti Eurooppa-neuvoston Edinburghissa 11. ja 12. joulukuuta 1992 tekemän pää- töksen ja kolmen uuden jäsenvaltion liittymisasiakirjan määräysten perusteella. Tämän määrärahojen käytön vai- kutuksia tulevaan rahoitukseen analysoidaan suhteessa rahoitusnäkymiin. Määrärahojen vajaakäytön ja rahoi- tuksen käytön viipeiden syitä analysoitiin jäsenvaltioille lähetettyjen kyselylomakkeiden perusteella ja paikan päälle tehtyjen vierailujen avulla. 2. TIIVISTELMÄ TÄRKEIMMISTÄ HAVAINNOISTA suunnitellut sitoumustasot vuosittain. Tämän tavoitteen saavuttamiseen tähtäävä tekniikka vaatii komissiolta ja jäsenvaltioilta paljon ponnistelua etenkin rahoitussuunni- telmien muuttamisen osalta. Nämä suunnitelmat laadi- taan ja niitä muutetaan, jotta niitä voitaisiin käyttää tarvittavien (katso kohdat 3. 11—3. 12). sitoumusten perustana 2. 5. Ajan tasalle saatettujen ja luotettavien niin määräl- listen kuin rahallistenkin rakenteellisten toimien toteutta- mista koskevien tietojen puuttuminen kaikilta hallinnon tasoilta (niin yhteisön tasolta kuin kansalliselta ja alueelli- seltakin tasolta) hankaloittaa toimien seurantaa. Toimien todellinen edistymisaste voidaan todeta vasta hyvin myö- hään. Eräät talousarvio- ja tilinpitomenettelyt sekä moni- mutkainen ja huonosti hoidettu indeksointijärjestelmä vaikeuttavat edelleen selkeän kuvan saamista tilanteesta. Yritykset perustaa yhteisiä tietokantoja epäonnistuivat. Sen vuoksi komission tulostilissään ja rahoitustaseessaan taseen ulkopuolisina sitoumuksina esittämät tiedot eivät ole täydellisiä (katso kohdat 4. 1—4. 21). 2. 1. Kaiken kaikkiaan rakenteellisten toimien suunnitte- lun toteuttamisessa saavutettiin 31. joulukuuta 1997 mennessä lähes alkuvaiheen ennusteita vastaava taso ohjelmakauden alussa havaituista viipeistä huolimatta. Eri aloilla ja eri jäsenvaltioissa voidaan kuitenkin havaita merkittäviä eroja (katso kohdat 3. 1—3. 4). 2. 6. Tiettyjen rakenteellisia toimia koskevien budjetti- kohtien vajaakäyttö ja määrärahojen puuttuminen samoin kuin määrärahojen siirtojen suuruus näiden bud- jettikohtien sisällä osoittavat, että luotettava menojen suunnittelu puuttuu ja että talousarviota koskevien ennusteiden menettelyt ovat puutteellisia (katso kohdat 5. 1—5. 10). 2. 2. Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumääräraho- jen vajaakäyttöä todettiin vuosina 1994 ja 1995. Sitä vastoin vuosina 1996 ja 1997 tärkeimpiin budjettikohtiin kuuluvien määrärahojen, erityisesti EAKR:n, ESR:n ja koheesiorahaston varojen, käyttöaste oli lähellä sataa prosenttia. Yhteisöaloitteiden osalta taas käyttöaste oli heikko. Vuonna 1997 komission oli jätettävä maksumää- rärahojen puutteen vuoksi hyväksymättä maksupyyntöjä yhteensä noin 1 500 miljoonan ecun suuruisesta sum- masta (katso kohdat 3. 5—3. 7). 2. 3. Rakennerahastojen maksusitoumusmäärärahojen toteuttamisessa tapahtuvien viipeiden poistamiseksi vuo- den 1999 talousarvioon on varattava 3 171 miljoonaa ecua eli noin 2 % kaikista rakennerahastojen määrära- hoista rahoitusnäkymissä alun perin suunniteltujen mää- rärahojen lisäksi. Varsinkin kauden alussa havaittu mak- sumäärärahojen vajaakäyttö johti omien varojen ylimitoi- tukseen. Osa edellisten varainhoitovuosien ylijäämistä johtuu tästä (katso kohdat 3. 8—3. 10). 2. 7. Määrärahojen heikko käyttöaste kauden alussa oli ennakoitavissa, kun otetaan huomioon sääntelykehyksen, yhteisön tukikehysten ja yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen sekä tukimuotojen toteutuksessa tapahtuneet viipeet ja toimien täytäntöönpanoon kulunut aika (katso kohdat 6. 4—6. 7). 2. 8. Niiden tukimuotojen analyysi, joissa määrärahojen käyttö on ollut heikointa, on osoittanut, että tukimuotoi- hin liittyvät toimeenpanon viivästykset johtuvat erityisesti seuraavista tekijöistä: — talousarviomenettelyjen ja rahoituksen toimeenpanon erot yhteisön tason ja kansallisen tason välillä (6. 8, 6. 10) — tukikelpoisuuden perustekijät, kuten oikeudellisen sitoumuksen ja rahoituksellisen sitoumuksen käsitteet, joiden soveltamisessa voi olla epävakaisuutta (6. 9) 2. 4. Rahoitusnäkymissä vahvistetut rakenteellisten kulu- jen tavoitteet näkyvät yhteisön talousarviossa vuotuisina sitoumuksina. Komission suurimpia huolia on saavuttaa — vaikeudet kokonaislähestymistavan (6. 11, 6. 12, 6. 15, 6. 16, 6. 19, 6. 20) soveltamisessa C 347/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 — rahoituksellisen ja fyysisen seurannan heikkoudet sekä seurantakomiteoiden toiminnan heikkoudet (6. 13, 6. 29) yhteisöaloitteiden osalta, joita koskeva prosessi on sitä- paitsi ollut pitkä (1). — koordinoinnin puutteet (6. 17, 6. 18) — ohjelmakausien päällekkäisyys (6. 21) — maksupyyntöjen esittämisen ja käsittelyn määräajat (6. 32, 6. 33) — rahoitussuunnitelmien optimistisuus, toimien ennak- koarvioinnin heikkous erityisesti yksityisten sijoitusten osalta ja hallintomenettelyjen hitaus (6. 34—6. 39, 6. 42, 6. 50—6. 52) — valuuttakurssien vaihtelu (6. 43, 6. 44) — joidenkin edunsaajien tietämättömyys tukikelpoi- suutta koskevista säännöistä (6. 45) — poikkeukselliset olosuhteet (6. 46, 6. 53) 2. 9. Ottaen huomioon komission käytettävissä olevien varojen vähäisyyden tilintarkastustuomioistuin toteaa, että komissio on ponnistellut huomattavasti suunnitte- lussa, hallinnoinnissa ja arvioinnissa. Tukikelpoisuutta koskevien kriteerien yksinkertaistamisen ja osapuolten selkeän tehtävien jaon lisäksi komission olisi syytä suosia todella tavoitteen ja ohjelman mukaista hallinnointia — joka on uudistuksen peruskäsite — kaikilla tasoilla (suun- nittelu, arviointi, organisointi, seuranta, valvonta). On myös korostettava monien ohjelmista jäsenmaiden tasolla vastaavien ponnisteluja. Kansallisia järjestelmiä olisi kui- tenkin vahvistettava mainituilla tasoilla. Tiettyjen seuran- takomiteoiden toimintaa olisi myös parannettava. 3. RAKENTEELLISTEN TOIMIEN RAHOITUSSUUNNIT- TELU JA TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 3. 1. Neuvosto varasi vuonna 1992 yhteensä 141 471 miljoonaa ecua rakennerahastojen sitoumuksia varten ohjelmakaudelle 1994—1999. Tähän summaan lisättiin vuonna 1995 vielä 4 747 miljoonaa ecua kolmea uutta jäsenvaltiota varten. Näiden summien vuotuisesta jakau- tumisesta on myös laadittu suunnitelma (katso taulukko 1). Näiden varojen monimutkainen myöntämisprosessi tavoitteen, jäsenvaltion ja yhteisöaloitteen mukaan ei ole aina pohjautunut objektiivisiin perusteisiin varsinkaan nojalla nykyhinnoilla 3. 2. Kahdentoista vanhan jäsenvaltion yhteisön tukike- hysten ohjelmakaudelle 1994—1999 varatusta yhteensä 137 634,5 miljoonan ecun kokonaissummasta 83 488,2 miljoonaa ecua eli 60,7 prosenttia sidottiin vuosina 1994—1997. Määrä on 97,7 prosenttia neljän ensimmäisen vuoden arviomäärästä (85 411,4 miljoonaa ecua). Suoritettujen maksujen osuus on 61 995,3 miljoonaa ecua eli 72,6 prosenttia suunnitel- luista sitoumuksista (katso taulukko 2). Osuutta voidaan pitää kohtuullisena, kun otetaan huomioon ohjelmien käynnistysvaikeudet ja maksujen suunniteltu jakautumi- nen. Itse asiassa yleensä myönnetään kahden vuoden lisäjakso maksujen suorittamiseksi edunsaajille, ja lopulli- set täytäntöönpanokertomukset on esitettävä kuuden kuukauden kuluessa tämän ajanjakson päättymisestä lukien. 3. 3. Kolmen uuden jäsenvaltion tukikehysten nojalla varattiin 2 285,9 miljoonaa ecua kaudelle 1995—1999, mikä vastaa 89,8:aa prosenttia tämän kauden kolmelle ensimmäiselle vuodelle suunnitelluista summista. Maksut olivat yhteensä 1 636 miljoonaa ecua eli 64,3 prosenttia arvioiduista sitoumuksista (katso taulukko 3). Nämä alhaisemmat luvut selittyvät sillä, että nämä jäsenvaltiot ovat joutuneet luomaan rakennerahastojen hallintomenet- telyt. 3. 4. Ohjelmasuunnittelun edistyminen verrattuna alku- peräisiin arvioihin vaihtelee jäsenvaltioittain. Sitoumus- määrä vaihtelee 112,6 prosentista 71,2 prosenttiin. Mak- sujen osalta vaihteluväli on 90,7 prosentista 47,4 prosent- tiin. Tavoitteista tavoitteella 1 on paras toteutuma (101,3 prosenttia sitoumuksina ilmaistuna), kun taas tavoitteet 5 a (kalastuksen osuus) (75,4 prosenttia) ja 5 b (75,2 prosenttia) ovat vielä toteutustavoitteesta jäljessä. nojalla 3. 5. Yhteisöaloitteiden ohjelmakaudelle 1994—1999 varatusta 14 471,1 miljoonan ecun suurui- sesta kokonaissummasta ja neljälle ensimmäiselle vuodelle varatuista 9 078,6 miljoonasta ecusta sitoumusten määrä oli yhteensä 7 661,5 miljoonaa ecua eli 84,4 prosenttia näille vuosille varatusta kokonaissummasta, ja maksujen osuus oli 4 165,3 miljoonaa ecua eli 45,9 prosenttia (katso taulukko 4). Yleisten suuntaviivojen hyväksymi- sessä tapahtuneet viipeet ja vaikeudet asianomaisten lukuisten ohjelmien valmistelussa ja käyttöönotossa ovat syynä todettuihin heikkoihin toteutumislukuihin erityi- sesti ohjelmakauden alussa. Tilintarkastustuomioistuin on (1) Lähemmät tiedot sisältyvät tämän kertomuksen liitteisiin, jotka saa pyydettäessä Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuo- mioistuimelta (katso taulukko 10). 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/51 jo kiinnittänyt huomiota näiden yhteisöaloitteiden hallin- non puutteisiin aiemmissa vuosikertomuksissaan (2). toteuttamisaste on 3. 6. Maksusitoumusmäärärahojen vaihdellut vuoden 1994 91,1 prosentista vuoden 1996 98,4 prosenttiin. Maksumäärärahojen osalta vastaavat luvut ovat nousseet vuoden 1994 72,5 prosentista vuoden 1995 80,3 prosenttiin ja aina 98,6 prosenttiin vuonna 1997. Maksumäärärahojen alhainen käyttöaste vuosina 1994 ja 1995 johti siihen, että näitä määrärahoja peruu- tettiin huomattavasti (vuonna 1994 käyttöaste oli 5 330 miljoonaa ecua ja vuonna 1995 enää 4 425 miljoonaa ecua) (katso taulukko 5). Vuonna 1997 kuitenkin eräitä budjettikohtia, erityisesti ESR:ää ja EAKR:ää, koskevien määrärahojen puutteen takia maksuja jäi suorittamatta yhteensä noin 1 500 miljoonan ecun suuruinen määrä. toteuttamisen erot. Esimerkiksi EAKR:n 3. 7. Tästä taulukosta käyvät ilmi eri rakenteellisten toi- mien ja koheesiorahaston maksusitoumusmäärärahojen käyttö on aina melkein sata prosenttia, kun taas yhteisöaloitteiden osalta tulokset ovat keskinkertaisia etenkin vuosina 1994 ja 1997 (12,9 prosenttia ja 61,4 prosenttia). Koheesiora- haston maksumäärärahojen käyttöaste oli 52,5 prosenttia vuonna 1994, mutta se ylsi lähes sataan prosenttiin vuosina 1995, 1996 ja 1997. Lähes kaikki EAKR:n ja ESR:n määrärahat käytettiin vuosina 1996 ja 1997, kun taas vuosina 1994 ja 1995 nämä rahastot olivat yhteisö- aloitteiden ohella syynä useimpiin määrärahojen peruu- tuksiin. 3. 8. Rahoitusnäkymät mukautettiin rakenteellisten toi- mien toteuttamisedellytyksiin. Mukautukset johtivat noin 3 171 miljoonan ecun ja 118 miljoonan ecun suuruiseen rakennerahastoista ja koheesiorahastosta maksettavien maksusitoumuksiin käytettävien määrärahojen siirtymi- seen varainhoitovuodelle 1999, kun ei otettu huomioon mahdollista vajaakäyttöä vuonna 1998. Maksusitoumuk- siin käytettävien määrärahojen osalta kokonaisvaikutuk- set ovat noin 1 405 miljoonaa ecua varainhoitovuonna 1999 (katso taulukot 6 ja 7). Kun otetaan huomioon omien varojen järjestelmän piirissä vahvistetut enimmäis- määrät ja talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta tehty toimielinten välinen sopimus, vuoden 1999 talous- arvioon voidaan kirjata tarvittavat määrärahat. rakennerahastojen 3. 9. Kaikkien tavoitteiden osalta maksujen suhde sitoumuksiin on 74,2 prosenttia, kun taas yhteisöaloitteiden osalta suhde on vain 54,4 prosent- tia. Tämä suhde vaihtelee jäsenvaltioittain ja on kaikkien rakennerahastojen osalta 88,4 prosenttia Irlannissa ja 57,4 prosenttia Italiassa (1). 3. 10. Talousarvion toteutumisen vertailu vuotuisiin arvi- oihin osoittaa, että eräiltä mailta ja tavoitteilta puuttuivat sitoumukset ja maksut vuodelta 1994, mikä johtui siitä, ettei yhtäkään tukitointa ollut vielä hyväksytty. Näin oli asianlaita etenkin tavoitteen 2 osalta Espanjassa, joka oli ainoa maa, joka ei ollut valinnut yhteisten ohjelma- asiakirjojen mallia, tai tavoitteen 5 b osalta Belgiassa. Kauden alussa todetut maksujen viivästymiset voitiin kuroa umpeen vuosina 1996—1997. Siten esimerkiksi arvioihin nähden maksut nousivat vuoden 1994 51,7 prosentista 77 prosenttiin vuonna 1997 tavoitteen 1 osalta, 44,7 prosentista 65,6 prosenttiin tavoitteen 2 osalta ja 34,5 prosentista 55 prosenttiin tavoitteen 5 b osalta. Italiassa tavoitteen 1 osuus nousi 18,6 prosentista 55,5 prosenttiin (1). 3. 11. Kaikkien tavoitteeseen 2 kuuluvien toimien osalta ohjelmakautena 1994—1996 alkuperäisen ohjelmasuun- nitelman rahoitussuunnitelmia porrastettiin uudelleen, minkä vuoksi ne keskittyivät viimeiselle vuodelle (katso taulukko 8) ja huomattavia rakennerahastosummia siir- rettiin kaudelle 1997—1999 (1). 3. 12. Yhteisön rahoituksen hallinnointia koskevia sään- töjä ei ole laadittu täsmällisen ja suoran yhteyden luomi- seksi yhtäältä sitoumusten ja maksujen ja toisaalta tuki- toimien edistymisen välille ohjelmista vastaavien tai lopul- listen tai viimeisten edunsaajien tasolla (3). Yhtäältä, kun myönnetty yhteisön rahoitusosuus ei ylitä 40:tä miljoonaa ecua, koko ohjelmakauden sitoumus voidaan tehdä jo päätöksen tekohetkellä. Toisaalta syntyneiden kulujen ja yhteisön maksamien määrärahojen välinen yhteys on yhä heikompi. Rahoitussuunnitelmien uudelleenporrastus joh- taa siihen, että uusia maksuja suoritetaan tukitoimien heikosta edistymisestä huolimatta. Joidenkin toimien osalta sitoumukset ja jopa maksut voivat olla väliaikai- sesti suurempia kuin arviot, koska vastaavat korjaukset tehdään vasta ensimmäisen rahoitustoimen yhteydessä mukautuksen jälkeen. Rahoitustietojen kulun kohtuutto- man pitkät viipeet vähentävät tietojen merkitystä entises- tään tukitoimien todellisen tilanteen kannalta. Kansalli- sella, alueellisella ja paikallisella tasolla lopullisille edun- saajille maksettujen suoritusten tilanteen 31. joulukuuta 1997 osalta mitään tarkkoja tietoja ei ole saatavissa tietojen seurantajärjestelmien puutteiden ja viipeiden vuoksi. 4. NYKYISET TIEDOT RAKENTEELLISTEN TOIMIEN TOTEUTTAMISESTA 4. 1. Rakenteellisten toimien analyysiä vaikeuttaa eniten siihen tarvittavien tietojen ajan tasalla pitämisessä ja (2) Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoito- vuodelta 1995 — pk-yritykset, Leader ja Adapt; tilintarkas- tustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 1994 — Interreg. (3) Kyseessä ovat esimerkiksi toimien urakoitsijat, jotka ovat lopullisista edunsaajista tai riippuvaisia tukijärjestelmien edunsaajayrityksistä. C 347/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 luotettavuudessa ilmenneet puutteet. Nämä eri tasoilla (yhteisön, kansallisella ja aluetasolla) ilmenevät puutteet koskevat etenkin ohjelmasuunnittelun etenemistä ja toi- mien paikan päällä tapahtuvan toteutuksen yksityiskoh- tia. Kokonaiskuva tiettynä ajanjaksona toteutettavien rakenteellisten toimien suunnittelutilanteesta puuttuu. 4. 2. Tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä (4) komis- sio alkoi esittää vuonna 1996 tulostilissään ja taseessaan rakenteellisiin toimiin taseen ulkopuolisina sitoumuksina liittyviä monivuotisia velvoitteita koskevia tietoja. Varain- hoitovuodelle 1997 esitetyt tiedot ovat edelleen puutteel- lisia (5). Komission yksiköt valmistelevat taulukon taseen ulkopuolisista sitoumuksista rakennerahastojen määrära- hojen perusteella rahoitusnäkymien mukaisesti vähentäen jo kertyneet sitoumukset. Tällä menettelyllä ei voida erottaa toisistaan jo tehdyistä päätöksistä johtuvia oikeu- dellisia velvoitteita vastaavia summia ja vielä myönnettä- viä summia. Koheesiorahastoon liittyviä tietoja esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1998. 4. 3. Sitoumusten vuotuisia eriä koskevat komission käy- tännöt vaihtelevat asianomaisten komission yksiköiden mukaan. Näihin käytäntöihin sisältyy erityisesti ohjelmien uudelleensuunnittelun jälkeinen sitoumusten mukauttami- sen puuttuminen ja maksujen kirjaaminen kaikkein van- himpiin sitoumuksiin (6). Käytännöt vaikeuttavat seuran- taa ja johtavat tilanteeseen, jossa rahoitustoimet pilko- taan keinotekoisesti vuotuisiin osuuksiin ja sen jälkeen unohdetaan tämä ajallinen yhteys niiden toteuttamisessa. lausunnossaan 4. 4. Tilintarkastustuomioistuin suositti N:o 4/97 (7) luopumista rakenteellisten toimien maksusi- toumuksien tekemisestä vuosittaisina erinä, koska se ”muodostaa poikkeaman, jonka yhteydessä unohdetaan, että menoihin käytettyjen määrien kohdalla talousarviota koskeva vuotuisuusperiaate ja asianmukaisuus on mah- dollista taata varainhoitovuodesta toiseen nimenomaan maksumäärärahojen avulla, kun kyse on useita vuosia kattavista toimista, joihin tarkoitetut määrärahat ovat jaksotettuja”. 4. 5. Rakennerahastoja koskevassa sääntelyssä määrätty sitoumusten eriin jaottelu on varainhoitoasetuksen ylei- siin säännöksiin vaadittu poikkeus. Tämä sitoumusten eriin jaottelu ylläpitää nykyistä ristiriitaista tilannetta, jossa kulutavoite on asetettu yhteisön talousarvion vuo- tuisten sitoumusten mukaan. Näin määritellyt tavoitteet saavutetaan todellisuudessa jo ajanjakson alussa ohjelmia hyväksyttäessä, koska tässä hyväksymisessä määritellään yhteisön sopimien oikeudellisten velvoitteiden kokonais- kustannukset, jotka on määritelty jo ennakolta rahoitus- näkymien ja puiteasetuksen yhteydessä. Sen vuoksi vas- taavien toimeenpanoyksiköiden tehtävänä on muodollis- taa tämä tilanne talousarviositoumuksella, joten tehtävä koostuu siten pelkistä tilikirjauksista. Toimien suuren määrän, toimien vuosittaista jaksottamista edellyttävien laskutehtävien monimutkaisuuden ja toimia koskevien rahoitussuunnitelmien muuttamismenettelyjen kankeuden takia kyseisten komission yksiköiden ja jäsenvaltioiden on silti uhrattava tähän merkittävästi resurssejaan. 4. 6. Näitä toimenpiteitä toteutetaan ohjelmien koko kes- ton ajan, mutta ne tulevat tärkeämmiksi kunkin ohjelma- kauden lopussa, kun useimmat rahoitussuunnitelmat on porrastettava uudelleen. Tämä ilmiö, joka huomattiin tavoitteeseen 2 kuuluvan kauden 1994—1996 yhteydessä, toistuu vuonna 1999 pelkästään sen vuoksi, että kaikki suunnitellut rahoitusvarat saataisiin sidotuksi. 4. 7. Rakenteellisten toimien hoidon lokerointi komission eri yksiköihin aiheuttaa sen, että toimien hallinnoinnin kokonaistilannetta on vaikea hahmottaa. Kuhunkin yksikköön on perustettu tietokantoja, mutta niitä ei ole liitetty toisiinsa, jotta tietoja voitaisiin tarkistaa ja ver- tailla. Tietokantojen päätarkoituksena on seurata kunkin yksikön hoitamaan rahoitustoimia koskevaan osaan liitty- vää talousarvion täytäntöönpanoa; niiden käyttökelpoi- suudessa kokonaisvaltaiseen seurantaan on toivomisen varaa. ARINCO-tietokannalla on se etu, että se koskee kaikkia rakennerahastoja, mutta perustietojen puuttumi- sen, saatavissa olevien tietojen heikon tason sekä tietojen säännöllisen päivittämisen puuttumisen vuoksi väline ei kuitenkaan ole käyttökelpoinen. (4) Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoito- TALOUSARVIOMENETTELYT 5. RAKENTEELLISIA TOIMIA KOSKEVAT vuodelta 1994, kohdat 5. 7 ja 5. 113. (5) Ks. tilintarkastuksen vuosikertomus varainhoitovuodelta 1997, tarkastuslausumaa koskeva luku 8, kohta 8. 58. (6) Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoito- vuodelta 1996, luku 21, kohta 21. 4. — Tarkastuslausumaa 1995 tukeva kertomus, osa I, kohdat 3. 34—3. 35. (7) Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen lausunto N:o 4/97 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi (Euratom, EHTY, EY) Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varain- hoitoasetuksen muuttamisesta, liitteen 2. 15 kohta. 5. 1. Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen talousar- vion toteuttamisen erittelyä on analysoitu (1). ”Varsinais- ten” maksusuoritusten ohella tietyssä talousarvion alamo- mentissa tapahtuneet määrärahojen ”siirrot” on otettu huomioon. Kullekin yhteisöaloitteelle tai sen osille on 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/53 perustettu yksi ainoa talousarvion alamomentti. Tuet on kuitenkin myönnetty EAKR:stä, ESR:stä, EMOTR:n ohjausosastosta tai KOR:stä ilman, että tämä näkyy talousarviossa. Kun kyseisiä alamomentteja toteutetaan yhteisöaloitteilla, kunkin rahaston hoidosta vastaava hyväksyjä toteuttaa sisäiset jakamiset. Siirrot koostuvat järjestelyistä eri rakennerahastojen kesken yhden yhteisö- aloitteen puitteissa. 1994 lopulla toteutumisaste oli vain 12,9 prosenttia sitoumuksina ja 41,2 prosenttia maksuina. Komissio perusteli tarvetta budjetoida nämä summat sillä, että tämä toimenpide oli tarpeellinen vaihe käyttämättömien määrärahojen siirtämiseksi myöhemmille vuosille, vaikka tiedettiinkin ennalta, ettei niitä voida ottaa käyttöön. Näin komissio tulkitsi talousarvion kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 10. 2 kohtaa. 5. 2. Suuruudeltaan monta miljardia ecua vuodessa sitou- muksina ja maksuina olevien, lähes kaikkia alamoment- teja koskevien siirtojen ja ”muutosten” suuri määrä osoittaa, että talousarviota koskevat ennusteet eivät ole tarpeeksi kurinalaisia. Huomattavaa määrärahojen vajaa- käyttöä on voitu tasata muissa kohdin määrärahojen liikakäytöllä. Esimerkkinä mainittakoon EAKR:n tavoit- teeseen 2 kuuluvat maksumäärärahat, joissa negatiivisia siirtoja oli 584,5 miljoonaa ecua vuonna 1996 (33 pro- senttia) ja positiivisia siirtoja 874,6 miljoonaa ecua vuonna 1997 (48 prosenttia). 5. 3. Useat eri olosuhteet ovat johtaneet tähän tilantee- seen. Maksusitoumusmäärärahoja koskevissa arvioissa otetaan yleisesti huomioon rahoitusnäkymien yhteydessä vahvistetut vuotuiset tavoitteet. Nämä määrärahat jaetaan budjettikohdittain yhteisön tukikehysten ja yhte- näisten ohjelma-asiakirjojen rahoitussuunnitelmien mu- kaisesti. 5. 4. Maksumäärärahoja koskevat arviot laaditaan sovel- tamalla prosenttiosuuksia — jotka puolestaan lasketaan maksujen teoreettisen ja todellisen kehityksen mukaan — kyseisen vuoden maksusitoumusmäärärahoihin ja makset- taviin summiin. 5. 5. Komission yksiköt laativat määrärahoja koskevat arviot edellisen varainhoitovuoden alussa, ja määräraho- jen merkinnät talousarvioon sekä niiden jako budjetti- kohtien välillä ovat aluksi arvioita, joiden realistisuutta ei juuri tiedetä talousarviomenettelyn alussa. Vuoteen 1998 mennessä ei ole laadittu oikaisuja eikä alustavia esityksiä korjaaviksi ja täydentäviksi lisätalousarvioiksi tukitoi- menpiteiden todellisen kehityksen ja rahoitussuunnitel- mien jatkuvien muutosten huomioon ottamiseksi. Komis- sio korjaa tämän tilanteen turvautumalla siirtoihin. 5. 6. Koska komissio hyväksyi vuonna 1994 yhteisöaloit- teisiin liittyvät yleiset suuntaviivat vasta myöhäisessä vai- heessa, kävi ilmeiseksi, että useimpia ohjelmia ei voitu hyväksyä tuon vuoden kuluessa. Kuitenkin budjettiva- rauksista tehtiin siirtoja yhteisön aloitteiden talousarvion alamomenteille. Ne osoittautuivat tarpeettomiksi, koska varainhoitovuoden luku B0-40) (talousarvion 5. 7. Vuosittain laadittavissa tukitoimia koskevissa rahoi- tussuunnitelmissa kootaan yhteen maksusitoumusten koko tukikelpoisuuskauden ennakoidut menot. Siten voi- daan ajatella, että näiden suunnitelmien luvut kuvaavat toimien sitoumuksia koskevia arvioita. Muutoksia tehtä- essä tarkistettuihin suunnitelmiin kuuluvat kuitenkin kuluneiden vuosien todelliset menot ja jäljellä olevia vuosia koskevat uudet arviot. Tällöin suunnitelmat tule- vat sekaviksi, eivätkä ne todellisuudessa koostu sitou- muksista tai maksuista, vaan ne ovat sekoitus kumpaakin luokkaa. Sitoumusten tukikelpoisuusajan viimeisiä vuosia koskevia lukuja on siten keinotekoisesti paisutettu, sillä ne sisältävät arvioita, jotka voidaan toteuttaa jäsenvalti- oissa kahtena rahoitussuunnitelmiin kuulumattomana lisävuotena. Näiden suunnitelmien käyttöarvo näyttää siis vähäiseltä. Ne ovat kuitenkin tärkeä tekijä alustavan talousarvioesityksen laadinnassa. 5. 8. Rakennerahastojen indeksointimenetelmästä on tehty joustavampi ohjelmakaudelle 1994—1999 (8). Ko- mission yksiköiden on laskettava kunkin yhteisön tukike- hyksen, yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ja yhteisöaloitteen indeksoinnista syntyneet lisävarat viimeistään kunkin vuoden alussa soveltamalla kyseisen vuoden indeksointi- arvoa tähän kyseiseen vuoteen ja tuleviin vuosiin liittyviin annuiteetteihin. Näitä varoja voidaan käyttää olemassa olevien tukitoimien yhteisön tuen lisäämiseen ja/tai uusien toimien rahoittamiseen. Seurantakomiteat ehdottavat näitä määrärahoja, joista komissio päättää. 5. 9. Tämän menettelyn kunkin vaiheen viipeiden vuoksi indeksoinnista johtuvia varoja ei ole käytännössä käy- tetty, ja komission virallista päätöstä odotettaessa nämä varat ovat jääneet toteuttamatta eikä niitä ole kirjattu. Esimerkiksi kaudelta 1994—1996 kaudelle 1997—1999 (8) Komission asetus (EY) N:o 402/94, annettu 23 päivänä helmikuuta 1994, ecun käyttöön liittyvistä yksityiskohtaisista säännöistä talousarvion toteuttamisessa rakennerahastojen osalta annetun asetuksen (ETY) N:o 1866/90 muuttami- sesta. C 347/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 siirretyt tavoitteeseen 2 kuuluneet varat käytettiin vasta vuosina 1997 ja 1998 tehtyjen myöntämispäätösten jäl- keen. Tämä vaikeuttaa ohjelmasuunnittelun tilanteen tasalla pysymistä entisestään. 6. VIIVÄSTYKSET YHTEISÖN MÄÄRÄRAHOJEN KÄY- TÖSSÄ TIETTYJEN YKSITTÄISTEN TUKIMUOTOJEN TASOLLA Yleiset havainnot 6. 1. Tämän tutkimuksen yhteydessä on analysoitu saata- villa olevien asiakirjojen, etenkin toimeenpano- ja arvioin- tikertomusten sekä seurantakomiteoiden kertomusten perusteella niitä eri syitä, joista yhteisön määrärahojen käytössä ilmenneet viipeet voivat johtua — jäljempänä syyt luokitellaan neljään kategoriaan: ohjelmansuunnit- telu, rahoituskanavat, varojen käyttöönotto ja toteutus. Näiden tutkimusten lisäksi tehtiin työmatkoja jäsenvalti- oihin, ja valituille ohjelmien toteutuksesta vastaaville lähetettiin kyselylomakkeet — taulukossa 9 esitetään tii- vistelmä saaduista vastauksista. Kyselylomakkeen laati- mista varten kartoitettiin, mitkä syyt todella johtivat määrärahojen vajaakäyttöön. Kun jätettiin ottamatta huomioon rakenteelliset syyt, esimerkiksi tukien suuri määrä tai viivästykset yhteisöaloitteiden hyväksymisessä, valittiin nelisenkymmentä syytä. Kyselylomake lähetettiin niiden 31 tukimuodon toteutuksesta vastaaville, jotka yhteisrahoitettiin EAKR:sta ja jotka liittyivät tavoitteisiin 1 ja 6. Näissä määrärahojen käyttö oli 31. 12. 1996 (to- teutuskauden puolivälissä) kaikista rakennerahastoista vähäisintä (9). On syytä korostaa, että kyselylomake lähe- tetään vain tietylle joukolle ja ettei vastauksista voida tehdä johtopäätöksiä kaikkien tukien suhteen. Vaikka siten tutkittujen ohjelmien otos ei edustakaan kaikkia, kyselyn tulokset ovat kuitenkin käyttökelpoisia esimerk- keinä määrärahojen käytön ongelmista. 6. 2. Suurin osa kyselyyn vastanneista ohjelmien toteutta- jista piti yhteisön tukikehysten ja yhtenäisten ohjelma- asiakirjojen hyväksymisessä tapahtuneita viipeitä pää- syynä yhteisön määrärahojen heikkoon käyttöasteeseen. ja ohjelmakauteen 1994—1999 Rakennerahastoihin (9) Kyselylomakkeeseen saatiin 54 vastausta. Tämä luku on suurempi kuin valitut 31 tukitointa, koska tiettyjen tukitoin- ten osalta useat yhteistyökumppanit vastasivat erikseen. 01 säilytettiin sen tärkeyden vuoksi (se edustaa yli kahta kol- mannesta ja koska kaikki rahastot osallistuvat siihen. 06 valittiin, koska se on yhdenmukainen 01:n kanssa. 02 on analysoitu asiakir- jojen avulla. rakennerahastojen kokonaistalousarviosta) liittyvät säännökset hyväksyttiin vasta heinäkuussa 1993 (10), mikä vaikeutti tukitoimien käynnistämistä 1. tammikuuta 1994. Yhteistyön käynnistämiseen, eri tavoitteisiin liittyvien suunnitelmien laatimiseen ja komis- siolle esittämiseen (11), yhteisön tukikehyksiä tai tarvitta- essa yhtenäisiä ohjelma-asiakirjoja koskevien päätösten valmisteluun ja tekemiseen, asianmukaisten ennakkoarvi- ointien laatimiseen sekä tukea koskevien pyyntöjen esittä- miseen ja niiden hyväksymiseen jäi aikaa vain viisi kuu- kautta. Myöskään tavoitteisiin 2 ja 5 b liittyviä suunnitel- mia ei voitu laatia ennen tukikelpoisia alueita koskevien luettelojen laatimista, minkä komissio teki vasta 20. ja 26. tammikuuta 1994 (12). jollei kyseisen 6. 3. Yhteensovittamisasetuksessa säädettiin kolmen kuu- kauden määräaika asetuksen voimaantulosta alkaen (3. jäsenvaltion kanssa elokuuta 1993), muusta sovittu, tai tukikelpoisia alueita koskevien luette- lojen laatimisesta niitä vastaavien suunnitelmien esittämi- selle ja kuuden kuukauden määräaika näiden suunnitel- mien vastaanottamisesta lukien yhteisön tukikehysten hyväksymistä koskevien komission päätösten tekemiseksi. Tavoitteeseen 1 kuuluvat yhteisön tukikehykset ja yhte- näiset ohjelma-asiakirjat hyväksyttiin lopulta kesällä 1994 ja tavoitteeseen 2 kuuluvat asiakirjat joulukuussa 1994. Yhteisön tukikehyksiä on täytynyt jälkeen päin konkretisoida hyväksymällä toimenpideohjelmia, yleis- avustuksia ja yksittäisiä hankkeita. Tätä prosessia ei pystytty saamaan päätökseen vuonna 1994, mikä olisi ollut suotavaa. tekemistä samassa yhteensovittamisasetuksessa (13) 6. 4. Lisäksi pyydettiin komissiota ja jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että komissio hyväksyy yhteisön tukikehystä koskevan päätöksen seuraavan kahden kuukauden aikana ne toimet, joille on rahastojen määrärahoista myönnetty vähintään kaksi kolmasosaa yhteisön tukike- hyksen ensimmäisen toimintavuoden ajaksi. Näin ei kui- tenkaan tapahtunut varsinkaan tavoitteen 1 kohdalla Italiassa eikä tavoitteen 2 kohdalla Espanjassa. 6. 5. Merkittäviä suunniteltuun rahoitukseen kuuluvia summia, joiden lisänä olivat vielä indeksoinnin tulokset, ei ollut sitä paitsi vielä jaettu 31. joulukuuta 1997. Tavoitteeseen 2 ohjelmakautena 1997—1999 kuuluvien toimien osalta monet tuen myöntämistä koskevat päätök- set hyväksyttiin vasta vuonna 1998, mitä ei voida perus- tella asetusten antamisessa tapahtuneilla viivästymisillä. (10) Asetukset (ETY) N:o 2080/93, 2081/93, 2082/93, 2083/93, 2084/93, 2085/93, annettu 20 päivänä heinäkuuta 1993 (EYVL L 193, 31. 7. 1993). (11) Alueellista kehittämistä koskevat suunnitelmat (tavoite 1); alueellisen ja sosiaalisen toiminnan uudelleensuuntaamista koskevat suunnitelmat (tavoite 2); maaseudun kehittämistä koskevat suunnitelmat (tavoite 5 b); tavoitteisiin 3 ja 4 liittyvät suunnitelmat. (12) Komission päätökset 94/169/EY ja 94/197/EY. (13) Asetuksen (ETY) N:o 4253/88 10 artiklan 2 kohta. 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/55 6. 6. Yhteisön menettelyjen ja yhteisön sääntöjen noudat- tamisen varmistamiseksi toteutettujen kansallisten menet- telyjen kankeus oli useimpien ohjelmien toteutuksesta vastaavien mielestä toinen pääsyy yhteisön määrärahojen käytön viivästymisiin. 6. 7. Viipeiden syynä saattaa olla myös kansallisten talousarvion toteuttamismenettelyjen yhteensopeuttami- nen monivuotisten ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvien yhteisön määrärahojen hallinnan kanssa. Kun menojen hallinnointi ei ole riippuvainen varojen alkuperästä, yhteisön yhteisrahoitukseen liittyvien talousarvion toteut- tamismenettelyjen hitautta ei pidetä merkittävänä tekijänä viivästymisissä. Sitä vastoin ohjelmien toteutuksesta vas- taavat pitävät tilannetta, jossa on lisättävä uusia menette- lyjä tai laadittava erillisiä asiakirjoja yhteisöltä peräisin olevien määrärahojen ja kansallisten määrärahojen hallin- taa varten, merkittävänä tai hyvin merkittävänä syynä. Usein yhteisön määrärahojen sisällyttäminen kansallisiin talousarvion toteuttamismenettelyihin edellyttää pitkälli- siä hallinnollisia menettelyjä, mikä ei edistä rahoitustoi- mien nopeaa ja joustavaa edistymistä. Kun tämä sisällyt- täminen tapahtuu hankekohtaisesti, lukuisia yksittäisiä talousarvioon ja tilinpitoon liittyviä toimia on toteutet- tava pantaessa hanketta täytäntöön. 6. 8. Säännökset rakennerahastojen monivuotisten rahoi- tustoimien toteuttamisesta perustuvat jaksotettuja määrä- rahoja koskeviin yhteisön talousarvion toteuttamismenet- telyihin. On olemassa rinnakkain kaksi erilaista jaksoa niin yhteisön tasolla kuin kansallisellakin tasolla: toinen on sitoumusten toteuttamista varten ja toinen maksujen suorittamista varten. Monivuotisen sitoumuksen käsite on kuitenkin hyvin usein tuntematon talousarviomenette- lyissä, joita julkishallinto ja yritykset soveltavat jäsenvalti- oissa. tion sisäisiä sekä komission ja jäsenvaltioiden välisiä keskusteluja. Tällainen tilanne on johtanut joskus vastak- kaisiin ratkaisuihin, mikä johtuu pikemminkin ohjelmista vastaavista tahoista kuin selkeästi määritellyistä menette- lyistä: eräät hylkäävät toteutuneet menot, jos tukikelpoi- suudesta on pienintäkään epäilystä; toiset taas hyväksyvät kaikki menot ja antavat mahdollisten myöhempien tar- kastusten ratkaista, mitkä ovat tukeen oikeutettuja menoja ja mitkä eivät. 6. 10. Ohjelman tukikelpoisuusaika lasketaan päivämää- rästä, josta alkaen ensimmäiset maksut voidaan suorittaa. Määrittämällä menojen sitomisen alkamispäivämäärä voi- taisiin kuitenkin varmistaa se, että yhteisrahoitus koskee uusia eikä jo meneillään olevia tai jopa päätökseen saatet- tuja hankkeita. Sitoumusten osalta on vahvistettu ainoas- taan viimeinen mahdollinen päivämäärä, mikä helpottaa menojen toteuttamista kiireesti ohjelmakauden lopulla. Rahoituksen toteuttamista koskevien säännösten olisi oltava lähempänä jäsenvaltioiden menettelyjä eivätkä ne saisi poiketa ohjelmakohtaisen lähestymistavan tavoit- teista. 6. 11. Rakenteellisten toimien yhteisrahoitus sen mu- kaan, onko kyseessä jo olemassa oleva vai uusi tukitoimi, ei ole yhdentekevää sen suhteen, miten yhteisön määrära- hoja voidaan käyttää. Kun rakennerahastoista yhteisra- hoitetaan käynnissä olevia toimia, edistyminen on nopeaa; saattaa jopa tapahtua, että rakennerahastoista maksetaan takaisin jo toteutuneet menot. Uusia toimia rakennerahastoista yhteisrahoitettaessa edistyminen on sitä vastoin paljon hitaampaa sen vuoksi, että kaikki toimeenpanomenettelyt on käynnistettävä. 6. 9. Oikeudellisen ja rahoituksellisen sitoumuksen käsite kansallisella tasolla, samoin kuin sitoumuksen toteutta- mishetken määrittäminen, ovat perustavanlaatuisia teki- jöitä menojen tukikelpoisuudesta päätettäessä (14). Tämä määrittäminen on ohjelmien toteutuksesta vastaaville suuri ongelma, jota on käytännössä vaikea ratkaista, ja se aiheuttaa epävarmuutta. Tietyissä tapauksissa ja sitou- muspäivämäärän varmistamiseksi on otettu käyttöön uusia menettelyjä. Toisissa tapauksissa jatketaan jäsenval- (14) Sitoumuksen käsitettä täsmennettiin uudelleen huhtikuussa 1997 tukikelpoisuuslomakkeessa (N:o 3). ”Pakolliset oikeu- delliset säännökset” ja ”tarpeellisten rahavarojen sitoumuk- set” määriteltiin päätöksinä, jotka tukikelpoisten toimien toteuttamisen lopulliset edunsaajat ovat tehneet, ja vastaavien julkisten varojen sitomisena (EYVL N:o L 146, 5. 6. 1997, s. 1). 6. 12. Vaikeudet lukuisten yhteisön ohjelmista vastaavien ja kansallisten ohjelmista vastaavien yhteistyössä aiheut- tavat viipeitä täytäntöönpanossa etenkin monista eri rahastoista rahoitettavien ohjelmien kohdalla. Kokonais- lähestymistapa, jota olisi rakennetukien osalta sovellet- tava entistä enemmän, perustuu ajatukseen, jonka mukaan eri toimenpiteiden vaikutus on suurempi, jos niiden vaikutukset yhdistetään, kuin jos toimenpiteet toteutetaan erikseen. Monista eri rahastoista rahoitettavat ohjelmat on kuitenkin usein muodostettu yhden rahaston alaohjelmista, joita hoidetaan erillään toisistaan ja joita jopa koskevat erilaiset, rahastoittain vaihtelevat täytän- töönpanosäännöt. Tällainen tilanne on myös useilla yhteisöaloitteiden ohjelmilla, joita rahoitetaan useista eri rahastoista maksettavilla hyvin pienillä summilla. Tällai- set tilanteet hidastavat menettelyjä tuottamatta todellista lisäarvoa. Eräät jäsenvaltiot, jotka ovat todenneet moni- rahoitteisen lähestymistavan puutteet edellisen ohjelma- kauden aikana, ovat rajoittaneet tämäntyyppisten ohjel- mien esittämistä. C 347/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 6. 13. Seurantakomiteoilla tulisi olla hyvin tärkeä rooli yhteisessä rahoitustoimien toteuttamisen valvonnassa. Tuomioistuin on jo todennut tarpeen parantaa niiden tehokkuutta (15). Komiteoiden myöhäinen perustaminen, riittämätön kokousten määrä, päätösten hyväksymisme- nettelyjen hitaus ja huono suunnittelu (liian vähän aikaa asiakirjojen tutkimiseen tai monien osanottajien osallistu- miseen) ovat toimimattomuuden syitä. Sitä paitsi seuran- takomiteoiden päätökset koostuvat yleensä vain kansalli- sille viranomaisille ja komissiolle esitetyistä ehdotuksista, joihin tarvitaan selvä vahvistus, mikä taas johtaa pitkälli- siin menettelyihin. ja tehottomien keskustelujen pohjalta. Esimerkkinä mai- nittakoon Italian tilanne 31. joulukuuta 1994, jolloin määrärahoja oli hyväksytty ainoastaan 5 130,3 miljoonaa ecua suunnitellusta 14 860 miljoonan ecun suuruisesta kokonaissummasta. Lisäksi Italiassa vuonna 1994 esitetyt ohjelmat hyväksyttiin vasta vuonna 1997. 6. 17. Andalusialle huhtikuussa 1994 esitetty kokonais- tuki hyväksyttiin syyskuussa 1995 ja siihen liittyvä sopi- mus allekirjoitettiin tammikuussa 1996. Lisäksi päätök- seen sisällytetty ”riskipääomatoimiin” liittyvä lykkäys- ehto poistettiin vasta marraskuussa 1997. Ohjelmasuunnittelu 6. 14. Ohjelmasuunnitteluun kuuluvat asiakirjojen hy- väksymismenettelyt ovat hitaita sekä yhteisön tasolla (useimmat pääosastot osallistuvat niihin) että kansallisella tasolla (on varmistettava eri osapuolten yksimielisyys). Menettelyihin kuluvaan aikaan voivat vaikuttaa jäsenval- tioiden institutionaaliset ja hallinnolliset rakenteet sekä eri osapuolten toiminnan tehokkuus. sopeutua 6. 15. Italiassa tapahtuneiden viivästymisten syynä saat- tavat olla kansallisten ja alueellisten hallintorakenteiden vaikeudet rakennerahastojen uudistukseen, koska nämä rakenteet soveltuivat paremmin hankekoh- taiseen kuin ohjelmakohtaiseen hallintaan. Näitä raken- teita ja niiden toimivaltuuksia on muutettu huomatta- vasti, mikä ei ole helpottanut sellaisen tehokkaan yhteis- työn toteuttamista, jolla voitaisiin nopeasti ratkaista ohjelmasuunnittelun eri vaiheissa ilmenneet vaikeudet. Yhteisön menettelyt on laadittu ohjelmien toteutusta var- ten, eivätkä ne sovellu yksittäisissä hankkeissa ilmennei- den ongelmien nopeaan ratkaisemiseen. 6. 16. Tiettyjen komissiolle esitettyjen ohjelmien heik- kous ja komission pyrkimykset parantaa niiden laatua ovat aiheuttaneet viipeitä ohjelmien hyväksymisessä. Monissa tapauksissa nämä viipeet eivät kuitenkaan ole oikeassa suhteessa tehtäviin parannuksiin. Ne johtuvat pikemminkin komission vaikeuksista hallinnoida moni- naisia ehdotettuja tukimuotoja, yhteensovittaa yksikkö- jensä toimintaa ja kehittää tehokas yhteistyökäytäntö jäsenvaltioiden kanssa. Eräissä tapauksissa yksittäisten toimien täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset sään- nöt on täsmennetty vasta useiden kuukausien, jopa monien vuosien, päästä huonosti toimivan kirjeenvaihdon (15) Viimeksi vuosikertomuksessa varainhoitovuodelta 1996, kohdat 7. 15—7. 19 ja 7. 59. 6. 18. Usein lykkäysehdot olisi voitu välttää tai poistaa aiemmin, jos komission sisäistä toimintaa sekä komission ja jäsenvaltioiden välistä toimintaa olisi yhteensovitettu paremmin. On myös käynyt niin, että lykkäysehtoja on tehty yksinomaan muodollisten vaikeuksien vuoksi. Täl- laisia ovat olleet esimerkiksi sellaisen tukijärjestelmän täsmällisen määrittelyn puuttuminen, jonka komissio on jo todellisuudessa hyväksynyt. Näihin lykkäysehtoihin liittyvät hankkeet ovat olleet hyvin kauan (joskus vuosia) toimeenpanematta, kun merkittävää edistystä ei ole tapahtunut varsinkaan kaikkein innovatiivisimpien toi- menpiteiden osalta. Usein näiden ongelmien ratkaisemisen viipeet ohjelmakautena tavoitteisiin 1994—1996 kuuluvien rahoitustoimien osalta ovat johta- neet siihen, että kyseiset toimet on korvattu niitä perintei- semmillä toimenpiteillä. erityisesti 2 6. 19. Yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin tai toimenpide- ohjelmiin sisältyvien vuotuisten rahoitussuunnitelmien epärealistisuus on myös vaikuttanut määrärahojen heik- koon käyttöasteeseen. Voidaan yleisesti todeta, että nämä suunnitelmat on laadittu rahoitusnäkymissä suunniteltu- jen vuotuisten sitoumusten lisääntymistä seuraten ja otta- matta huomioon niiden toteutettavuutta käytännössä. Jo suunnitelmien laadinnasta lähtien ohjelmien toteuttajat olivat tietoisia siitä, että rahoitussuunnitelmiin sisältyvää vuotuista jakoa oli mahdotonta noudattaa. Tämän tilan- teen vahvistavat näihin suunnitelmiin tehdyt muutokset ja muutosten laajuus. 6. 20. Lisäksi ohjelmasuunnittelussa on jätetty huomiotta kaksi näkökohtaa, jotka vaikuttivat huomattavasti tuki- toimien toteutukseen ohjelmakauden alussa. Ensimmäi- nen on tukitoimien hyväksymisen viivästyminen. Tosin menojen tammikuuta 1994 komissiolle ennen vuoden 1994 huhtikuun loppua esitet- tyjen pyyntöjen osalta, mutta yksittäisten toimien valinta- menettely voitiin todella käynnistää useimmissa tapauk- sissa vasta ohjelmien hyväksymisen jälkeen. Ainoastaan tapauksissa, joissa tukitoimien ennakkorahoitus on ollut tukikelpoisuus alkoi 1. 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/57 mahdollista, toimet on voitu käynnistää haluttuna ajan- kohtana. Rakennerahastoista maksettavien ennakoiden maksujärjestelmässä ja ohjelman toimintamallissa pide- tään kuitenkin rakennerahastoista suoritettavaa ennakko- rahoitusta tavanomaisena tilanteena. 6. 21. Toinen näkökohta liittyy aiempien ohjelmakausien tukitoimien loppuunsaattamiseen ja sitoumuskausien ja maksukausien päällekkäisyyksiin kansallisella tasolla. Niinpä uuden ohjelmakauden ensimmäisten vuosien aikana menot, jotka olisivat voineet olla tukikelpoisia kahtena kautena, myönnettiin kaudelle 1989—1993, jotta voitiin käyttää vielä käyttämättömät määrärahat. Tämän vuoksi ohjelmakauden 1994—1999 mahdolliset menot vähenivät. Tämä tekijä vaikutti suuresti jäsenvalti- oissa ja alueilla, joilla oli huomattavimmat viipeet edellis- ten tukitoimien loppuunsaattamisessa. 6. 22. Uuden ohjelmakauden yhtenäisten ohjelma-asiakir- jojen ja tukitoimien muutosmenettelyillä pyrittiin yksin- kertaistamiseen seurantakomiteoiden toimivaltaa lisää- mällä. Käytännössä on kuitenkin menetelty niin, että komissio on hyväksynyt uudet päätökset. Tämä menettely on raskas, se edellyttää yksiköiden välisten kuulemisten järjestämistä ja siinä on samat vaikeudet kuin yhteisön tukikehysten, yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen ja toimen- pideohjelmien hyväksymisessä. Joskus muutosehdotukset ovat viipeiden vuoksi vanhentuneet ennen kuin niistä on edes tehty päätöstä. Rahoituskanavat 6. 23. Rahoituskanavien monimutkaisuus kaikilla tasoilla (yhteisön tasolla ja kansallisella sekä pankkien tasolla), kuhunkin maksumääräysmenettelyyn tarvittavat määrä- ajat sekä osapuolten suuri lukumäärä vaikuttavat yhdessä niin, että yhteisön varojen kanavoiminen lopullisille edun- saajille kestää hyvin kauan. Lisäksi tämä monimutkaisuus hankaloittaa varojen kulun seurantaa. Tilintarkastustuo- mioistuin on viitannut monesti rahoituskanavien hitau- teen ja monimuotoisuuteen liittyviin vaikeuksiin (16). 6. 24. Yhteensovittamisasetuksessa säädetään varojen pe- rille tulosta lopullisille edunsaajille, että edunsaajien on saatava ennakot ja maksut viipymättä ja yleensä kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on saanut kyseiset määrärahat, edellyttäen, että edunsaajien pyyn- nöt täyttävät maksujen suorittamista koskevat vaatimuk- set (17). Näitä vaatimuksia ei ole määritelty tarpeeksi tarkasti, ja varojen edunsaajalle siirtämiseen kuluvat ajat ovat voimassa olevien menettelyjen vuoksi sattumanvarai- sia. Tavallisesti kansalliset viranomaiset suorittavat mak- sut edunsaajille sitä mukaa, kuin yhteisö on suorittanut nämä maksut asianomaisille viranomaisille, mutta näiden maksujen suorittamista koskeviin perusteisiin ja määräai- koihin liittyy ehtoja, jotka eivät ole edunsaajan hallitta- vissa, kuten se, että yhteisön tuen maksaminen ei käyn- nisty ennen kuin menokertymän tietty vähimmäismäärä on ylitetty. Joka tapauksessa pääasiallisena perusteena ei ole asiaan liittyvien toimenpiteiden edistyminen. Näissä olosuhteissa edunsaajien kassavaroja koskevien arvioiden laatiminen vaikeutuu. ja 6. 25. Tukitoimien toteuttamisessa ilmenevät viipeet ai- heuttavat samanaikaisesti kaksi ilmiötä. Siinä tapauk- sessa, että toimenpiteet edistyvät tavanmukaisesti, edun- saajille aiheutuu vahinkoa muiden toimenpiteiden viiväs- tymisestä, jos edunsaajat haluavat toimenpiteiden toteuttamista, heidän on varattava niitä varten rahoitusta ennalta. Erittäin hitaasti tai ei lainkaan etenevien toimen- piteiden tapauksessa edunsaajat saavat ennakkoja, joita he eivät vielä välttämättä tarvitse. Komissio on käsitellyt näistä varoista lopullisille edunsaajille mahdollisesti syn- tyvien korkojen käyttöä koskevaa kysymystä SEM 2000 -aloitteessaan (18) sekä ehdotuksessaan uudeksi rakenne- rahastoja koskevaksi asetukseksi. Komissio esittää, että ennakkomaksuista mahdollisesti saatu korko osoitettai- siin asianomaiseen tukitoimeen sen varmistamiseksi, että nämä korot käytetään yhteisön toimien tavoitteiden mukaisesti. 6. 26. Niissä tukijärjestelmissä, joissa tuen myöntäjää pidetään lopullisena edunsaajana, erityisesti tietyissä maissa (kuten Ruotsissa ja Suomessa) voimassa olevien menettelyjen mukaan ennakkojen maksaminen lopullisille edunsaajille on mahdollista ainoastaan tietyin edellytyk- sin. Tämän vuoksi yhteisön maksamat ennakot jäävät ohjelmasta vastaavan haltuun odotettaessa töiden tai investointien loppuunsaattamista. Kun otetaan huomi- oon, että vuosittain laaditut rahoitussuunnitelmat ovat epärealistisia, niissä tapauksissa, joissa tukijärjestelmällä on tärkeä osa tuen kohteena olevissa toimissa, nämä toimet voivat edistyä ohjelmasta vastaavien laatimien arvioiden ja yrityksille maksettavien tukien myöntämis- päätösten mukaisesti, mutta yhteisön määrärahojen käyt- töaste pysyy heikkona niin kauan kuin investoinnit ja myönnettyjen tukien maksaminen on saatettu loppuun. 6. 27. Saksi-Anhaltin toimenpideohjelman tilannetta 31. joulukuuta 1996 koskevasta selvityksestä käy ilmi, että julkiset menot ovat lisääntyneet suhteessa alkuperäisiin suunnitelmiin vuoden 1994 noin 10 prosentista 82 pro- (16) Esimerkiksi tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus va- rainhoitovuodelta 1993, kohta 6. 5. (17) Asetuksen asetus (ETY) N:o 4253/88 21 artiklan 5 kohta. (18) Ks. tukikelpoisuutta koskeva lomake N:o 8 (SEM 2000). C 347/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 senttiin vuonna 1996; tämä summa vastaa noin 47:ää prosenttia vuosien 1994—1996 kokonaissummasta sekä 21 prosenttia ohjelman kokonaissummasta (19). Tuen myöntämispäätöksiä tarkastelemalla voidaan kuitenkin havaita, että ohjelma oli toteutettu kuitenkin jo lähes kokonaisuudessaan (84 prosenttia). Ohjelman toteutuk- sessa ilmenneet viipeet eivät johtuneetkaan rahoitettavien hankkeiden puuttumisesta, vaan pikemminkin suunnitte- lusta, jossa ei otettu huomioon hankkeiden toteuttami- seen tarvittavaa aikaa eikä yhteisrahoitetun toimen eri- tyispiirteitä. On pantava merkille, että tukimäärien huo- mattava nousu vuonna 1995 mahdollisti varojen myöntä- misen entistä nopeammin. 6. 28. Yhteisön maksujen sekä kansallisten maksujen suorittamisen keskittyminen varainhoitovuoden loppuun sekä tukitoimia koskevien uusien tai aikaisempia päätök- siä muuttavien päätösten tekeminen vuoden lopussa vai- kuttavat haitallisesti edunsaajiin: heidän on toimittava vuosittaisten talousarvioiden puitteissa, ja arvioiden teke- minen vaikeutuu tai niitä on muutettava. Jos kyseiset varat maksetaan seuraavana varainhoitovuonna, näiden varojen ottaminen edunsaajien talousarvioon edellyttää usein pitkiä talousarviomenettelyitä. Tietyissä jäsenvalti- oissa näiden varojen ottaminen talousarvioon ja niiden käyttö on mahdollista ainoastaan siinä tapauksessa, että kyseisten varojen perille tulo on varmistettu. Muissa tapauksissa varainhoitovuoden lopussa käyttämättä jää- neitä määrärahoja ei voida siirtää seuraavalle tilikaudelle ilman eri toimenpiteitä. 6. 29. Yksi tukitoimien hallinnoinnin suurimpia heik- kouksia on toteutettujen toimien rahoituksellinen ja fyysi- nen seuranta. Koska tukitoimia on monia erilaisia ja edunsaajat ovat hajallaan, on tarpeen ottaa käyttöön tehokkaita menettelyjä, jotka mahdollistavat toimien ja niistä aiheutuvien kulujen seurannan kunkin edunsaajan ja yhteisrahoitetun toimen osalta. Nämä menettelyt voisi- joiden on vat helpottaa menoilmoitusten perustuttava asianmukaiseen kirjanpitoon (20). Tilintar- kastustuomioistuin on todennut erityisesti tarkastuslausu- massaan (21), että kyseiset menoilmoitukset eivät aina ole luotettavia, koska ilmoitusten laadinnassa ja tarkastuk- sessa sovelletuista menettelyistä ei ole sovittu (22). laatimista, (19) Ks. ”Zwischenbewertung des Einsatzes der EU-Strukturfonds in Sachsen-Anhalt für den Zeitraum 1994 bis 1996” — Ministerium für Wirtschaft, Technologie und Europaangele- genheiten — Sachsen-Anhalt. (20) Yhteisön tukikehyksen sekä yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen mukaisten tukitoimien rahoitusta koskeviin toimeenpano- säännöksiin sisältyy vaatimus erillisen kirjanpitojärjestelmän käyttämisestä. (21) Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen vuosiker- tomus varainhoitovuodelta 1996, kohta 6. 25. Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuimen tarkastuslausuma va- rainhoitovuosilta 1996, 1995 ja 1994. (22) Uuden, 15 päivänä lokakuuta 1997 annetun asetuksen (EY) N:o 2064/97 tarkoituksena on määritellä jäsenvaltioiden suo- rittaman rakennerahastojen yhteisrahoittamien toimien va- rainhoidon valvonta entistä paremmin (EYVL L 290, 23. 10. 1997, s. 1). 6. 30. Useimmat jäsenvaltiot ilmoittavat yhdeksi tärke- äksi määrärahojen käyttöä viivästyttäväksi tekijäksi tieto- jen keräämisessä edunsaajilta ilmenneet vaikeudet. Nämä vaikeudet aiheuttavat menoilmoituksissa ilmenevien vir- heellisyyksien lisäksi viipeitä ilmoitusten laadinnassa ja edelleen varojen saannissa. Nämä samat vaikeudet sekä tiedonkulun hitaus sen monivaiheisuuden vuoksi estävät sellaisten menettelyjen laatimisen, joiden avulla menoil- moitukset voitaisiin laatia välittömästi, kun maksujen käynnistyskynnys on saavutettu. 6. 31. Kansalliset hallintoelimet eivät aina ole tietoisia yhteisön maksaman tuen käynnistyskynnyksistä. Lisäksi tietojen käsittelystä, varmentamisesta ja kulusta aiheutuu tietojen keräämisen jälkeen lisäviipeitä. Sardiniassa mak- suja koskevia pyyntöjä ei esitetty siitä huolimatta, että maksuja koskevat käynnistyskynnykset oli ylitetty sel- västi. Menot, jotka olivat aiheutuneet 31. maaliskuuta 1997 mennessä, olivat tasolla, joka olisi mahdollistanut vuoden 1994 jäljellä olevan osuuden sekä vuoden 1995 kahden ensimmäisen ennakon eli yhteensä 68,8 miljoo- nan ecun summan maksamisen. Ylimääräinen menoilmoi- tus toimitettiin komissiolle kuitenkin vasta lokakuussa 1997. 6. 32. Niiden tapausten lukumäärä, joissa yhden ainoan menoilmoituksen perusteella pyydettiin useita maksusuo- rituksia, vahvistaa tarpeen valvoa paremmin sitä, että jäsenvaltiot esittävät maksuja koskevat pyyntönsä tasai- sesti koko vuodelle jaetun ohjelman mukaisesti, kuten yhteensovittamisasetuksen 19 artiklan 3 kohdassa sääde- tään. Lisäksi komission suorittamaan ilmoitusten tutkimi- seen ja maksujen määräämiseen kuluva aika ei saisi ylittää kahta kuukautta tukeen oikeuttavan maksua kos- kevan pyynnön vastaanottamispäivämäärästä. Näitä mää- räaikoja ei kuitenkaan aina noudateta, varsinkaan tuen jäljellä olevaa osuutta maksettaessa (23). 6. 33. Tietojen siirtoon ja käsittelyyn kuluva aika viiväs- tyttää yhteisön myöntämien määrärahojen maksamista. Määrärahojen käyttöaste ei vastaa tukitoimien todellista etenemistä, josta saadaan ainoastaan osittaisia tietoja vuosikertomusten laatimisen yhteydessä tai seurantakomi- teoiden kokouksissa. Varojen käyttöönotto 6. 34. Kansallisten, alueellisten ja yksityisten rahoitus- osuuksien käyttöönotossa suunnitellun aikataulun mukai- sesti on ilmennyt vaikeuksia erityisesti niissä tapauksissa, joissa toimien ennakkoarviointi on ollut heikkoa tai joissa menettelyjen määräajat huomioon ottavat alustavat (23) Ks. EAKR:n tukimuotojen päättämistä koskeva erityiskerto- mus. 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/59 toteutettavuustutkimukset ovat puuttuneet. Toimia kos- kevat rahoitussuunnitelmat osoittautuvatkin optimisti- siksi, kun tiettyjä toimia aletaan valmistella konkreetti- sesti ja kun vastaavien rahoitusosuuksien käyttöönotto aloitetaan. 6. 35. Julkisten varojen käyttöön saanti vaatii aikaa, jonka pituus usein aliarvioidaan. Erityisesti suurhank- keissa ja uutta luovissa toimissa, jotka kummatkin ovat yleensä monimutkaisia, tällaisia viipeitä ja jopa keskey- tyksiä on lähes mahdoton välttää. Kun edunsaajina ole- villa alueellisilla ja paikallisilla viranomaisilla ei ole pal- jonkaan valtuuksia päättää omasta rahoituksestaan, kan- sallisten rahoitusosuuksien maksamisessa ilmenevät vii- peet vaikuttavat toimien toteuttamiseen. Tilintarkastus- tuomioistuin on todennut tämän seikan jo aikaisem- min (24). 6. 36. Korsikaa koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan painopistealueina olivat suuret julkiset perusrakenteet, erityisesti Ajacciosta Bastiaan vievä tieosuus, jäteveden puhdistus, jätteiden käsittely ja vesirakennus. On tapauk- sia, joissa tärkeistä hankkeista ei ole vielä tehty sopimusta niiden toteutuksen osalta (tiehanke) tai joissa sopimus- puolten löytäminen on vaikeaa (julkinen rakentaminen). Tämä on johtanut viivästyksiin rahoitussuunnitelmien lopullisessa lukkoon lyönnissä ja jopa erään suunnitellun hankkeen hylkäämiseen. 6. 37. Samoin tämän yhtenäisen ohjelma-asiakirjan mu- kaisten jätteiden käsittelyä koskevien hankkeiden osalta riittävän julkisen rahoitusosuuden puuttuminen kahden polttouunin rahoituksesta johti siihen, että hankkeelle yritettiin saada yksityistä rahoitusta ”julkisia palveluja delegoimalla”, jolloin yksityisellä sektorilla toteutetaan toimiluvan nojalla yleisen edun mukaisia hankkeita kan- nattavalla tavalla. Komission kanssa käytyjen, tukikel- poisten menojen uudelleenmäärittelyä koskevien neuvot- telujen pituuden (yli 15 kuukautta) sekä juridisten ongel- mien vuoksi näitä toimia ei voida enää toteuttaa yhtenäi- sen ohjelma-asiakirjan puitteissa. 6. 38. Yksityisen sektorin rahoitusosuuksien käyttöönot- toa on vaikeaa ohjata, koska siihen vaikuttaa moni tekijä. Jotta tämä käyttöönotto onnistuisi, asianomaisten hank- keiden olisi oltava tarpeeksi pitkälle valmisteltuja ja nii- den kannattavuuden olisi oltava kiistaton. Niissä tukitoi- missa, joiden yhteydessä yksityisen sektorin osallistumi- investointeihin vaikuttavat myös nen on olennaista, taloussuhdanteet, minkä vuoksi niiden eteneminen on tavallista vaikeammin ennakoitavissa. Tämä on tilanne taantuvia teollisuusalueita koskevaan tavoitteeseen 2 kuu- luvissa ohjelmissa. 6. 39. Saksan uusissa osavaltioissa toteutettujen, yksityi- sen sektorin investointeihin perustuvien toimenpideohjel- mien tilanne on samanlainen. Saksi-Anhaltin toimenpide- ohjelman arviointimenettelyn yhteydessä suoritettu yhteis- rahoitettuja hankkeita koskeva selvitys osoitti, että 30 prosenttia hankkeista viivästyi noin kaksi vuotta. Inves- tointien määrä muuttui huomattavasti 41 prosentissa hankkeista (27 prosentissa hankkeista investoinnit lisään- tyivät ja 14 prosentissa hankkeista vähenivät). Näiden muutosten ja viipeiden suuri määrä osoittaa myös, että hankkeiden ennakkoarviointi on puutteellista. Tärkeim- piä edunsaajien ilmoittamia syitä merkittävimmille inves- tointien toteuttamisen aikana ilmenneille viipeille tai investointien vähentymiselle olivat ennen töiden käynnis- tämistä tarvittujen menettelyjen pituus, asianomaisella sektorilla vallinnut taloussuhdanne, osapuolten liikeasioi- den kehittyminen, rahoituksessa ja kassavaroissa ilmen- neet ongelmat sekä tavarantoimittajista tai alihankkijoista aiheutuvat viipeet. 6. 40. Kyselylomakkeeseen vastanneet viranomaiset eivät pidä talous- ja rahaliittoon siirtymiseen liittyviä julkista- louden tervehdyttämiseen liittyviä talousarvion tekemistä koskevia rajoituksia merkittävänä syynä määrärahojen heikkoon käyttöasteeseen. Minkäänlaista yhteyttä ei havaittu näiden rajoitusten ja yhteisön myöntämien mää- rärahojen käyttöasteen välillä, joka on lisääntynyt vuo- desta 1994. Euroopan parlamentin tästä aiheesta teettä- mässä tutkimuksessa tämän kehityksen ei havaittu vaikut- taneen määrärahojen maksamiseen millään välittömällä tavalla tarkastelluissa tapauksissa (25). 6. 41. Tähän tilanteeseen on moniakin syitä. Ensinnäkin jäsenvaltioiden viranomaiset ovat pyrkineet olemaan vähentämättä yhteisrahoitettujen toimien osuutta talous- arvioissaan yhteisön myöntäminen varojen viivästymisen välttämiseksi. Toiseksi ohjelmien muuttaminen mahdollis- taa toimia korvaamalla sellaisten hankkeiden valinnan, joiden osalta kansallinen rahoitusosuus on käytettävissä. 6. 42. Sardiniaa koskevaan yhtenäiseen ohjelma-asiakir- jaan on sisällytetty vielä suunnitteluvaiheessa olevia uusia hankkeita. Tällaiseen menettelytapaan, joka sinänsä on eniten asetusten hengen mukainen, olisi kuitenkin liitet- tävä menettelyjen keston huomioon ottavat rahoitussuun- nitelmat. Menettelyjen vuoksi hankkeet käynnistyvät usein vasta muutaman vuoden kuluttua sen jälkeen, kun niistä on päätetty. On pantava merkille, että yhteisön (24) Ks. esimerkiksi tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 1996, kohdat 7. 52—7. 57. (25) Factors influencing the spending of Structural Fund money (rakennerahastoista myönnettyjen määrärahojen käyttöön vaikuttavat tekijät). Euroopan parlamentti. Tutkimuksen pääosasto. Kesäkuu 1997. C 347/60 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 myöntämien määrärahojen käyttöön saamisessa ilmenneet vaikeudet eivät johdu Sardinian aluekehitykseen osoitet- tujen kansallisten julkisten varojen puuttumisesta. Alueel- liseen talousarvioon varattiin vuonna 1997 menojen määrä, joka olisi ollut yhteisrahoituskelpoinen, ja tämä määrä vastasi ohjelmassa julkisiin menoihin kaudelle 1994—1999 varattua määrää. 6. 43. Kansallisten valuuttojen ja ecun väliset kurssivaih- telut vaikuttavat haitallisesti yhteisön myöntämien määrä- rahojen käyttöön. Vaikutukset johtuvat siitä, että toimen- piteet toteutetaan kansallisessa valuutassa mutta tukitoi- mien kirjanpito ja rahoitussuunnitelmat laaditaan sen sijaan ecumääräisinä. Kansallisena valuuttana ilmoitettuja menoja on sen arvon aletessa lisättävä, jotta ne vastaisi- vat ecumääräisiä summia. Vastaavasti kansallisen valuu- tan arvon noustessa yhteisön vastaavaa rahoitusosuutta on vähennettävä; tämä määrä on katettava kansallisista menoista. 6. 44. Kummassakin tapauksessa ohjelmasuunnittelu muuttuu, ja jos asiaan ei reagoida nopeasti, vaikutukset saattavat olla huomattavia erityisesti siinä tapauksessa, että valuuttakurssimuutokset tapahtuvat ohjelmakauden lopussa. Italiassa tehokkaan reagoinnin puuttuminen vai- kutti haitallisesti edeltävän ohjelmakauden loppuunsaat- tamiseen. Muissa jäsenvaltioissa otettiin käyttöön toimen- piteitä tämän ilmiön vaikutusten lieventämiseksi; tällaisia olivat esimerkiksi menoilmoitusten tekeminen ecumääräi- sinä, kansallisena valuuttana tehtyjen menoilmoitusten entistä nopeampi laatiminen sekä ylimääräisten hankkei- den varaaminen (”overbooking”). Toteutus 6. 45. Vaikka vuonna 1988 toteutetusta rakennerahas- toja koskevasta uudistuksesta on kulunut jo aikaa, edun- saajat tuntevat yhteisön sääntöjä ja menettelyitä yhä puutteellisesti. Sardiniassa ilmenneet vaikeudet, jotka kos- kivat tukitoimien keskeisten osatekijöiden, kuten sitou- musten, lopullisen edunsaajan sekä tukikelpoisten kulujen käsitteitä, olisivat olleet vähäisempiä, jos näiden tekijöi- den merkitys olisi selvennetty yhteistyökumppanuuden puitteissa. Menojen tukikelpoisuuden määrittämisessä ilmenneet väärinkäsitykset, joiden vuoksi julkisten meno- jen sijasta hankkeessa otettiin huomioon kokonaiskustan- nukset, viivästyttivät yhteisön määrärahoina myöntämien 38,3 miljoonan ecun täytäntöönpanoa. vissa, mukana oli myös sellaisia seikkoja, jotka olisi voitu ottaa huomioon suunnitteluvaiheessa. Esimerkiksi uusien jäsenvaltioiden oli muutettava menettelyitään ja yksiköi- tään huomattavasti mukautuakseen yhteisön ohjelmien hallintomenettelyihin, mikä aiheutti huomattavia viipeitä suhteessa suunnitteluun, joka laadittiin ikään kuin ohjel- mista vastaavat ja menettelyt olisivat toimineet ohjelma- kauden alusta lähtien. Kreikan teollisuutta koskevan toi- menpideohjelman täytäntöönpano edellytti 21 uuden sää- döksen tai määräyksen antamista. 6. 47. Vaikka asetuksen 4253/88 yhteisön tuen vähentä- mistä, keskeyttämistä ja lakkauttamista koskevan 24 artiklan soveltaminen on ollut harvinaista, kyseinen arti- kla voi vaikuttaa ohjelmien edistymiseen, vaikkakin vain välillisesti. Esimerkiksi erääseen Espanjaa (Cantabria) koskevaan viivästyneeseen toimenpideohjelmaan vaikutti kaudella 1989—1991 toteutettavaksi suunnitellun suur- hankkeen toteuttamiseen varattujen, mutta käyttämättä jääneiden määrärahojen takaisin maksaminen (26). Viiväs- tymistä ohjelmassa aiheutti lisäksi vuoden 1994 alueelli- sen talousarvion hyväksyminen vasta maaliskuussa 1995. Vuoden 1994 erä oli lopulta peruutettava, ja vuoden 1995 erää oli vähennettävä huomattavasti. Useammin on käynyt niin, että komissio keskeyttää tosiasiallisesti tuen maksamisen usean kuukauden, jopa usean vuoden ajaksi odottaessaan, että erimielisyydet asianomaisen jäsenval- tion kanssa saadaan ratkaistuksi (27). jotka 6. 48. Monet ohjelmien toteutuksesta vastaavat esittävät esimerkkejä, liittyvät komission asianmukaisen koordinoinnin puuttumiseen. Erot yksiköiden tulkin- noissa vaikuttavat haitallisesti tukitoimien hallinnointiin, eivätkä jäsenvaltiot aina ymmärrä näiden viivästysten syitä. Yksi suurimmista ongelmista, jonka useasta rahas- tosta rahoitettavan Hainaut’ta koskevan yhtenäisen ohjelma-asiakirjan ohjelmasta vastaavat havaitsivat, liittyi kolmen hankkeen kirjaamiseen ESR:ään EAKR:n sijasta, mikä edellytti hankkeen varojen siirtoja, ja rahastojen rahoitushallinnon erilaisiin ja EMOTR:n toimet ovat monivuotisia, kun taas ESR:n toimet ovat vuosittaisia). Asianomaisten ohjelmasta vas- taavien mukaan tämä tilanne aiheutti useiden kuukausien mittaisen viipeen ESR:n varojen maksamisessa. järjestelmiin (EAKR:n 6. 49. Kunkin sitoumuksen jäljellä olevan osuuden mak- saminen edellyttää sitä, että komissiolle laaditaan ja toi- mitetaan hankkeen toimeenpanoa koskeva vuosikertomus ja että komissio hyväksyy tämän vuosikertomuksen. Jois- 6. 46. Monissa tapauksissa viipeiden syynä olivat poik- keukselliset olosuhteet, kuten yksiköiden uudelleenjärjes- telyt, poliittiset muutokset, luonnonkatastrofit tai muu- tokset hallinnollisessa ympäristössä. Vaikka jotkin näistä olosuhteista eivät luonteensa takia olleetkaan ennakoita- (26) Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoito- vuodelta 1994, kohta 4. 74. (27) Ks. tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset varain- hoitovuosilta 1994 ja 1995, kohdat 5. 42—5. 44 ja kohdat 6. 16—6. 19. 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/61 sakin tapauksissa tuen jäljellä olevaa osuutta ei voitu maksaa sen vuoksi, että asianomaiset viranomaiset eivät olleet toimittaneet tarvittavaa vuosikertomusta tai koska vuosikertomus ei ollut laadultaan tarpeeksi hyvä. hankkeella tilintarkastustuomioistuimen suorittaman tar- kastuksen jälkeen. toimenpidettä 6. 50. Rahoituksellisesti huomattavan osuuden jostakin tai toimenpideohjelmasta muodostavaa hanketta koskevat viivästykset tai vastoinkäymiset saatta- vat vaikuttaa haitallisesti koko tukeen. Tuen rahoituksel- linen edistyminen viivästyy odotettaessa muutosmenette- lyiden loppuun saattamista. Sardiniassa kahden, 28 ja 35 prosenttia ohjelman kokonaiskustannuksista muodosta- neen hankkeen toteuttamista ei ollut käynnistetty vielä lainkaan, vaikka ohjelma oli jo puolivälissä. Ohjelmaa muutettiin lopulta vasta joulukuussa 1997, vaikka muu- tostarve oli ollut ohjelman eri osapuolten tiedossa ohjel- man alusta alkaen. 6. 51. Yksittäiset toimet ja hankkeet kohtaavat usein vaikeuksia, joiden vuoksi ne käynnistyvät myöhemmin kuin mitä edunsaajat ovat ennakoineet. Se, että ohjel- mista vastaavat eivät laadi toteutettavuustutkimuksia eivätkä tarkasta näiden ennusteiden luotettavuutta ennen niiden hyväksymistä, edistää tällaisen liiallisen optimismin syntymistä. On harvinaista, että lunastusmenettelyt, julki- sia hankintoja koskevat tarjouskilpailumenettelyt tai ympäristövaikutusten arviointimenettelyt eivät aiheuta lainkaan viipeitä. 6. 52. Sardiniaa ja Korsikaa koskevien toimenpideohjel- mien yksityiskohtainen tarkastelu osoittaa, että toteutta- misessa ilmenneet viipeet johtuivat menettelyihin sisälty- neistä määräajoista tai tarpeesta päästä sopimukseen eri osapuolten välillä. Sardinian toimenpideohjelman merkit- tävimmän, kaasuntuotantolaitosta koskevan hankkeen laatimista ei ollut saatettu päätökseen niiden vaikeuksien vuoksi, jotka liittyvät hankkeen tekniseen toteuttamiseen sekä hankkeen rahoitussuunnitelmaa koskevan päätöksen tekemiseen pankkia edustaneiden osapuolten kanssa. Lopulta kyseinen toimenpide peruutettiin ohjelman muut- tamisen yhteydessä joulukuussa 1997. 6. 53. Viipeitä ja kustannusten lisääntymistä aiheuttavat olosuhteet eivät ylipäätään ole harvinaisia. Tällaisia olo- suhteita ovat esimerkiksi ennakoimattomat tekniset vai- keudet, yksityisyrittäjien tekemät konkurssit, lisätöiden tarve ja niin edespäin. Asianomaisten toimenpiteiden muutosmenettelyjen hitaus ja mainitut olosuhteet sekä hankkeen painopistealueiden muuttaminen pitkittävät vii- peitä lisää. Tarkastusten yhteydessä todetut sääntöjen vastaiset menot saattavat niin ikään aiheuttaa viipeitä, koska nämä menot on poistettava menoilmoituksista ja ne on korvattava vaihtoehtoisten hankkeiden menoilla. Näin tapahtui Saksi-Anhaltissa, jossa suuri, noin 12 mil- investointihanke oli korvattava toisella joonan ecun 7. PÄÄTELMÄT 7. 1. Talousarviota varten laadittujen arvioiden laatimis- menetelmien parantaminen on tarpeen, jotta vältettäisiin määrärahojen vajaakäyttö ja saataisiin vähennetyksi siir- toja. 7. 2. Rakenteellisiin toimiin, erityisesti niiden mukaisesti vuosittaisina erinä suoritettaviin sitoumuksiin liittyviä talousarvion toteuttamista koskevia säännöksiä olisi tar- kistettava, jotta varmistettaisiin niiden yhdenmukaisuus varainhoitoasetuksen ja kaikkien talousarviota koskevien säännösten kanssa. 7. 3. Talousarvion toteuttamista ja rahoitusta rakenteel- listen toimien osalta koskevien säännösten tarkistuksessa olisi yksinkertaistettava näitä säännöksiä ja tehtävä niistä entistä avoimempia ja joustavampia. Komission 18. maa- liskuuta 1998 esittämiin ehdotuksiin uusiksi rakennera- hastoja koskeviksi asetuksiksi sisältyy säännöksiä, joilla pyritään yksinkertaistamaan tätä alaa erityisesti ottamalla käyttöön uusia menettelyitä, jotka koskevat uusia erinä suoritettavia sitoumuksia sekä varojen sitomista indek- siin. 7. 4. Tähän asti yhteisön tukikehysten ja rakenteellisten tukimuotojen rahoitussuunnittelu on tapahtunut siten, että aiemmissa rahoitusnäkymissä esitetty vuosittaisten menojen suunnitelma on toistettu. Tämän menettelyn avulla käytännön toteutettavuutta voidaan kuitenkin arvioida hyvin heikosti, ja lisäksi menettely johtaa seka- vaan kuvaan tukitoimien toteuttamisesta. Rahoitussuun- nitelmista on vain vähän käytännön hyötyä, ja niitä muutetaan lukuisia kertoja ilman, että ne heijastaisivat yhtään paremmin toimien toteuttamista koskevia oikeita ennusteita. Vuosittain maksettavien erien keskittyminen ohjelmakauden viimeisiin vuosiin saattaa johtaa vaikeuk- siin saatettaessa loppuun kauden 1994—1999 tukitoimia, jolloin edellisten kausien tukitoimien loppuunsaattami- sessa todettu tilanne toistuu (28). Uutta ohjelmakautta 2000—2006 silmällä pitäen on ponnisteltava huomatta- vasti sen varmistamiseksi, että suunnittelu olisi todella järkevää ja että sitä koskeva aikataulu olisi realistinen. 7. 5. Komission ja jäsenvaltioiden tietojärjestelmiä olisi parannettava siten, että kaikki hankkeen osapuolet voisi- vat milloin tahansa saada luotettavat ja ajan tasalla olevat tiedot tukitoimien sekä yhteisön yhteisrahoittamien toi- (28) Erityiskertomukset EAKR:ää ja tavoitetta 5 b koskevien tukitoimien loppuunsaattamisesta. C 347/62 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 mien kulloisestakin tilanteesta (29). Hiljattain esitettyihin ehdotuksiin uudeksi rakannerahastoja koskevaksi asetuk- seksi sisältyvä velvoite määrärahojen toimeenpanoa kos- kevien kertomusten laatimisesta kalenterivuosittain eikä enää erinä on myönteinen muutos, joka kuitenkin on riittämätön siinä tapauksessa, että näiden kertomusten sisältämiä tietoja ei analysoida ja hyödynnetä entistä paremmin. Rakennerahastoista myönnettävän rahoituk- sen avoimuuden lisäämisen olisi oltava ensisijainen tavoite, ja tietotekniikkaa olisi hyödynnettävä tämän tavoitteen saavuttamiseksi entistä enemmän. 7. 6. Varojen maksamista edunsaajille koskevien yksityis- kohtaisten sääntöjen avoimuuden lisäämiseksi komission olisi yhdessä jäsenvaltioiden kanssa suunniteltava toimen- piteitä rahoituskanavien toimivuuden parantamiseksi sekä maksujen suorittamiseen kaikilla tasoilla kuluvan ajan lyhentämiseksi, kuten varainhoidon valvojan vuonna 1992 laatimassa tätä aihetta käsitelleessä kertomuksessa jo vaadittiin (30). Komission nimissä kansalliseen valtiova- rainhallintoon omien varojen käyttöön asettamista varten avatun tilin (31) käyttäminen entistä useammin vähentäisi komission ja jäsenvaltioiden välisiä siirtotapahtumia ja välittäjien lukumäärää. 7. 7. Syyt yhteisön myöntämien määrärahojen käytössä ilmenneisiin viipeisiin osoittavat, että rakennerahastojen hallinnointijärjestelmiä voidaan yhä parantaa. Suunnitte- lun sekä tukitoimien, niihin liittyvän toiminnan ja hank- ja toteutettavuustutkimusten keiden ennakkoarvioiden taso on yhä heikko. Rahoitusta koskevien tietojen käsit- tely kaikilla hallinnon tasoilla kestää pitkään. Tarvitta- vien toimenpiteiden toteuttamisen vaatima aika aliarvioi- daan usein toimia suunniteltaessa. Yhteisön hallinnolliset menettelyt ovat tavallisesti raskaita ja hitaita, eivätkä ne tue kansallisia menettelyjä tyydyttävällä tavalla etenkään talousarviota koskevissa kysymyksissä. Todettujen puut- teiden korjaamiseksi olisi lujitettava yhteistyötä sekä tar- kistettava seurantakomiteoiden tehtäviä ja toimintaa. 7. 8. Huolimatta tässä kertomuksessa mainituista heik- kouksista on syytä korostaa komission ja useiden kansal- lisen tason ohjelmista vastaavien ponnisteluja. Näitä pon- nisteluja on vahvistettava varsinkin yhteistyökumppanuu- den puitteissa, jotta rakenteellisten toimien hallinnointia saataisiin parannetuksi. Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen 23. syyskuuta 1998 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Bernard FRIEDMANN Presidentti (29) Tässä tarkoitetaan erityisesti täsmällisempää ja helpommin saatavissa olevaa tietoa rahoitettavista hankkeista (tilintar- kastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 1997, tarkastuslausumaa koskeva luku 8, kohta 8. 66). (30) SEK(92) 1912 lopullinen 5. 11. 1992. Lopullinen kertomus rakennerahastoista maksettavien tukien siirtoihin liittyvistä jäsenvaltioiden rahoituskanavista. (31) Asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 9 artikla. 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/63 Taulukko 1 Rakennerahastojen ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen sitoumuksiin käytettävissä olevien varojen vuosittainen jakauma kautena 1994—1999 Rakennerahastojen varojen kohdistaminen vanhoille jäsenvaltioille (vuoden 1992 hintojen mukaan miljoonina ecuina) 1994 1995 1996 1997 1998 1999 1994—1999 Tavoite 1 13 220 14 300 15 330 16 396 17 820 19 280 96 346 Tavoitteet 2—5b 6 915 7 180 7 410 7 630 7 870 8 120 45 125 Yhteensä 20 135 21 480 22 740 24 026 25 690 27 400 141 471 Kokonaismäärä (%) 14,23 % 15,18 % 16,07 % 16,98 % 18,16 % 19,37 % 100,00 % Tavoite 1 (%) 13,72 % 14,84 % 15,91 % 17,02 % 18,50 % 20,01 % 100,00 % Tavoitteet 2—5b (%) 15,32 % 15,91 % 16,42 % 16,91 % 17,44 % 17,99 % 100,00 % Lähde: Puheenjohtajiston päätelmät. Eurooppa-neuvoston Edinburghissa 11. —12. joulukuuta 1992 pitämä kokous Rakennerahastojen varojen kohdistaminen uusille jäsenvaltioille (vuoden 1995 hintojen mukaan miljoonina ecuina) Tavoite 1 Tavoitteet 2—5b Tavoite 6 Yhteensä 1995 1996 1997 1998 1999 1995—1999 32 728 131 891 34 749 138 921 37 765 147 949 39 782 159 980 42 798 166 184 3 822 741 1 006 4 747 Kokonaismäärä (%) 18,77 % 19,40 % 19,99 % 20,64 % 21,19 % 100,00 % Tavoite 1 (%) 17,39 % 18,48 % 20,11 % 21,20 % 22,83 % 100,00 % Tavoitteet 2—5b (%) 19,05 % 19,60 % 20,02 % 20,46 % 20,88 % 100,00 % Tavoite 6 (%) 17,68 % 18,62 % 19,84 % 21,46 % 22,40 % 100,00 % Lähde: Neuvoston 1. 1. 1995 tekemä päätös uusien jäsenvaltioiden Euroopan unioniin liittymistä koskevien asiakirjojen tarkistamisesta (EYVL L 1/1, 1. 1. 1995). Yhteisön tukikehysten puitteissa koko kaudella 1994—1999 käytettävissä olevien varojen ja niiden toteutuksen vertailu tavoitteittain ja jäsenvaltioittain (EU-12) Taulukko 2 C 3 4 7 6 4 / Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali (miljoonaa ecua) Yhdistynyt kuningas- kunta Yhteensä F I Tavoite 1 1994—1999 Tavoite 1 1994—1997 Sitoumukset 1994—1997 Maksut 1994—1997 Sitoumukset 1994—1997/Arviot 1994—1999 Maksut 1994—1997/Arviot 1994—1999 Sitoumukset 1994—1997/Arviot 1994—1997 748,5 457,8 349,7 267,6 46,7 % 35,7 % 76,4 % 13 985,3 14 333,9 26 965,8 2 245,4 5 762,3 15 236,2 153,8 14 333,9 2 419,7 96 184,9 8 554,0 8 767,2 16 493,4 1 373,4 3 524,4 9 319,1 8 447,3 8 530,0 17 634,6 6 754,6 6 129,8 13 553,2 967,9 821,3 3 612,6 8 608,2 3 192,3 5 072,9 94,1 57,7 51,1 8 767,2 1 480,0 58 830,5 9 870,6 1 490,9 59 569,5 7 952,4 1 117,2 44 912,5 60,4 % 59,5 % 65,4 % 43,1 % 62,7 % 56,5 % 37,5 % 68,9 % 61,6 % 61,9 % 48,3 % 42,8 % 50,3 % 36,6 % 55,4 % 33,3 % 33,3 % 55,5 % 46,2 % 46,7 % 98,8 % 97,3 % 106,9 % 70,5 % 102,5 % 92,4 % 61,3 % 112,6 % 100,7 % 101,3 % Maksut 1994—1997/Arviot 1994—1997 58,4 % 79,0 % 69,9 % 82,2 % 59,8 % 90,6 % 54,4 % 54,4 % 90,7 % 75,5 % 76,3 % Tavoite 2 1994—1999 Tavoite 2 1994—1997 Sitoumukset 1994—1997 349,4 222,2 226,0 123,0 1 604,8 78,0 86,1 1 019,2 1 056,9 Maksut 1994—1997 Sitoumukset 1994—1997/Arviot 1994—1999 Maksut 1994—1997/Arviot 1994—1999 Sitoumukset 1994—1997/Arviot 1994—1997 Maksut 1994—1997/Arviot 1994—1997 152,4 720,2 64,7 % 70,0 % 65,9 % 63,4 43,6 % 51,6 % 44,9 % 101,7 % 110,4 % 103,7 % 2 474,8 3 866,4 1 571,5 2 454,9 1 263,5 2 320,3 842,0 1 685,3 51,1 % 60,0 % 34,0 % 43,6 % 80,4 % 94,5 % 1 498,2 951,3 936,3 15,4 9,7 15,7 666,2 420,2 361,6 524,8 9,2 62,5 % 101,9 % 238,0 54,3 % 35,0 % 59,8 % 98,4 % 160,6 % 35,7 % 86,1 % 4 693,4 15 291,6 2 979,7 9 706,7 2 704,4 8 970,8 2 011,7 57,6 % 6 246,8 58,7 % 42,9 % 90,8 % 40,9 % 92,4 % 68,6 % 81,3 % 70,7 % 53,6 % 68,7 % 55,2 % 94,3 % 56,6 % 67,5 % 64,4 % Tavoitteet 3 ja 4 1994—1999 Tavoitteet 3 ja 4 1994—1997 Sitoumukset 1994—1997 Tavoitteet 3 ja 4 Maksut 1994—1997 Tavoittet 3 ja 4 Sitoumukset 1994—1997/Arviot 1994—1999 476,5 303,1 297,8 308,4 196,2 189,7 1 990,0 1 265,7 1 038,9 235,7 874,1 170,5 62,5 % 61,5 % 52,2 % 1 888,6 1 201,2 1 135,9 3 282,2 2 087,6 1 706,1 882,1 1 361,8 60,1 % 52,0 % 1 757,4 1 117,8 1 085,8 23,6 15,0 14,1 1 105,7 703,3 680,9 498,8 583,1 61,8 % 59,7 % 61,6 % 13,3 3 460,5 2 201,0 2 603,1 14 292,9 9 090,9 8 752,2 1 688,8 75,2 % 6 308,2 61,2 % E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i 1 6. 1 1. 9 8 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali (miljoonaa ecua) Yhdistynyt kuningas- kunta Yhteensä. 1 6 1 1 9 8. Maksut 1994—1997/Arviot 1994—1999 49,5 % 55,3 % 43,9 % 46,7 % 41,5 % 28,4 % 56,3 % 52,7 % 48,8 % 44,1 % Sitoumukset 1994—1997/Arviot 1994—1997 98,3 % 96,7 % 82,1 % 94,6 % 81,7 % 97,1 % 93,9 % 96,8 % 118,3 % 96,3 % F I Maksut 1994—1997/Arviot 1994—1997 77,8 % 86,9 % 69,1 % 73,4 % 65,2 % 44,6 % 88,5 % 82,9 % 76,7 % 69,4 % Tavoite 5a (maatalous) 1994—1999 174,0 130,0 1. 093,3 333,7 1 783,2 116,1 105,4 80,0 86,6 77,8 61,8 726,2 683,9 533,2 221,0 1 184,6 165,2 1 123,6 142,6 817,1 696,1 462,4 372,1 239,5 39,9 26,5 16,5 15,2 120,8 79,5 39,3 21,0 369,6 4 740,6 245,5 3 148,3 126,6 2 710,4 97,2 2 007,6 60,6 % 59,8 % 62,6 % 49,5 % 63,0 % 53,5 % 41,4 % 32,6 % 34,2 % 57,2 % Tavoite 5a (maatalous) 1994—1997 Sitoumukset 1994—1997 Maksut 1994—1997 Sitoumukset 1994—1997/Arviot 1994—1999 Maksut 1994—1997/Arviot 1994—1999 46,0 % 47,6 % 48,8 % 42,7 % 45,8 % 34,4 % 38,0 % 17,4 % 26,3 % 42,3 % Sitoumukset 1994—1997/Arviot 1994—1997 90,8 % 89,8 % 94,2 % 74,8 % 94,8 % 80,5 % 62,3 % 49,5 % 51,6 % 86,1 % Maksut 1994—1997/Arviot 1994—1997 68,9 % 71,4 % 73,4 % 64,5 % 69,0 % 51,8 % 57,3 % 26,4 % 39,6 % 63,8 % Tavoite 5a (kalastus) 1994—1999 Tavoite 5a (kalastus) 1994—1997 Sitoumukset 1994—1997 Maksut 1994—1997 Sitoumukset 1994—1997/Arviot 1994—1999 25,1 16,6 24,7 19,6 143,2 95,1 69,9 58,2 76,3 50,5 37,8 28,9 122,5 194,4 81,1 82,3 65,9 128,9 94,9 66,4 137,6 91,3 47,6 25,6 1,1 0,9 1,1 0,3 47,7 31,6 15,6 12,7 90,8 60,1 45,4 40,9 838,8 556,1 419,2 318,5 98,6 % 48,8 % 49,5 % 67,2 % 48,8 % 34,6 % 98,0 % 32,6 % 50,0 % 50,0 % Maksut 1994—1997/Arviot 1994—1999 78,2 % 40,7 % 37,8 % 53,8 % 34,2 % 18,6 % 29,4 % 26,5 % 45,0 % 38,0 % Sitoumukset 1994—1997/Arviot 1994—1997 149,0 % 73,5 % 74,7 % 101,5 % 73,6 % 52,2 % 120,1 % 49,3 % 75,5 % 75,4 % Maksut 1994—1997/Arviot 1994—1997 118,3 % 61,2 % 57,1 % 81,2 % 51,5 % 28,0 % 36,0 % 40,1 % 68,0 % 57,3 % E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 3 4 7 / 6 5 Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali 78,9 51,2 24,9 14,8 1 257,3 816,0 719,3 531,1 31,6 % 43,7 % 57,2 % 55,3 35,9 24,2 20,5 18,7 % 37,1 % 42,2 % 48,6 % 67,4 % 88,1 % 680,4 441,6 425,7 331,2 2 293,3 1 488,3 1 170,2 870,2 62,6 % 51,0 % 48,7 % 37,9 % 96,4 % 78,6 % 923,3 599,2 278,8 136,4 153,7 99,8 62,3 44,5 30,2 % 42,8 % 40,5 % 6,1 4,0 2,6 2,0 29,0 % 14,8 % 32,6 % 46,5 % 65,9 % 62,4 % (miljoonaa ecua) Yhdistynyt kuningas- kunta Yhteensä 837,2 543,3 358,0 250,9 42,8 % 6 285,7 4 079,1 3 065,9 2 201,6 48,8 % 30,0 % 65,9 % 35,0 % 75,2 % 28,8 % 57,1 % 65,1 % 75,0 % 58,5 % 22,8 % 50,3 % 44,6 % 46,2 % 54,0 % 1 852,4 1 167,0 1 028,6 770,0 14 333,9 8 767,2 8 530,0 6 129,8 55,5 % 58,9 % 59,9 % 59,5 % 759,9 20 007,0 491,8 12 431,6 447,6 11 983,9 9 442,1 374,5 32 465,8 20 009,8 20 707,2 15 816,9 13 664,9 8 717,7 7 383,0 5 622,2 63,8 % 54,0 % 5 762,3 3 524,4 3 612,6 3 192,3 62,7 % 20 248,8 12 541,1 11 328,9 6 497,9 55,9 % 86,1 56,1 50,0 40,0 2 247,9 1 428,5 1 217,4 950,4 58,1 % 54,2 % 14 333,9 8 767,2 9 870,6 7 952,4 68,9 % 11 871,2 137 634,5 85 411,6 83 488,2 61 995,3 60,7 % 7 509,6 7 328,4 5 206,7 61,7 % 41,6 % 49,3 % 47,2 % 42,8 % 48,7 % 41,1 % 88,1 % 91,0 % 96,4 % 97,3 % 103,5 % 55,4 % 84,7 % 102,5 % 32,1 % 46,4 % 89,1 % 90,3 % 42,3 % 55,5 % 85,2 % 112,6 % 43,9 % 45,0 % 97,6 % 97,7 % 66,0 % 76,1 % 76,0 % 69,9 % 79,0 % 64,5 % 90,6 % 51,8 % 71,3 % 66,5 % 90,7 % 69,3 % 72,6 % Tavoite 5b 1994—1999 Tavoite 5b 1994—1997 Sitoumukset 1994—1997 Maksut 1994—1997 Sitoumukset 1994—1997/Arviot 1994—1999 Maksut 1994—1997/Arviot 1994—1999 Sitoumukset 1994—1997/Arviot 1994—1997 Maksut 1994—1997/Arviot 1994—1997 Arviot yhteensä 1994—1999 Arviot yhteensä 1994—1997 Sitoumukset 1994—1997 Maksut 1994—1997 Sitoumukset 1994—1997/Arviot 1994—1999 Maksut 1994—1997/Arviot 1994—1999 Sitoumukset 1994—1997/Arviot 1994—1997 Maksut 1994—1997/Arviot 1994—1997 Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen SINCOMin pohjalta laatima C 3 4 7 6 6 / F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i 1 6. 1 1. 9 8 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/67 Yhteisön tukikehysten puitteissa koko kaudella käytettävissä olevien varojen ja niiden toteuttamisen vertailu tavoitteittain ja jäsenvaltioittain (EU-3) Taulukko 3 Itävalta Suomi Ruotsi Yhteensä (miljoonaa ecua) Tavoite 1 1995—99 Tavoite 1 1995—97 Sitoumukset 1995—97 Maksut 1995—97 Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—99 Maksut 1995—97/Arviot 1995—99 Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—97 Maksut 1995—97/Arviot 1995—97 Tavoite 1995—99 Tavoite 2 1995—97 Sitoumukset 1995—97 Maksut 1995—97 171,5 93,9 83,76 55,74 48,9 % 32,5 % 89,2 % 59,4 % 104,4 60,9 77,2 57,2 171,5 93,9 83,76 55,74 48,9 % 32,5 % 89,2 % 59,4 % 459,1 266,4 292,2 194,0 165,4 96,2 109,3 73,3 189,3 109,3 105,8 63,6 Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—99 73,9 % 66,1 % 55,9 % 63,6 % Maksut 1995—97/Arviot 1995—99 54,8 % 44,3 % 33,6 % 42,3 % Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—97 126,6 % 113,6 % 96,8 % 109,7 % Maksut 1995—97/Arviot 1995—97 93,9 % 76,2 % 58,2 % 72,8 % Tavoitteet 3 ja 4 1995—99 Tavoitteet 3 ja 4 1995—97 Sitoumukset 1995—97 Tavoitteet 3 + 4 Maksut 1995—97 Tavoitteet 3 + 4 408,3 238,8 298,0 219,0 354,1 218,1 212,7 132,3 537,6 312,6 203,1 123,8 1. 300,0 769,4 713,8 475,1 Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—99 73,0 % 60,1 % 37,8 % 54,9 % Maksut 1995—97/Arviot 1995—99 53,6 % 37,4 % 23,0 % 36,5 % Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—97 124,8 % 97,6 % 65,0 % 92,8 % Maksut 1995—97/Arviot 1995—97 91,7 % 60,7 % 39,6 % 61,8 % Tavoite 5a (maatalous) 1995—99 Tavoite 5a (maatalous) 1995—97 Sitoumukset 1995—97 Maksut 1995—97 399,0 232,8 207,5 189,1 342,3 198,3 181,9 166,7 173,7 101 54,0 48,7 915,0 532,1 443,5 404,5 Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—99 52,0 % 53,1 % 31,1 % 48,5 % Maksut 1995—97/Arviot 1995—99 47,4 % 48,7 % 28,1 % 44,2 % Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—97 89,1 % 91,7 % 53,5 % 83,3 % Maksut 1995—97/Arviot 1995—97 81,2 % 84,0 % 48,2 % 76,0 % C 347/68 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 Tavoite 5a (kalastus) 1995—99 Tavoite 5a (kalastus) 1995—97 Sitoumukset 1995—97 Maksut 1995—97 Itävalta Suomi Ruotsi Yhteensä (miljoonaa ecua) 2,1 1,2 2,0 1,0 23,8 13,6 23,0 18,4 41,4 24,0 40,2 32,0 67,2 38,9 65,2 51,4 Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—99 96,8 % 96,7 % 97,2 % 97,0 % Maksut 1995—97/Arviot 1995—99 48,4 % 77,3 % 77,4 % 76,5 % Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—97 162,7 % 168,9 % 167,2 % 167,7 % Maksut 1995—97/Arviot 1995—97 81,3 % 135,1 % 133,1 % 132,2 % Tavoite 5b 1995—99 Tavoite 5b 1995—97 Sitoumukset 1995—97 Maksut 1995—97 424,9 247,9 179,6 137,2 201 104,5 85,9 54,3 142,7 83,0 69,5 40,0 768,5 435,4 335,1 231,5 Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—99 42,3 % 42,8 % 48,7 % 43,6 % Maksut 1995—97/Arviot 1995—99 32,3 % 27,0 % 28,0 % 30,1 % Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—97 72,5 % 82,3 % 83,8 % 77,0 % Maksut 1995—97/Arviot 1995—97 55,3 % 52,0 % 48,2 % 53,2 % Tavoite 6 1995—99 Tavoite 6 1995—97 Sitoumukset 1995—97 Maksut 1995—97 Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—99 Maksut 1995—97/Arviot 1995—99 Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—97 Maksut 1995—97/Arviot 1995—97 475,9 263,9 272,3 163,7 260,7 146,0 80,1 60,0 736,6 410,0 352,4 223,8 57,2 % 30,7 % 47,8 % 34,4 % 23,0 % 30,4 % 103,2 % 54,8 % 86,0 % 62,0 % 41,1 % 54,6 % Arviot yhteensä 1995—99 Arviot yhteensä 1995—97 Sitoumukset 1995—97 Maksut 1995—97 1 510,2 1 562,5 1 345,4 4 417,9 875,5 848,1 659,2 894,6 885,1 608,6 775,9 552,7 368,1 2 546,1 2 285,9 1 636,0 Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—99 56,2 % 56,6 % 41,1 % 51,7 % Maksut 1995—97/Arviot 1995—99 43,7 % 39,0 % 27,4 % 37,0 % Sitoumukset 1995—97/Arviot 1995—97 96,9 % 98,9 % 71,2 % 89,8 % Maksut 1995—97/Arviot 1995—97 75,3 % 68,0 % 47,4 % 64,3 % Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen SINCOMin pohjalta laatima 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/69 Yhteisöaloitteiden puitteissa koko kaudella 1994—99 käytettävissä olevien varojen ja talousarvion toteuttamisen vertailu aloitteittain ja vuosittain Taulukko 4 Sitoumusvuosi (miljoonaa ecua) 94 95 96 97 94—97 98 99 Yhteensä Interreg II Arviot Sitoumukset 1994—97 Maksut 1994—97 Sitoumukset/arviot Maksut/arviot 438,9 0,0 0,0 508,0 557,9 227,7 523,0 752,0 423,5 551,8 2 021,6 747,4 793,3 458,6 1 768,5 357,6 1 008,8 0,0 % 58,9 % 89,1 % 87,5 % 87,5 % 0,0 % 24,1 % 44,3 % 49,9 % 49,9 % 3 562,3 1 768,5 1 008,8 49,6 % 28,3 % Leader II Arviot Sitoumukset 1994—97 Maksut 1994—97 Sitoumukset/arviot Maksut/arviot 217,0 0,3 0,0 244,9 468,5 132,7 257,9 251,7 133,6 273,9 157,8 104,1 993,8 878,3 370,4 0,1 % 101,5 % 100,1 % 88,4 % 88,4 % 0,0 % 28,7 % 37,0 % 37,3 % 37,3 % 379,2 404,2 1 777,2 878,3 370,4 49,4 % 20,8 % ADAPT Arviot Sitoumukset 1994—97 Maksut 1994—97 Sitoumukset/arviot Maksut/arviot 207,9 0,0 0,0 231,7 307,7 152,6 244,9 222,4 87,0 260,9 125,4 147,9 945,3 655,5 387,5 0,0 % 70,0 % 77,5 % 69,3 % 69,3 % 0,0 % 34,7 % 35,0 % 41,0 % 41,0 % 339,8 361,4 1 646,4 655,5 387,5 39,8 % 23,5 % PME Arviot Sitoumukset 1994—97 Maksut 1994—97 Sitoumukset/arviot Maksut/arviot 147,0 0,0 0,0 158,8 203,5 67,7 176,9 181,9 88,7 190,0 133,3 123,6 672,7 518,8 280,1 0,0 % 66,6 % 79,9 % 77,1 % 77,1 % 0,0 % 22,1 % 32,4 % 41,6 % 41,6 % 203,5 216,2 1 092,5 URBAN Arviot Sitoumukset 1994—97 Maksut 1994—97 Sitoumukset/arviot Maksut/arviot 107,1 0,0 0,0 121,7 157,4 58,1 124,2 215,0 108,1 129,5 118,1 75,6 482,6 490,5 241,9 0,0 % 68,8 % 105,5 % 101,6 % 101,6 % 0,0 % 25,4 % 47,1 % 50,1 % 50,1 % 199,5 212,5 PESCA Arviot Sitoumukset 1994—97 Maksut 1994—97 Sitoumukset/arviot Maksut/arviot 38,1 23,7 11,8 42,1 29,4 5,3 44,6 134,6 20,6 47,4 21,5 33,8 172,2 209,1 71,6 62,2 % 66,2 % 150,4 % 121,4 % 121,4 % 31,1 % 21,4 % 30,3 % 41,6 % 41,6 % 62,7 66,6 Rechar II Arviot Sitoumukset 1994—97 Maksut 1994—97 Sitoumukset/arviot Maksut/arviot 95,1 0,0 0,0 102,7 172,5 75,6 108,6 119,9 61,6 116,7 113,3 75,4 423,1 405,8 212,7 0,0 % 87,2 % 95,5 % 95,9 % 95,9 % 0,0 % 38,2 % 44,8 % 50,3 % 50,3 % 20,3 21,6 518,8 280,1 47,5 % 25,6 % 894,5 490,5 241,9 54,8 % 27,0 % 301,5 209,1 71,6 69,4 % 23,7 % 465,0 405,8 212,7 87,3 % 45,7 % C 347/70 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 (miljoonaa ecua) 94 95 96 97 94—97 98 99 Yhteensä Sitoumusvuosi Resider II Arviot Sitoumukset 1994—97 Maksut 1994—97 Sitoumukset/arviot Maksut/arviot 120,9 4,3 1,3 131,5 172,8 77,0 139,1 134,4 79,6 179,6 105,1 62,1 571,0 416,6 220,0 3,5 % 70,2 % 79,6 % 73,0 % 73,0 % 1,1 % 31,0 % 40,3 % 38,5 % 38,5 % 19,3 20,5 RETEX Arviot Sitoumukset 1994—97 Maksut 1994—97 Sitoumukset/arviot Maksut/arviot 122,7 0,3 0,1 134,5 164,8 75,4 139,9 154,4 67,8 148,2 85,8 56,8 545,4 405,3 200,1 0,2 % 64,2 % 80,5 % 74,3 % 74,3 % 0,1 % 29,4 % 36,1 % 36,7 % 36,7 % 30,9 32,9 610,9 416,6 220,0 68,2 % 36,0 % 609,2 405,3 200,1 66,5 % 32,8 % Emploi Arviot Sitoumukset 1994—97 Maksut 1994—97 Sitoumukset/arviot Maksut/arviot 220,7 201,2 100,6 256,9 107,7 53,6 262,5 263,1 170,3 294,8 246,6 866,8 571,2 91,2 % 64,7 % 77,3 % 85,2 % 85,2 % 45,6 % 32,3 % 43,9 % 56,1 % 56,1 % 277,6 1 017,7 407,6 433,1 1 858,5 Konver Arviot Sitoumukset 1994—97 Maksut 1994—97 Sitoumukset/arviot Maksut/arviot 125,5 0,0 0,0 135,5 238,2 87,3 138,8 133,0 95,1 147,2 191,4 68,7 547,0 562,7 251,1 0,0 % 91,3 % 92,9 % 102,9 % 102,9 % 0,0 % 33,5 % 45,6 % 45,9 % 45,9 % 91,0 96,8 REGIS II Arviot Sitoumukset 1994—97 Maksut 1994—97 Sitoumukset/arviot Maksut/arviot 85,9 0,0 0,0 92,7 58,8 22,0 99,1 158,0 135,6 105,3 90,6 55,8 383,0 307,4 213,4 0,0 % 32,9 % 78,1 % 80,3 % 80,3 % 0,0 % 12,3 % 56,7 % 55,7 % 55,7 % 112,4 119,6 PEACE Arviot Sitoumukset 1994—97 Maksut 1994—97 Sitoumukset/arviot Maksut/arviot 0,0 0,0 0,0 66,0 27,4 13,7 118,0 119,0 95,6 41,7 53,3 81,2 303,1 176,3 136,5 41,5 % 66,8 % 58,1 % 58,1 % 20,7 % 30,1 % 45,0 % 45,0 % Total Arviot 1 926,8 2 227,0 2 377,5 2 547,2 9 078,6 2 613,6 2 778,8 14 471,1 Sitoumukset 1994—97 229,7 2 666,7 2 816,0 1 949,1 7 661,5 Maksut 1994—97 Sitoumukset/arviot Maksut/arviot 113,9 1048,9 1 513,2 1 489,3 4 165,3 11,9 % 69,7 % 87,5 % 84,4 % 84,4 % 5,9 % 28,0 % 41,0 % 45,9 % 45,9 % 7 661,5 4 165,3 52,9 % 28,8 % Lähde: Tilintarkastustuomioistuimen SINCOMin pohjalta laatima 866,8 571,2 46,6 % 30,7 % 734,9 562,7 251,1 76,6 % 34,2 % 615,0 307,4 213,4 50,0 % 34,7 % 303,1 176,3 136,5 58,1 % 45,0 % 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/71 Rakennetoimenpiteiden talousarvion täytäntöönpano varainhoitovuosina 1994—1997 (1) Taulukko 5 Lopullinen talousarvio korjatun lisätalous- arvion ja siirtojen jälkeen Täytäntöön- pano Lopullisen talousarvion täytäntöönpa- non määrä (%) Määrä (miljoonaa ecua) Peruutetut määrärahat varainhoitovuoden lopussa (a) (b) (c) (d) SITOUMUKSET 1994 EMOTR:n ohjausosasto KOR (kalastus) EAKR ESR Yhteisöaloitteet Väliaikaiset toimenpiteet ym. Asetus (ETY) N:o 3575/90 Koheesiorahasto SITOUMUKSET 1995 EMOTR:n ohjausosasto KOR (kalastus) EAKR ESR Yhteisöaloitteet Väliaikaiset toimenpiteet ym. Asetus (ETY) N:o 3575/90 Koheesiorahasto ETA-järjestelmä SITOUMUKSET 1996 EMOTR:n ohjausosasto KOR (kalastus) EAKR ESR Yhteisöaloitteet Väliaikaiset toimenpiteet ym. Asetus (ETY) N:o 3575/90 Koheesiorahasto ETA-järjestelmä SITOUMUKSET 1997 EMOTR:n ohjausosasto KOR (kalastus) EAKR ESR Yhteisöaloitteet Väliaikaiset toimenpiteet ym. Asetus (ETY) N:o 3575/90 Koheesiorahasto ETA-järjestelmä 3 301,5 379,9 9 769,4 5 841,2 1 949,1 305,9 3 300,4 379,8 9 727,7 5 564,3 251,9 244,4 Rakennerahastot yhteensä Rakennetoimenpiteet yhteensä 21 547,0 1 853,1 23 400,1 19 468,5 1 853,1 21 321,6 3 374,1 451,3 10 684,4 6 710,7 2 915,8 271,8 24 408,1 2 152,0 89,8 26 649,9 3 772,0 450,4 11 883,7 7 150,1 2 988,5 342,0 26 587,4 2 444,0 108,0 29 139,4 4 026,1 490,7 12 989,7 7 639,1 3 173,4 305,7 28 624,7 2 749,0 108,0 31 481,7 3 348,3 451,2 10 566,1 5 125,3 2 666,7 111,9 22 269,5 2 152,0 89,8 24 511,3 3 772,0 337,2 11 862,5 7 150,1 2 819,4 199,4 26 141,2 2 443,9 87,1 28 672,2 4 026,1 369,0 12 983,1 7 639,1 1 949,1 263,9 27 230,3 2 748,9 102,5 30 081,7 Rakennerahastot yhteensä Rakennetoimenpiteet yhteensä Rakennerahastot yhteensä Rakennetoimenpiteet yhteensä Rakennerahastot yhteensä Rakennetoimenpiteet yhteensä 99,97 99,97 99,57 95,26 12,92 79,90 90,35 100,00 91,12 99,24 99,99 98,89 76,37 91,46 41,17 91,24 100,00 100,00 91,97 100,00 74,87 99,82 100,00 94,34 58,30 98,32 100,00 80,63 98,40 100,00 75,20 99,95 100,00 61,42 86,33 95,13 100,00 94,92 95,55 1,1 0,1 41,7 272,3 1 383,7 40,5 1 739,4 0,1 1 739,5 25,8 0,0 118,3 1 581,1 228,7 114,0 2 068,0 0,0 0,0 2 068,0 0,0 113,2 21,2 0,0 169,2 142,6 441,5 0,1 20,9 462,5 0,0 121,7 6,6 0,0 1 224,3 41,3 1 393,9 0,1 5,5 1 399,5 (1) Vuosikertomuksissaan tilintarkastustuomioistuin esittää yksityiskohtaisemmat taulukot rakennetoimenpiteiden talousarvion toteuttamisesta. % (d)/(a) (e) 0,03 0,03 0,43 4,66 70,99 13,24 8,07 0,00 7,43 0,76 0,01 1,11 23,56 7,84 41,95 8,47 0,00 0,00 7,76 0,00 25,13 0,18 0,00 5,66 41,70 1,66 0,00 19,37 1,59 0,00 24,80 0,05 0,00 38,58 13,51 4,87 0,00 5,08 4,45 C 347/72 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti Lopullinen talousarvio korjatun lisätalous- arvion ja siirtojen jälkeen Täytäntöön- pano Lopullisen talousarvion täytäntöönpa- non määrä (%) 16. 11. 98 (miljoonaa ecua) Peruutetut määrärahat varainhoitovuoden lopussa Määrä MAKSUT 1994 EMOTR:n ohjausosasto KOR (kalastus) EAKR ESR Yhteisöaloitteet Väliaikaiset toimenpiteet ym. Asetus (ETY) N:o 3575/90 Muut Koheesiorahasto MAKSUT 1995 EMOTR:n ohjausosasto KOR (kalastus) EAKR ESR Yhteisöaloitteet Väliaikaiset toimenpiteet ym. Asetus (ETY) N:o 3575/90 Muut Koheesiorahasto ETA-järjestelmä MAKSUT 1996 EMOTR:n ohjausosasto KOR (kalastus) EAKR ESR Yhteisöaloitteet Väliaikaiset toimenpiteet ym. Asetus (ETY) N:o 3575/90 Muut Koheesiorahasto ETA-järjestelmä MAKSUT 1997 EMOTR:n ohjausosasto KOR (kalastus) EAKR ESR Yhteisöaloitteet Väliaikaiset toimenpiteet ym. Asetus (ETY) N:o 3575/90 Muut Koheesiorahasto ETA-järjestelmä Rakennerahastot yhteensä Rakennetoimenpiteet yhteensä Rakennerahastot yhteensä Rakennetoimenpiteet yhteensä Rakennerahastot yhteensä Rakennetoimenpiteet yhteensä Rakennerahastot yhteensä Rakennetoimenpiteet yhteensä (a) (b) (c) (d) 2 778,9 537,0 8 087,4 5 454,1 2 059,4 487,0 416,0 174,1 19 993,9 1 743,4 21 737,3 2 935,2 518,1 9 627,2 5 851,6 2 291,5 386,7 165,1 106,5 21 881,9 1 750,0 89,8 23 721,7 3 859,4 545,1 10 663,1 6 035,9 2 115,2 314,7 148,7 49,2 23 731,3 1 919,3 108,0 25 758,6 3 580,0 486,9 11 522,6 6 143,4 1 858,6 267,3 87,3 49,9 23 996,0 2 326,0 102,5 26 424,5 2 498,9 395,0 6 410,8 4 144,8 849,2 319,7 176,8 55,7 14 850,9 916,0 15 767,0 2 530,6 248,1 8 373,6 4 734,1 1 337,8 193,8 36,3 48,5 17 502,8 1 699,3 89,8 19 292,0 3 360,3 421,6 10 610,3 6 035,9 1 691,4 188,5 119,5 40,0 22 467,5 1 872,2 87,1 24 426,8 3 580,0 486,9 11 521,4 6 143,4 1 677,3 171,4 41,2 10,9 23 632,5 2 323,0 102,5 26 058,0 89,92 73,56 79,27 75,99 41,24 65,65 42,50 32,00 74,28 52,54 72,53 86,21 47,87 86,98 80,90 58,38 50,14 21,99 45,55 79,99 97,11 100,00 81,33 87,07 77,34 99,50 100,00 79,96 59,90 80,36 81,39 94,67 97,55 80,63 94,83 100,00 100,00 99,99 100,00 90,25 64,12 47,19 21,91 98,49 99,87 100,00 98,61 223,1 142,0 1 676,6 1 099,7 1 025,9 157,3 126,1 51,9 4 502,6 827,4 5 330,0 404,6 270,1 1 253,6 1 113,1 953,7 192,8 128,8 58,0 4 374,7 50,7 0,0 4425,4 499,1 123,5 52,8 0,0 423,8 126,2 0,0 2,0 1 227,4 47,1 20,9 1 295,5 0,0 0,0 1,2 0,0 181,3 95,9 46,1 38,9 363,4 3,0 0,0 366,4 % (d)/(a) (e) 8,03 26,44 20,73 20,16 49,82 32,30 30,31 29,83 22,52 47,46 24,52 13,79 52,13 13,02 19,02 41,62 49,86 78,01 54,45 19,99 2,89 0,00 18,66 12,93 22,66 0,50 0,00 20,04 40,10 0,00 4,03 5,17 2,45 19,37 5,03 0,00 0,00 0,01 0,00 9,75 35,88 52,81 78,09 1,51 0,13 0,00 1,39 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/73 Taulukko 6 Rahoitusnäkymät — otsake 2 (ecua) Rekennerahastot 1994 1995 1996 1997 1. Varainhoitovuoden talousarvion määrärahat 21 323 000 2. Toteutus 3. Toteutumattomat määrärahat (1-2) 4. Siiretyt määrärahat: n+1:lle 5. Peruutetut määrärahat (3-4) 6. Siirretyt määrärahat: n-1:ltä n:lle 7. Siirettyjen määrärahojen toteutus 8. Toteutumattomat siirretyt määrärahat 9. Vapautetut määrärahat, paitsi uudelleen käytettävät 19 245 723 2 077 277 339 147 1 738 130 24 069 000 21 937 911 2 131 089 70 629 2 060 460 339 147 331 601 7 546 5 445 26 579 000 26 078 201 500 799 4 648 496 151 70 629 63 038 7 591 41 606 28 620 000 27 226 145 1 393 855 1 393 855 4 648 4 648 0 38 970 10. Käyttämättömät määrärahat yhteensä 1 738 130 2 073 451 545 348 1 432 825 (5+8+9) Koheesiorahasto 1993 1994 1995 1996 1997 1. Varainhoitovuoden talousarvion 1 565 000 1 853 000 2 152 000 2 444 000 2 749 000 määrärahat 2. Toteutus 3. Toteutumattomat määrärahat (1-2) 4. Siirretyt määrärahat n+1:lle 5. Penuutetut määrärahat (3-4) 6. Siirretyt määrärahat n-1:ltä n:lle 7. Siirrettyjen määrärahojen toteutus 8. Toteutumattomat siirretyt määrära- hat 9. Vapautetut määrärahat, paitsi uudelleen käytettävät 1 564 645 1 852 963 2 151 972 2 443 933 2 748 925 355 136 219 37 0 37 136 121 16 5 58 28 0 28 0 0 0 67 0 67 0 0 0 75 0 75 0 0 0 10 489 16 718 100 589 10 517 16 785 100 664 10. Käyttämättömät määrärahat 219 yhteensä (5+8+9) ETA-rahoitusjärjestelmä 1995 1. Varainhoitovuoden talousarvion mää- 108 000 rärahat 2. Toteutus 3. Käyttämättömät määrärahat yhteensä 90 000 18 000 1996 108 000 87 000 21 000 1997 108 000 102. 500 5 500 Rakennetoimenpiteet 1994 1995 1996 1997 1998 1999 Rahoitusnäkymät 23 176 000 26 329 000 29 131 000 31 477 000 33 461 000 39 025 000 Talousarvion määrärahat 23 176 000 26 329 000 29 131 000 31 477 000 33 461 000 Nettokäyttö 21 437 812 24 227 032 28 547 867 29 938 011 Käyttämättömät määrärahat 1 738 188 2 101 968 583 133 1 538 989 Lähde: Komissio. Tarkistukset rahoitusnäkymiin C 347/74 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 Taulukko 7 Rahoitusnäkymien tarkistusten vaikutus toteuttamisen edellytyksiin Maksusitoumusmäärärahat Rakennerahastot 1995 1996 1997 1998 1999 Tarkistus 1996 Tarkistus 1997 Tarkistus 1998 Tarkistus 1999 YHTEENSÄ 869 869 380 1 000 −500 869 1 249 500 693 1 045 1 433 3 171 Koheesiorahasto 1995 1996 1997 1998 1999 Tarkistus 1997 Tarkistus 1998 Tarkistus 1999 YHTEENSÄ 11 11 17 101 118 Komissio on esittänyt 5 miljoonan ecun suuruista tarkistusta ETA-rahoitusjärjestelmään. Maksumäärärahat Rakennetoimenpiteet 1995 1996 1997 1998 1999 Tarkistus 1996 Tarkistus 1997 Tarkistus 1998 Tarkistus 1999 YHTEENSÄ 935 696 186 434 633 −300 173 632 300 300 935 882 767 1 405 Kaikkia tavoitteeseen 2 liityviä tukitoimia koskevien alkuperäisten ja 31. 12. 1997 voimassa olleiden rahoitussuunnitelmien vertailua (vuodet 1994—1996) Taulukko 8. 1 6 1 1 9 8. Alkuperäiset rahoitussuunnitelmat Voimassa olevat rahoitussuunnitelmat Rahoitussuunnitelmien välinen ero (ecua) Voimassa olevien suunnitelmien / alkuperäisten suunnitelmien suhde F I rak. rah. yht. EAKR ESR rak. rah. yht. EAKR ESR rak. rah. yht. EAKR ESR rak. rah. yht. EAKR ESR Belgia Tanska Saksa Espanja Ranska Italia Luxemburg 1994 1995 1996 Total 1994 1995 1996 Total 1994 1995 1996 Total 1994 1995 1996 Total 1994 1995 1996 Total 1994 1995 1996 Total 1994 1995 1996 Total 51 000 250 53 000 250 55 999 500 160 000 000 41 440 500 43 068 500 45 511 500 130 020 500 9 559 750 9 931 750 10 488 000 29 979 500 4 526 261 10 785 161 118 218 058 133 529 480 1 214 500 5 199 971 104 208 719 110 623 190 3 311 761 5 585 190 14 009 339 22 906 290 −46 473 989 −42 215 089 62 218 558 −26 470 520 −40 226 000 −37 868 529 58 697 219 −19 397 310 17 796 000 18 565 000 19 639 000 56 000 000 14 051 000 14 657 000 15 502 000 44 210 000 3 745 000 3 908 000 4 137 000 11 790 000 1 553 000 21 990 000 30 560 000 54 103 000 1 500 000 19 731 000 22 511 000 43 742 000 53 000 2 259 000 8 049 000 10 361 000 −16 243 000 3 425 000 10 921 000 −1 897 000 −12 551 000 5 074 000 7 009 000 −468 000 −6 247 989 −4 346 560 3 521 339 −7 073 210 −3 692 000 −1 649 000 3 912 000 −1 429 000 233 210 000 243 011 000 256 781 000 733 002 000 164 000 000 170 341 000 179 341 000 513 682 000 69 210 000 72 670 000 77 440 000 219 320 000 25 271 004 105 609 000 572 498 000 703 378 004 13 230 004 57 753 000 409 976 000 480 959 004 12 041 000 −207 938 996 −150 769 996 47 856 000 −137 402 000 −112 588 000 230 635 000 315 717 000 −32 722 996 −29 623 996 162 522 000 222 419 000 −57 169 000 −24 814 000 85 082 000 3 099 000 360 000 312 373 999 614 395 999 288 1 129 999 214 277 100 000 288 000 000 305 000 000 870 100 000 82 900 312 85 999 614 90 999 288 259 899 214 205 203 512 262 646 028 522 127 158 989 976 699 167 146 973 201 164 999 413 071 672 781 383 644 38 056 539 −154 796 800 −109 953 027 −86 835 001 61 481 029 −111 353 586 108 071 672 109 055 486 126 127 870 −88 716 356 208 593 055 −140 022 515 −44 843 773 −24 518 585 18 056 198 −51 306 159 561 425 401 584 402 499 617 372 097 464 840 201 479 362 500 508 357 299 1 763 199 997 1 452 560 000 108 265 494 164 124 497 96 585 200 105 039 999 219 764 876 289 904 263 109 014 798 1 127 558 014 1 011 424 700 310 639 997 1 581 586 774 1 339 455 070 55 859 003 −397 300 904 −356 574 707 70 139 387 −294 498 236 −259 597 624 116 133 314 503 067 401 510 185 917 242 131 704 −181 613 223 −113 104 930 −40 726 197 −34 900 612 7 118 516 −68 508 293 210 737 000 219 634 000 253 629 000 684 000 000 166 687 000 173 712 000 201 921 000 542 320 000 44 050 000 45 922 000 51 708 000 141 680 000 11 145 391 19 126 607 493 740 620 524 012 618 10 312 790 12 509 621 377 261 230 400 083 641 832 601 −199 591 609 −156 374 210 6 616 986 −200 507 393 −161 202 379 116 479 390 175 340 230 240 111 620 123 928 977 −159 987 382 −142 236 359 −43 217 399 −39 305 014 64 771 390 −17 751 023 2 000 000 2 000 000 3 000 000 7 000 000 1 723 000 1 723 000 2 583 000 6 029 000 277 000 277 000 417 000 971 000 899 532 517 669 3 920 241 5 337 442 714 997 378 496 3 467 149 4 560 642 184 535 139 173 453 092 776 800 −1 100 468 −1 482 331 920 241 −1 662 558 −1 008 003 −1 344 504 884 149 −1 468 358 −92 465 −137 827 36 092 −194 200 8,87 % 20,35 % 34,64 % 2,93 % 56,24 % 12,07 % 211,11 % 228,97 % 133,57 % 76,41 % 85,08 % 83,46 % 8,73 % 1,42 % 10,68 % 57,80 % 118,45 % 134,62 % 155,61 % 145,21 % 194,56 % 87,88 % 98,94 % 96,61 % 10,84 % 43,46 % 17,40 % 8,07 % 65,85 % 33,90 % 222,95 % 228,60 % 209,87 % 93,63 % 101,41 % 95,96 % 57,00 % 70,23 % 60,32 % 45,91 % 71,49 % 69,85 % 131,85 % 135,43 % 119,84 % 80,26 % 89,80 % 87,61 % 29,23 % 49,61 % 57,83 % 23,29 % 66,77 % 45,85 % 182,64 % 198,96 % 106,53 % 77,95 % 92,21 % 89,70 % 6,19 % 7,20 % 5,29 % 8,71 % 1,89 % 14,41 % 194,67 % 186,84 % 225,26 % 87,47 % 73,77 % 76,61 % 44,98 % 25,88 % 66,62 % 41,50 % 50,24 % 21,97 % 130,67 % 134,23 % 108,66 % 80,00 % 75,65 % 76,25 % E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i C 3 4 7 / 7 5 Alkuperäiset rahoitussuunnitelmat Voimassa olevat rahoitussuunnitelmat Rahoitussuunnitelmien välinen ero (ecua) Voimassa olevien suunnitelmien / alkuperäisten suunnitelmien suhde rak. rah. yht. EAKR ESR rak. rah. yht. EAKR ESR rak. rah. yht. EAKR ESR rak. rah. yht. EAKR ESR Alankomaat Yhdistynyt kuningaskunta 1994 1995 1996 Total 1994 1995 1996 Total 95 960 000 99 090 000 104 950 000 300 000 000 66 940 000 67 880 000 71 160 000 205 980 000 29 020 000 31 210 000 33 790 000 94 020 000 11 554 342 26 279 204 186 289 913 224 123 459 672 745 10 398 319 132 900 530 143 971 594 10 881 597 15 880 885 53 389 383 80 151 865 −84 405 658 −72 810 796 81 339 913 −75 876 541 −66 267 255 −57 481 681 61 740 530 −62 008 406 681 998 000 710 001 000 750 001 000 511 607 000 532 642 000 562 631 000 2 142 000 000 1 606 880 000 28 794 000 144 811 000 170 391 000 177 359 000 130 003 000 237 928 000 187 370 000 1 634 690 000 1 362 960 000 535 120 000 2 017 429 000 1 521 757 000 116 017 000 −537 187 000 −482 813 000 107 925 000 −472 073 000 −402 639 000 800 329 000 884 689 000 271 730 000 −85 123 000 495 672 000 −124 571 000 −18 138 403 −15 329 115 19 599 383 −13 868 135 −54 374 000 −69 434 000 84 360 000 −39 448 000 Lähde: Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen rahoitussuunnitelmat ja tavoitteen 2 ohjelmat 12,04 % 26,52 % 37,50 % 1,00 % 50,88 % 15,32 % 177,50 % 186,76 % 158,00 % 85,25 % 69,90 % 74,71 % 21,23 % 33,51 % 68,09 % 5,63 % 60,85 % 24,41 % 217,96 % 242,25 % 145,02 % 92,63 % 94,70 % 94,18 % C 3 4 7 7 6 / F I E u r o o p a n y h t e i s ö j e n v i r a l l i n e n l e h t i 1 6. 1 1. 9 8 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/77 Analyysi syistä yhteisön määrärahojen vähäiseen käyttöön (vastauksia kyselyyn) Taulukko 9 a) Vastausten lukumäärä b) Hyvin tärkeä c) Tärkeä b) + c) / a) d) Ei kovin tärkeä e) Merkityk- setön A. OHJELMASUUNNITTELUN TASOLLA 1. Vaikeuksia yhteisen ohjelmasuunnitteluasiakirjan/yhteisön tukikehyksen/toimenpideohjelman laatimisessa 2. Yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen/yhteisön tukikehyksen/toi- menpideohjelman hyväksymisen viivästyminen 3. Varausten olemassaolo ja niiden poistamisen viivästyminen 4. Sellaisten toimenpiteiden mukaan ottaminen, joita ei alussa ollut tarkoitus toteuttaa 5. Aikaisempien kausien hankkeiden loppuun saattaminen on katsottu ensisijaiseksi 6. Alkuperäinen rahoitussuunnitelma osoittautui liian optimis- tiseksi 7. Yhtenäisen ohjelma-asiakirjan/yhteisön tukikehyksen/toi- menpideohjelman teksti ei ole kovin joustava 8. Tarve tehdä suuria muutoksia yhtenäiseen ohjelma-asiakir- tukikehykseen/toimintaohjelmaan/toimeen jaan/yhteisön ym. 9. Vaikeudet ja viivästykset näiden muutosten tekemisessä/ ohjelman suunnittelussa uudelleen 10. Hallinnon menettelyjen kankeus — yhteisön tasolla — kansallisella tasolla B. RAHOITUSKANAVIEN TASOLLA 1. Viivästykset yhteisön rahoituksen saapumisessa — jäsenvaltiossa — alueella — muulla tasolla 2. Rahoitustoimien keskittyminen varainhoitovuoden loppuun, kun kyseessä ovat — yhteisön maksujen suorittaminen — jäsenvaltion sisäinen maksujen suorittaminen 3. Olemassa olevien menettelyjen mukaan ei voida maksaa ennakkomaksuja lopullisille edunsaajille tai nämä suorituk- set voidaan toteuttaa vain tietyin edellytyksin, jotka pitkit- tävät menettelyjä C. RAHOITUSTIETOJEN KÄSITTELYN TASOLLA 1. Vaikeudet kerätä rahatilannetta koskevia tietoja edun- saajilta (täsmentäkää vaikeuden luonne: esimerkiksi erillisen kirjanpidon puuttuminen ym. ) 50 48 41 45 46 47 47 50 48 49 44 42 36 27 35 36 48 4 11 2 4 4 9 2 8 9 13 22 3 9 2 22 12 18 34,00 % 17 68,75 % 12,20 % 28,89 % 13,04 % 65,96 % 29,79 % 52,00 % 7 8 4 8 10 14 13 16 8 28 28 32 6 19 11 19 58,33 % 10 10 6 13 27 15 67,35 % 63,64 % 2 5 1 3 3 7 8 8 4 7 7 23,81 % 36,11 % 18,52 % 28,57 % 27,78 % 14 43,75 % 8 8 14 12 12 10 10 10 8 8 18 11 10 15 16 17 50 10 16 52,00 % 13 11 C 347/78 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 a) Vastausten lukumäärä b) Hyvin tärkeä c) Tärkeä b) + c) / a) d) Ei kovin tärkeä e) Merkityk- setön 2. Ohjelmista vastaavien puutteellinen tietämys yhteisön ennakkomaksujen ja jäännöksen maksamiskynnyksestä 3. Rahatilannetta koskevien tietojen kulun pitkällisyys 4. Maksupyyntöjen komissioon siirtämisen menettelyjen pituus 5. Komission suorittaman rahoitustietojen analyysin hitaus D. TALOUSARVION TASOLLA 1. Osapuolten mobilisoinnin vaikeudet — kansallisella tasolla — alue-/paikallistasolla — yksityisellä sektorilla 2. Odottamattomat talousarviota koskevat rajoitukset — kansallisella tasolla — alue-/paikallistasolla — muutoin 3. Kansallisen valuutan/ecun kurssivaihtelut — arvon aleneminen — arvon nousu 4. Talousarvion toteuttamisen menettelyjen hitaus, joka liittyy yhteisön yhteisrahoitukseen 5. Yhteisön ja kansallisten sääntöjen/menettelyjen ristiriitaisuu- det (esimerkiksi sitoumuksen käsite) E. TUKITOIMENPITEEN TOTEUTTAMISEN TASOLLA 1. Vaikeudet toimien/hankkeiden valintamenettelyn aloittami- sessa ennen komission päätöstä myöntää tukea 2. Edunsaajien riittämätön yhteisön sääntöjen ja menettelyjen tuntemus 3. Muutokset hallintoympäristössä (esimerkiksi yksiköiden uudelleenorganisointi, menettelyjen muutokset ym. ) 4. Poikkeukselliset olosuhteet (esimerkiksi poliittiset muutok- set, yksityistäminen, luonnonkatastrofit ym. ) 5. Asetuksen 4253/88 24 artiklan soveltaminen (avun vähentä- minen, keskeyttäminen ja peruuttaminen) 6. Useiden yhteisön ja kansallisten ohjelmasta vastaavien yhteensovitusvaikeudet (varsinkin useista lähteistä rahoitet- tavien ohjelmien tapauksessa) 45 47 43 44 37 38 33 39 35 19 36 29 48 50 50 52 51 43 38 48 2 3 4 2 7 4 3 5 1 0 1 0 2 5 15,56 % 15 9 38,30 % 30,23 % 11 29,55 % 5 7 32,43 % 28,95 % 10 39,39 % 6 6 1 8 4 28,21 % 20,00 % 5,26 % 25,00 % 13,79 % 10 25,00 % 13 11 48,00 % 8 12 13 6 1 17 50,00 % 14 50,00 % 11 47,06 % 6 1 27,91 % 5,26 % 15 12 56,25 % 19 23 19 21 12 14 10 15 14 6 5 6 19 13 12 19 14 3 12 10 19 6 11 10 13 13 10 13 14 12 22 19 17 13 13 7 13 28 24 11 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/79 a) Vastausten lukumäärä b) Hyvin tärkeä c) Tärkeä b) + c) / a) d) Ei kovin tärkeä e) Merkityk- setön 10 14 48,98 % 7. Vaikeudet suuren edunsaajien määrän yhteensovituksessa 8. Seurantakomitean toiminnan puutteellisuus: — hidas toteutus ja/tai kokousten riittämätön määrä — tarpeisiin nähden sopimaton suunnittelu (esimerkiksi liian vähän aikaa asiakirjojen tarkasteluun tai suuren osanottajamäärän saamiseksi mukaan) päätösten hyväksymismenettelyn pitkällisyys. 9. Vuosikertomukseen/lopulliseen kertomukseen liittyvät määrä- ajat — niiden laadinnassa — niiden toimittamisessa — niiden hyväksymisessä komissiossa 10. Toimenpiteen/toimen/hankkeen tai edunsaajan tasolla koh- datut vaikeudet, jotka hidastavat koko tukea F. TOIMIEN TOTEUTTAMISEN TASOLLA 1. Hankkeiden/toimien hidas aloitus, joka liittyy — julkisen sektorin tarjouskilpailuihin — ympäristövaikutusten arvioinnin tuloksiin — toteutettavuustutkimusten tuloksiin — muuhun (esimerkiksi pakkolunastukseen) 2. Toteuttamisen aikana ilmenneet vaikeudet (esimerkiksi odottamattomat tekniset ongelmat, konkurssi, kustannusten nousu ym. ) 3. Toimenpiteiden/toimien/hankkeiden muutosmenettelyjen hi- taus, joka johtuu — niiden toteuttamisen viivästymisestä — painopistealueiden muuttamisesta 49 38 39 39 38 36 37 39 41 40 41 28 47 40 35 35,90 % 13 12 1 4 7 0 1 2 6 8 4 4 6 1 4 7 4 8 7 6 0 6 7 13,16 % 30,77 % 15,79 % 2,78 % 21,62 % 33,33 % 13 12 9 9 51,22 % 40,00 % 31,71 % 53,57 % 15 34,04 % 11 6 37,50 % 37,14 % 14 10 9 11 23 18 15 18 15 8 8 10 14 4 16 14 12 17 17 14 18 12 14 14 9 15 11 10 C 347/80 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 Taulukko 10 Liiteluettelo LIITE I: Rahoitusnäkymät kaudelle 1993—99 ja rakennerahastojen varojen kohdentaminen Taulukko I. 1 Rakennerahastojen ja KOR:n kaudella 1994—99 vuosittain käytettävissä olevat varat (v. 1992 hinnoin, milj. ecua) Taulukko I. 2 Varojen jakautuminen tavoitteittain (vuoden 1992 hinnoin, milj. ecua) Taulukko I. 3 Varojen jakautuminen tavoitteittain ja yhteisöaloitteiden rahoitukseen tarkoitetut määrärahat (vuoden 1992 hinnoin, milj. ecua) Taulukko I. 4 Yhteisön tukikehysten varojen erittely tavoitteittain ja jäsenvaltioittain (vuoden 1994 hinnoin, milj. ecua) Taulukko I. 5 Rakennerahastojen kohdistaminen uusiin jäsenvaltioihin (milj. ecua) Taulukko I. 6 Yhteisöaloitteiden rahoitukseen (EU-12) tarkoitettujen varojen jakautuminen Taulukko I. 7 Yhteisöaloitteiden rahoitukseen tarkoitettujen varojen jakautumisen yksi- tyiskohtia (EU-12) Taulukko I. 8 Yhteisöaloitteiden rahoitukseen tarkoitettujen varojen jakamisen tulokset jäsenmaittain ja aloitteittain (EU-12) Taulukko I. 9 Uusille jäsenvaltioille myönnettyjen yhteisöaloitteiden rahoitukseen tarkoi- tettujen määrärahojen erittely (milj. ecua vuoden 1995 hinnoin) LIITE II: Rakennetoimenpiteiden toteutus kaudella 1994—97 tavoitteittain, rahastoittain ja jäsenval- tioittain Taulukko II. 1 Rakennetoimenpiteiden toteutus 1994—97 Taulukko II. 2 Toteutus rahastoittain ja jäsenvaltioittain Taulukko II. 3 Toteutus rahastoittain ja tavoitteittain Taulukko II. 4 Toteutus tavoitteittain ja rahastoittain Taulukko II. 5 Toteutus jäsenvaltioittain ja tavoitteittain Taulukko II. 6 Toteutus tavoitteittain, jäsenvaltioittain ja rahastoittain LIITE III: Talousarvion toteutuksen yksityiskohdat 1994—97 rahastoittain, tavoitteittain, jäsenvalti- oittain ja vuosittain Taulukko III. 1 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 1, EAKR Taulukko III. 2 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 1, ESR Taulukko III. 3 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 1, EMOTR Taulukko III. 4 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 1, KOR Taulukko III. 5 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Koko tavoite 1 Taulukko III. 6 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 2, EAKR Taulukko III. 7 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 2, ESR Taulukko III. 8 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Koko tavoite 2 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/81 Taulukko III. 9 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 3, ESR Taulukko III. 10 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 4, ESR Taulukko III. 11 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 5a (5b-alueilla), EMOTR Taulukko III. 12 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 5a (ei 1- ja 5b-alueilla), EMOTR Taulukko III. 13 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Koko tavoite 5a, EMOTR Taulukko III. 14 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 5a, KOR Taulukko III. 15 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 5b, EAKR Taulukko III. 16 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 5b, ESR Taulukko III. 17 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 5b, EMOTR Taulukko III. 18 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Koko tavoite 5b Taulukko III. 19 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 6, EAKR Taulukko III. 20 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 6, ESR Taulukko III. 21 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 6, EMOTR Taulukko III. 22 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Tavoite 6, KOR Taulukko III. 23 Talousarvion toteutus maittain ja vuosittain. Maksut suoritusvuosittain ja sitoumusvuosittain — Koko tavoite 6 Taulukko III. 24 Talousarvion toteutus yhteisöaloitteittain ja vuosittain LIITE IV: Vertailu ennusteiden ja talousarvion toteutuksen välillä tavoitteittain, jäsenvaltioittain ja vuosittain Taulukko IV. 1 Vertailu ennusteiden ja talousarvion toteutuksen välillä tavoitteittain, jäsenvaltioittain ja vuosittain — tavoite 1 Taulukko IV. 2 Vertailu ennusteiden ja talousarvion toteutuksen välillä tavoitteittain, jäsenvaltioittain ja vuosittain — tavoite 2 Taulukko IV. 3 Vertailu ennusteiden ja talousarvion toteutuksen välillä tavoitteittain, jäsenvaltioittain ja vuosittain — tavoitteet 3 ja 4 Taulukko IV. 4 Vertailu ennusteiden ja talousarvion toteutuksen välillä tavoitteittain, jäsenvaltioittain ja vuosittain — tavoite 5a (maatalous) Taulukko IV. 5 Vertailu ennusteiden ja talousarvion toteutuksen välillä tavoitteittain, jäsenvaltioittain ja vuosittain — tavoite 5a (kalastus) Taulukko IV. 6 Vertailu ennusteiden ja talousarvion toteutuksen välillä tavoitteittain, jäsenvaltioittain ja vuosittain — tavoite 5b Taulukko IV. 7 Vertailu ennusteiden ja talousarvion toteutuksen välillä tavoitteittain, jäsenvaltioittain ja vuosittain — tavoite 6 C 347/82 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 LIITE V: Alkuperäisten ja 31. 12. 1997 voimassa olleiden kaikkia tavoitteen 2 tukia koskevien rahoitussuunnitelmien vertailu kaudella 1994—96 Taulukko V. 1 Alkuperäisten ja 31. 12. 1997 voimassa olleiden kaikkia tavoitteen 2 tukia koskevien rahoitussuunnitelmien vertailu — Belgia Taulukko V. 2 Alkuperäisten ja 31. 12. 1997 voimassa olleiden kaikkia tavoitteen 2 tukia koskevien rahoitussuunnitelmien vertailu — Tanska Taulukko V. 3 Alkuperäisten ja 31. 12. 1997 voimassa olleiden kaikkia tavoitteen 2 tukia koskevien rahoitussuunnitelmien vertailu — Saksa Taulukko V. 4 Alkuperäisten ja 31. 12. 1997 voimassa olleiden kaikkia tavoitteen 2 tukia koskevien rahoitussuunnitelmien vertailu — Espanja Taulukko V. 5 Alkuperäisten ja 31. 12. 1997 voimassa olleiden kaikkia tavoitteen 2 tukia koskevien rahoitussuunnitelmien vertailu — Ranska Taulukko V. 6 Alkuperäisten ja 31. 12. 1997 voimassa olleiden kaikkia tavoitteen 2 tukia koskevien rahoitussuunnitelmien vertailu — Italia Taulukko V. 7 Alkuperäisten ja 31. 12. 1997 voimassa olleiden kaikkia tavoitteen 2 tukia koskevien rahoitussuunnitelmien vertailu — Luxemburg Taulukko V. 8 Alkuperäisten ja 31. 12. 1997 voimassa olleiden kaikkia tavoitteen 2 tukia koskevien rahoitussuunnitelmien vertailu — Alankomaat Taulukko V. 9 Alkuperäisten ja 31. 12. 1997 voimassa olleiden kaikkia tavoitteen 2 tukia koskevien rahoitussuunnitelmien vertailu — Yhdistynyt kuningaskunta LIITE VI: Rakennetoimenpiteiden sitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen toteutus budjettikoh- dittain — varainhoitovuodet 1994—1997 Taulukko VI. 1 Rakennetoimenpiteiden sitoumusmäärärahojen toteutus budjettikohdit- tain — varainhoitovuosi 1994 Taulukko VI. 2 Rakennetoimenpiteiden maksumäärärahojen toteutus budjettikohdittain — varainhoitovuosi 1994 Taulukko VI. 3 Rakennetoimenpiteiden sitoumusmäärärahojen toteutus budjettikohdit- tain — varainhoitovuosi 1995 Taulukko VI. 4 Rakennetoimenpiteiden maksumäärärahojen toteutus budjettikohdittain — varainhoitovuosi 1995 Taulukko VI. 5 Rakennetoimenpiteiden sitoumusmäärärahojen toteutus budjettikohdit- tain — varainhoitovuosi 1996 Taulukko VI. 6 Rakennetoimenpiteiden maksumäärärahojen toteutus budjettikohdittain — varainhoitovuosi 1996 Taulukko VI. 7 Rakennetoimenpiteiden sitoumusmäärärahojen toteutus budjettikohdit- tain — varainhoitovuosi 1997 Taulukko VI. 8 Rakennetoimenpiteiden maksumäärärahojen toteutus budjettikohdittain — varainhoitovuosi 1997 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/83 KOMISSION VASTAUKSET 2 TIIVISTELMÄ TÄRKEIMMISTÄ HUOMIOISTA että epäilee, 2. 1 Komissio tiivistelmä tilintarkastustuomioistuimen huomioista voi antaa raken- nerahastojen toiminnasta kohtuuttoman kielteisen kuvan. Tilintarkastustuomioistuin keskittyy rahastojen hallin- noinnissa väistämättä esiintyviin heikkouksiin ja epäkoh- tiin. Kuitenkin jokaista ongelmallista ohjelmaa kohti on monta asianmukaisesti etenevää ohjelmaa, joiden hyödyl- lisyys on ilmeinen ja yleisesti tunnustettu. Jotta rakennerahastoja voitaisiin hyödyntää tehokkaasti, tarvitaan ensinnäkin järkeviä sääntöjä ja toiseksi valta- vasti työtä ohjelmien suunnittelussa, muotoilemisessa, hallinnoinnissa ja valvonnassa, budjetti- ja taloushallin- nossa sekä arvioinnissa. Taloudelliset tavoitteet on saavu- tettava ja samalla on pystyttävä tuottamaan laadukkaita tuloksia. Monet ihmiset osallistuvat työhön sen eri tasoilla; ohjelmia on satoja ja hankkeita tuhansia. Komissio pyrkii parhaansa mukaan hallinnoimaan nykyi- siä ohjelmia ja varmistamaan, että jäsenvaltioilla on käy- tössään tehokkaita ja toimivia hallinto- ja valvontajärjes- telmiä. Lisäksi komissio on ehdottanut aiempien koke- musten perusteella vuonna 2000 alkavaksi uudeksi ohjel- makaudeksi merkittäviä sääntömuutoksia joillakin kes- keisillä aloilla, kuten ohjelmasuunnittelussa, kumppa- nuusjärjestelyissä, taloushallinnossa sekä valvonnassa ja arvioinnissa. Useiden muutosehdotusten tavoitteena on yksinkertaistaa ja hajauttaa toimintaa sekä selkeyttää vastuunjakoa ja siten entisestään lisätä rakennerahaston toiminnan hyödyllisyyttä. 2. 2 Määrärahojen vajaakäyttö vuosina 1994 ja 1995 johtui uuden ohjelmakauden käynnistymisen hitaudesta. Tämä vaikutti erityisesti yhteisöaloitteiden talousarvion toteutumiseen, mikä johtui epäilemättä lähinnä yhteisö- aloitteiden ja niihin perustuvien ohjelmien suuresta mää- rästä. Tilanne on kuitenkin sittemmin parantunut. Mak- sumäärärahojen riittämättömyys vuonna 1997 johtui puolestaan siitä, että budjettivallan käyttäjä vähensi mak- sumäärärahoja komission ehdottamista ja kieltäytyi mää- rärahasiirroista. tumisesta kentällä sekä määrärahojen käytöstä jäsenvalti- oissa. Näitä tekijöitä on vaikea ennakoida tarkkaan uni- onin talousarviomenettelyn mukaisen aikataulun puit- teissa. 2. 4 Komissio on ehdottanut tulevaa ohjelmakautta var- ten sellaista muutosta, että ohjelmaan liittyvät vuotuiset sitoumukset tehtäisiin ilman eri toimenpiteitä. 2. 5 Toimien toteuttamista koskevat tiedot sisältyvät jäsenvaltioiden kustannusselvityksiin ja kunkin ohjelman edistymisestä vuosittain annettavaan selvitykseen. Joissa- kin tapauksissa ne saadaan toimia koskevasta vuositilin- päätöksestä. Komissio esittää nämä tiedot rakennerahas- tojen täytäntöönpanoa koskevassa vuosikertomuksessaan. Komissio on ehdottanut huomattavasti yksinkertaisem- man indeksointijärjestelmän käyttöönottoa seuraavan ohjelmakauden aikana. Lisäksi komissio kehittelee uutta yhteistä tietojärjestelmää. Komission tulostilissään ja rahoitustaseessaan esittämät tiedot taseen ulkopuolisista sitoumuksista saattavat antaa aihetta vähäisiin tulkintaerimielisyyksiin. Kysymystä käsi- tellään lähemmin kohdassa 4. 2. 2. 6 Täsmällisten budjettiennusteiden tekeminen lienee mahdotonta, kun otetaan huomioon toiminnan monivuo- tisuus ja suuret erot käytännön toteutuksessa. Komissio ja jäsenvaltiot tekevät kuitenkin yhteistyötä SEM 2000 -aloitteen puitteissa tarkoituksenaan mahdollisuuksien mukaan parantaa ennusteiden laatua. 2. 8 Komissio korostaa, että tässä kohdassa mainitut viivästysten syyt käyvät ilmi tarkasteltaessa ohjelmia, jotka ovat edenneet erityisen hitaasti. Tämän perusteella ei voida päätellä, että ongelmat olisivat kovinkaan yleisiä. Komissio on kuitenkin toteuttanut viime aikoina useita toimia (mm. täsmällisten kelpoisuusehtojen määrittely) ja tehnyt ehdotuksia seuraavaa ohjelmakautta koskevista sääntömuutoksista, joiden tuloksena useat huomautuk- sissa mainituista ongelmista voitaneen ratkaista tai aina- kin niitä voidaan lievittää. Joidenkin ongelmien ratkaise- miseksi toimintaa on tehostettava eri tasoilla. On myös sellaisia ongelmia (kuten ohjelmakausien päällekkäisyys, yhteisön ja kansallisten menettelyjen erilaisuus, valuutta- kurssien heilahtelut), joihin ohjelmista vastaavien virka- miesten on vain pakko sopeutua. tilanne 2. 3 Tilintarkastustuomioistuimen mainitsema osoittaa, miten hankalaa on sovittaa yhteen talousarvion vuotuisuusperiaate ja rakennerahastojen monivuotinen ohjelmasuunnittelu. Lisäksi muistutetaan, että yhteisön maksusitoumukset ja maksut riippuvat hankkeiden toteu- 2. 9 Komissio pyrkii jatkossakin yhdessä jäsenvaltioiden kanssa varmistamaan, että rakennerahastojen ohjelmia hallinnoidaan mahdollisimman hyvin. C 347/84 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 3 RAKENNETOIMIEN RAHOITUSSUUNNITTELU JA TA- LOUSARVION TOTEUTTAMINEN 3. 1 Rakennerahaston määrärahojen jakaminen tavoittei- den, yhteisöaloitteiden ja jäsenvaltioiden kesken oli tekni- nen ja poliittinen voimainponnistus, jonka komissio kat- soo toteuttaneensa tehokkaasti, säännöksiä noudattaen ja tehtävän laajuuteen nähden kohtuullisessa ajassa. 3. 5—3. 7 Komissio myöntää, että yhteisöaloitteisiin pe- rustuvien ohjelmien toteuttaminen on yleisesti ollut liian hidasta, mutta on huomattava, että monia näitä ohjelmia varten tarvittiin uusia hallintorakenteita, esimerkiksi uudenlaisia paikallisia kumppanuusjärjestelyjä Urban- ja Interreg II -ohjelmien yhteydessä. Samoin jäsenvaltioiden usein vielä myöhäisessä vaiheessa ehdottamien ohjelmien suuri määrä (joissakin maissa oli yksi ohjelma jokaista aloitetta ja jokaista aluetta kohti) aiheutti viivästymisiä. Suurin osa yhteisöaloiteohjelmista hyväksyttiin vuosina 1995 ja 1996, mikä paransi maksusitoumusmäärärahojen toteutumisastetta näinä kahtena varainhoitovuotena. Seuraavaksi ohjelmakaudeksi komissio on ehdottanut, että yhteisöaloitteita olisi ainoastaan kolme. Komissio pyrkii myös vähentämään yksittäisten ohjelmien määrää huomattavasti nykyisestä. Maksumäärärahojen riittämättömyys vuonna 1997 johtui osaksi siitä, että budjettivallan käyttäjä vähensi yhteisön talousarvioon loppujen lopuksi otettuja maksumäärära- hoja komission alkuperäisestä ehdotuksesta. Sitä paitsi budjettivallan käyttäjä hylkäsi maksumäärärahojen siir- ron vuoden 1997 lopussa. prosenttia kokonaisrahoituksesta 3. 8 Mainittu 3 171 miljoonan ecun summa on vain kaudeksi kaksi 1994—1999. Maksumäärärahoihin osoitetut 1 405 mil- joonaa ecua koskevat (teoreettisia) rahoitusnäkymiä, eikä niitä voida suoraan suhteuttaa vuoden 1999 rakennetoi- miin tai talousarvioon. kahdessa vaiheessa (1994—1996 3. 11 Tavoitteen 2 toimet on toteutettu säännösten ja mukaisesti 1997—1999). Tässä tilanteessa oli pakko keskittää voi- mavarat hiukan keinotekoisesti ensimmäisen vaiheen lop- pupuolelle. Jos ohjelmat olisi suunniteltu koko ohjelma- kautta 1994—1999 ajatellen, kasautuminen olisi voitu välttää porrastamalla rahoitusta viisivuotiskauden jälki- puoliskolla. Kaudelle 1997—1999 siirretyt määrärahat olivat vain 12 prosenttia tavoitteen 2 kokonaisrahoituk- sesta vuosina 1994—1996. 3. 12 Taloushallinnon sääntöjen perustana on periaate, jonka mukaan toimista kentällä aiheutuneiden kulujen on oltava suhteessa yhteisön sitoumuksiin ja maksuihin toi- mien toteuttamiseksi. On kuitenkin selvää, että yhteisra- hoitettuihin toimiin liittyvät komission maksusitoumukset ja ennakkomaksut, jotka perustuvat muuttuviin valuutta- kursseihin, eivät voi tarkkaan vastata toimien lopullisia toteuttamiskustannuksia, vaan ne antavat ainoastaan yli- malkaisen käsityksen toimien todellisesta edistymisestä. Komission uudelle ohjelmakaudelle esittämiin säädöseh- dotuksiin sisältyy ajatus siitä, että alussa suoritettavan ennakon jälkeen komissio maksaisi vain jäsenvaltioissa jo toteutuneiden menojen korvauksia. Näin maksut vastaisi- vat paremmin hankkeiden todellista etenemistä. Komissio on lisäksi ehdottanut, että toimista, joiden rahoituksesta yhteisön osuus on enintään 40 miljoonaa ecua, ei enää jatkossa tehtäisi kertasitoumusta, vaan maksusitoumukset tehtäisiin laajempien ohjelmien tavoin vuotuisissa erissä. Jäsenvaltiot toimittavat vuosikertomuksissa tietoja toi- mien toteuttamisesta ja kentällä tapahtuneesta edistymi- sestä. Komissio ei tarvitse tehtäviensä suorittamiseen yksi- tyiskohtaisia tietoja yksittäisten hankkeiden toteutumisti- lanteesta. 4 NYKYISET TIEDOT RAKENNETOIMIEN TOTEUTTA- MISESTA 4. 1 Komissio katsoo, että vaikka hallinnon eri tasoilla nykyisin käytössä olevissa tietojärjestelmissä on paranta- misen varaa, asianosaiset saavat niistä toki tarvitsemansa tiedot. Komissio tarjoaa jäsenvaltioille teknistä apua tie- tojärjestelmien kehittämiseksi. Sen vastapainoksi, että toimien hallinto siirretään jäsen- valtioille, komissio ehdottaa seuranta-, tiedotus- ja val- vontajärjestelmien vahvistamista seuraavalla ohjelmakau- della. 4. 2 Rakenteellisia toimia koskevat ”taseen ulkopuoliset velvoitteet” on syytä määritellä. Komission näkemyksen mukaan perusvelvoitteet johdetaan Edinburghin määrära- hoista, rakennerahastoja ja koheesiorahastoa koskevista asetuksista sekä toimielinten välisestä sopimuksesta. Siten taseen ulkopuoliset velvoitteet voidaan määritellä raken- nerahastoista myönnettävien kokonaismäärärahojen (täy- simääräisesti indeksoituina) ja toteutuskustannusten ero- tukseksi. Tämä on velvoitteiden ja lopullisten määräraho- 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/85 jen enimmäismäärä, josta on vielä myöhemmin vähennet- tävä mahdolliset sitoumusten peruutukset. Tilintarkastustuomioistuin haluaisi tehdä eron edellä mai- nittujen velvoitteiden ja ”oikeudellisten sitoumusten” välillä. Tämä merkitsee sitä, että edellä mainitusta erotuk- sesta vähennetään (i) indeksoinnin vaikutus siltä osin, kuin jäsenvaltiot eivät vielä ole muodollisesti käyttäneet oikeuttaan siirtää indeksoinnin vaikutukset tiettyihin ohjelmiin ja (ii) ohjelmatasolla vielä osoittamatta olevat määrät (esim. varaukset). Kyseiset määrät ovat ohjelma- kauden lopulla varsin vähäisiä, mutta ovat silti rakenne- toimia koskevia sitoumuksia. Lisäksi määrärahojen käyt- tötarkoitusta ohjelmatasolla muutetaan jatkuvasti, minkä vuoksi taseen ulkopuolisia velvoitteita tiettynä ajankoh- tana on käytännössä mahdotonta laskea. Taseen ulkopuolisten velvoitteiden laskeminen ja tarkista- minen tiettynä ajankohtana on sikälikin vaikeaa, että vain maksusitoumukset ja maksut viedään kirjoihin. Ohjelma- rahoitusta ei kirjata samalla tavalla, mikä voi aiheuttaa tulkintaongelmia. tilintarkastustuomioistuimen 4. 3 Komissio on selittänyt ja perustellut hallinto- ja kirjanpitokäytäntönsä tällä alalla vastauksissaan vuoden 1996 vuosikertomuksen kohtaan 21. 4 ja vuoden 1995 tarkastuslausuman kohtiin 3. 34—3. 35. Vakiolausekkeissa sallitaan selvästi kaksi eri- laista tilinpäätösmenettelyä vuotuisille maksuerille. Yh- teisön talousarviossa noudatettava vuotuisuusperiaate johtaa väistämättä keinotekoisuuteen rakennerahastojen monivuotisten ohjelmien sisällyttämisessä talousarvioon. 4. 4 Komissio laatii varainhoitoasetuksen perinpohjaista uudistamista koskevaa ehdotusta, jossa otetaan täysin huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 4/ 97. 4. 5—4. 6 Rakenteellisten toimien (rakennerahastot ja koheesiorahasto) kokonaisrahoitus myönnetään kyseisiä rahoitusvälineitä koskevien puiteasetusten sekä toimielin- ten välisen sopimuksen mukaisesti. Rahoitusta käyttöön annettaessa noudatetaan tiettyjä talousarviomenettelyjä. Tämän käytännön noudattamista valvotaan maksusitou- musmäärärahojen hallinnoinnin yhteydessä. Kokonaisrahoituksesta päätetään samaan aikaan kuin yhteisön tuen myöntämisestä ohjelmille ja hankkeille. Tällöin maksusitoumukset muodostavat, kuten muiden- kin yhteisön talousarviosta rahoitettujen toimien yhtey- dessä, ylärajan tiettyjä toimia varten hyväksyttäville mak- suille. Rakennerahastoja ja koheesiorahastoa koskevissa erityismääräyksissä on uutena piirteenä se, että yläraja voi muuttua, kun seuraavaa maksuerää koskeva sitoumus tehdään. Ohjelmien rahoitussuunnitelmien porrastamisen muutoksella pyritään siihen, että maksujen ajoitus voi- daan sovittaa käytännön toteutusolosuhteisiin. Rahoitus- suunnitelmien mukauttamisen avulla voidaan varmistaa, että yhteisön koko rahoitusosuus sidotaan soveltamis- säännösten mukaisesti. Seuraavaa ohjelmakautta koskevilla asetusehdotuksilla pyritään merkittävästi yksinkertaistamaan järjestelmää siten, että maksusitoumukset tehtäisiin automaattisesti vuosittain ja maksut suoritettaisiin ainoastaan jo synty- neiden todellisten kustannusten perusteella. Automaatti- sen maksusitoumusjärjestelmän ansiosta ei enää pitäisi olla tarvetta sitoumusten porrastuksen muutoksiin ohjel- makauden lopussa. 4. 7 Komissio pyrkii korvaamaan Arinco-tietokannan tehokkaammalla järjestelmällä. Kukin yksikkö on kuiten- kin ohjelmakauden kuluessa saanut käyttöönsä tarvitse- mansa tiedot rahastojen toimintojen seuraamiseksi vas- tuualueeseensa kuuluvien tavoitteiden osalta. Kokonaistu- lokset on julkaistu rakennerahastojen vuosikertomuk- sissa. 5 RAKENTEELLISIA TOIMIA KOSKEVAT TALOUSARVIOMENETTELYT 5. 1—5. 2 Määrärahasiirrot ovat olennainen osa rakenne- rahastojen budjettihallintoa. Sitä paitsi komission mie- lestä ne eivät koske suhteellisesti ottaen liian suuria summia. Tärkeimmät siirrot on alistettu asianmukaisesti perusteltuina budjettivallan käyttäjälle. Varainhoitovuo- sina 1994 ja 1995 määrärahasiirtoja ehdotettiin pääasi- assa kahdesta syystä: 1) määrärahojen jakautuminen rahastojen välillä (ja siten budjettikohtien välillä) ei ollut etukäteen tiedossa 2) tukia hyväksyttiin eri tavoitteiden puitteissa eri tah- tiin. Alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa talousarvioen- nusteissa oli otettava huomioon luonteeltaan erilaisia ja usein vaikeasti ennakoitavia tekijöitä, kuten tukien hyväksymismenettelyn päättyminen ja hyväksyttyjen tu- kien toteuttamisvauhti. Tilintarkastustuomioistuimen esit- tämä esimerkki tavoitteen 2 yhteisön tukikehyksistä ja yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista kuvastaa juuri sitä, että vuonna 1996 todettua määrärahojen vajaakäyttöä ei voitu ottaa huomioon vuoden 1997 talousarviota koske- vissa ennusteissa. C 347/86 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 Maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärä on mää- rätty ennalta. Komission ennusteiden tavoitteena on sel- vittää määrärahojen paras mahdollinen jakautuminen eri budjettikohtien kesken. Komissio on yhdessä jäsenvaltioiden valtiovarainministe- riöiden kanssa perustanut SEM 2000 -aloitteeseen liitty- vän varainhoitoverkoston, jonka tarkoituksena on muun muassa parantaa talousarvioennusteiden laatua. Nykyisen maksujärjestelmän monitahoisuus ja joustavuus (jäsenval- tioille tarjolla olevien vaihtoehtojen muodossa) merkitsee kuitenkin budjettiennusteiden kannalta eräänlaista epä- varmuustekijää, jonka hallitsemiseksi muun muassa mää- rärahasiirtoja tarvitaan. 5. 3 Rakennerahastoille alustavassa talousarvioesityk- sessä ehdotettu rahoitus perustuu ajantasaisiin rahoitus- suunnitelmiin. Vuoden 1995 talousarviosta lähtien (joka laadittiin keväällä 1994) on voitu ottaa huomioon jo tapahtuneet ja joissakin tapauksissa myös käynnissä ole- vat muutokset. 5. 4 Komissio perustaa talousarvioennusteensa erilaisiin mikro- ja makrotason menetelmiin, joista prosenttiosuuk- sien soveltamismenetelmä ei ole ainoa: — kuluvan kalenterivuoden maksattamatta olevien ja uusien maksusitoumusten määrärahatarpeen arviointi kohta kohdalta, — jäsenvaltioiden kohdissa 5. 1 ja 5. 2 mainitun varain- hoitoverkoston puitteissa laatimat ennusteet, — maksusitoumusmäärärahojen ja niihin liittyvien mak- sujen kasvuun perustuva ekstrapolointi, — alhaalta ylös -menetelmästä todennäköisesti aiheutu- van määrärahantarpeen yliarvioinnin kertaluonteinen korjaus, — yleiseen säästötarpeeseen perustuva kertaluonteinen korjaus. 5. 5 Komissio korostaa jälleen kerran määrärahasiirtojär- jestelmän tehokkuutta rahoitussuunnitelmien sopeuttami- sessa muuttuviin vaatimuksiin. 5. 7 Ohjelmien vetäjät ovat selvillä rahoitussuunnitelmien luonteesta ja pitävät niitä hyödyllisenä ja tarpeellisena suunnittelun ja hallinnoinnin välineenä. 5. 8—5. 9 Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille indeksoinnin tuloksena vapautuvista lisämäärärahoista. Jäsenvaltio voi tehdä oma-aloitteisia ehdotuksia näiden varojen kohden- tamisesta käynnissä olevien tai uusien toimien tukemi- seen. Komissio katsoo, että järjestelmä on toiminut käytän- nössä tyydyttävästi. Vaikka indeksointimenetelmää yksin- kertaistettiin jo ohjelmakaudella 1994—1999 edelliseen ohjelmakauteen verrattuna, sen toteuttaminen on kuiten- kin edelleen liian monimutkaista. Siksi komissio on ehdottanut seuraavan ohjelmakauden tukikehysten, yhte- näisten ohjelma-asiakirjojen ja yhteisöaloitteiden hyväksy- mistä käyvin hinnoin. 6 VIIVÄSTYKSET YHTEISÖN MÄÄRÄRAHOJEN KÄY- TÖSSÄ YKSITTÄISTEN TUKIMUOTOJEN TASOLLA Yleiset huomiot 6. 1 Komissio panee erityisesti merkille, että tilintarkas- tustuomioistuimen kyselyn tulokset eivät edusta rakenne- rahastojen toimintaa kokonaisuudessaan, koska kysely- lomake lähetettiin vain 31 hitaimmin edistyneen ohjelman johtajille (tulokset koskevat näin ollen vain noin kolmea prosenttia kaikista ohjelmista). Tämä seikka on pidettävä jatkuvasti mielessä tilintarkastustuomioistuimen huomau- tuksia luettaessa. 6. 2—6. 5 Jaettavina olleiden määrärahojen ja ohjelma- asiakirjaluonnosten (joista osa oli komission mielestä heikkolaatuisia) suuren määrän vuoksi tarvittiin lisäaikaa asetusten laatuvaatimusten täyttämiseksi. Tämä koski eri- tyisesti tarkkoja määrällisiä tavoitteita, odotettujen ympä- ristövaikutusten ennakkoarviointia ja täydentävyysperi- aatteen noudattamista. 6. 6—6. 8 On selvää, että rakennerahastotoimia toteutet- taessa sovellettavat kansalliset menettelyt saattavat vai- kuttaa määrärahojen käyttövauhtiin. Kansallisissa menet- telyissä on kuitenkin otettava huomioon yhteisön vaati- mukset. enimmäiskestosta määrätään 6. 9 Tukikelpoisuuden tuensaajien säännöksissä alustavasti vain todellisten kustannusten osalta. Oikeus- ja rahoitussitou- musten lopullisesta päättymisajankohdasta määrätään erikseen komission päätöksessä tukimuodon hyväksymi- sestä. lopullisten ”Sitoumuksen pätevyydestä jäsenvaltioiden tasolla” mää- rätään tarkemmin kustannusten tukikelpoisuutta koske- vassa lomakkeessa, jonka komissio on laatinut yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Uuden ohjelmakauden maksujär- jestelmää koskevan komission ehdotuksen mukaan kan- sallisten sitoumusten päättymispäivällä ei enää jatkossa ole merkitystä toiminnan kannalta. 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/87 6. 10 On totta, että kustannussitoumusten alkupäivää ei ole määritelty. Sen sijaan komissio määrittelee tukikelpoi- sia kustannuksia koskevan lomakkeen 2 kohdassa 1. 4 tukikelpoisuusehdot niiden kustannusten osalta, jotka liit- tyvät ennen tuen alkamispäivää (so. ennen kuin komissio on vastaanottanut tukihakemuksen) tehtyihin sitoumuk- siin. 6. 11 Komissio ei voi rahoittaa rakennerahastojen väli- tyksellä yksinomaan jo käynnissä olevia toimia sen enem- pää kuin ainoastaan uusia toimia. Päinvastoin sen on pyrittävä sekä vahvistamaan olemassa olevia toimia että kehittämään komission painopistealueiden mukaisia uusia toimia. 6. 12 Komissio myöntää, että monista eri rahastoista rahoitettavien ohjelmien koordinointi on vaikeaa, mutta on sitä mieltä, että parannuksia on jo tapahtunut. 6. 13 Jäsenvaltioiden perustamat ja johtamat seurantako- miteat ovat niin erilaisia, että niiden tehokkuudesta ei voida tehdä pitkälle meneviä yleistyksiä. Monissa tapauk- sissa ne toimivat komission mielestä entistä tehokkaam- min. Niillä on tärkeä tehtävä rakennerahastotoimien hal- linnoinnissa. Komissio ehdottaa seuraavalla ohjelmakaudella toteutet- tavan rahastouudistuksen yhteydessä tukitoimien toteut- tamispäätösten hajauttamista. Näin yksinkertaistettaisiin jäsenvaltioiden sisäisiä menettelyjä. 6. 18 Valtiontuista vastaavat komission yksiköt ovat toteuttaneet useita toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on estää hyväksymismenettelyn turha pitkittyminen. Lisäksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artik- lan soveltamisesta hiljattain annettu neuvoston asetus N:o 994/98 antaa komissiolle mahdollisuuden vapauttaa tietyt tärkeät tukimuodot 93 artiklan 3 kohdan mukaisesta ilmoitusvelvollisuudesta. Tulevan ohjelmakauden raken- nerahasto-ohjelmissa yritysten tukitoimien pitäisi näin ollen yksinkertaistua ja helpottua entisestään. 6. 19 Rahoitussuunnitelmien vuosijako on vain viitteelli- nen tulevien vuosien osalta. Tämä johtuu ohjelmasuunnit- telun monivuotisuudesta ja nykyisestä taloushallintojär- jestelmästä. Sitä paitsi rahoitusnäkymät laatii vuotuisten talousarvioiden tueksi budjettivallan käyttäjä. Talousarvi- oiden on puolestaan tavalla tai toisella kuvastuttava rakennerahastojen ohjelmasuunnitteluun. 6. 21 Silloin kun kustannukset voitaisiin kirjata kum- malle tahansa kahdesta peräkkäisestä ohjelmakaudesta, vaikuttaa järkevältä kirjata ne aikaisemmalle kaudelle, jos määrärahoja on vielä jäljellä. 6. 22 Komissio on aikaisempien kokemusten perusteella ehdottanut seuraavaksi ohjelmakaudeksi tukitoimien to- teuttamispäätösten hajauttamista, mikä yksinkertaistaisi ratkaisevasti ohjelmien muutosmenettelyä. Ohjelmasuunnittelu Rahoituskanavat 6. 14—6. 16 Koska Italian viranomaisilla oli suuria vai- keuksia sopeutua rakennerahastojen ohjelmien toiminta- tapaan, ohjelmien hyväksymisessä ja käytännön toteutta- misessa sattui merkittäviä viivästyksiä. Siksi komissio ja Italian keskus- ja alueviranomaiset tekivät heinäkuussa 1995 rakennerahastojen hallinnon tehostamista Italiassa koskevan sopimuksen. Joitakin ohjelmia koskevat neuvottelut pitkittyivät lähinnä ehdotuksiin sisältyneiden heikkouksien takia. Kaksi PO XVI:n vetämää Interreg II -ohjelmaa (Ita- lia—Itävalta ja Italia—Slovenia), joita oli ehdotettu jo vuonna 1994, hyväksyttiin vasta 1997. Ohjelmaneuvotte- lut olivat vaikeat, mutta komissio on samaa mieltä siitä, että ne olisi silti pitänyt saada päätökseen nopeammin. 6. 17 Jäsenvaltioiden kokonaistukia koskeviin ehdotuk- siin liittyy usein vaikeita kysymyksiä, joiden ratkaisemi- seen tarvitaan väistämättä aikaa. 6. 23 Komissio pyrkii suorittamaan omat maksunsa mahdollisimman nopeasti. Asetuksissa säädetään ennak- komaksujärjestelyistä, joiden avulla jäsenvaltiot voivat suorittaa rakennerahastomaksunsa etukäteen. Rahoitus- kanavat ovat väistämättä monimutkaisia tilintarkastus- tuomioistuimen mainitsemilla tasoilla silloin, kun useat keskus-, alue- ja paikallisviranomaiset peräkkäin joutuvat käsittelemään niitä. 6. 24—6. 26 Rakennerahastojen yhteisrahoitus perustuu jäsenvaltioille suoritettaviin ennakkomaksuihin, joiden tarkoituksena on parantaa toteutuksen sujuvuutta. On kuitenkin selvää, että toteutusta koskevilla kansallisilla hallintojärjestelyillä on suuri merkitys ohjelmien edistymi- sen ja määrärahojen käytön kannalta. Komissio ei voi hoitaa jäsenvaltioiden tehtäviä tässä asiassa. Asetuksessa N:o 2064/97 on kuitenkin yksityiskohtaisia säännöksiä, joiden odotetaan parantavan tilannetta: 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa säädetään avustusmäärän sekä käytettyjen yhteisön ja kansallisten varojen siirtojen todentamisesta jäsenvaltioissa ja 4 artiklan f kohdassa sen C 347/88 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 todentamisesta, että yhteisön rahoitusosuudet pysyvät asetuksen (ETY) N:o 2052/88 13 artiklassa ja kaikissa muissa sovellettavissa yhteisön säädöksissä säädetyissä rajoissa ja ne maksetaan lopullisille tuensaajille ilman vähennyksiä tai perusteettomia viivytyksiä. tahtiin. Yhteisön maksusuoritukset antavat vain viitteitä hankkeiden todellisesta edistymisestä, ne eivät voi kuvas- taa sitä täsmällisesti. 6. 27 Julkisten menojen vähyys vuonna 1994 johtui ohjelman myöhäisestä hyväksymisajankohdasta. Kustan- nusten jakautuminen eri vuosille perustui ennemminkin rahoitusnäkymiin kuin realistisiin toteutumisodotuksiin. Lisäksi vuotuisista maksueristä päätetään ohjelmatasolla, eivätkä ne välttämättä koske jokaista Sachsen-Anhaltissa vuosina 1994—96 yhteisrahoitettua 1256:ta hanketta. 6. 28 Vuoden 1998 maksuista suoritettiin joulukuussa vain 20 %, kun vielä vuonna 1994 vastaava luku oli 48 %. Maksusitoumusten osalta luvut olivat 32 % ja 60 %. Jos seuraavaa ohjelmakautta koskevat komission ehdotukset toteutuvat, maksusitoumusten ja maksujen kasautuminen vuoden loppuun voidaan välttää. 6. 29 Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat menette- lyt olisi toteutettava jäsenvaltioissa. Komissio on samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden menoilmoitukset eivät aina ole luotettavia. Tilanteen odotetaan paranevan, kun asetusta N:o 2064/97 aletaan soveltaa asianmukaisesti. 6. 30—6. 32 Komissio on selvillä siitä, että tiedonkulun ongelmat jäsenvaltioissa voivat hidastaa maksumenette- lyjä. Komissio muistuttaa kuitenkin, että sen omat mak- sut ovat yleensä ennakkomaksuja, jotka kattavat jäsen- valtioiden vielä ilmoittamatta olevat menot. Asetuksen N:o 2064/97 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan jäljitysket- jua koskevien säännösten odotetaan kuitenkin paranta- van tiedonkulun tehokkuutta ja nopeutta. Käynnistyskyn- nykset lasketaan asetuksen N:o 4253/88 21 artiklassa säädetyissä rahoitussuunnitelmissa ja suhteellisissa osuuk- sissa esitettyjen menoerien perusteella. Siksi jäsenvalti- oissa esiintyvä tietämättömyys käynnistyskynnyksistä on outoa. Uutta ohjelmakautta koskevien komission ehdo- tusten mukaan komissio suorittaa maksut jäsenvaltioiden menoilmoitusten mukaisesti, eikä menojen tarvitse enää ylittää tiettyä vähimmäismäärää ennen kuin maksut suo- ritetaan. Komission maksujen viivästykset koskevat yleensä vain ohjelman loppusuoritusta ja johtuvat jäsen- valtion toimittamien tietojen puutteellisuudesta. Komissio ei voi saattaa ohjelmaa päätökseen, ellei se ole saanut käyttöönsä tarvitsemiaan tietoja. 6. 33 On selvää, että ohjelmien toteutusvauhti ja tiedon- kulku lopullisilta tuensaajilta erilaisten välikäsien kautta komissiolle voi vaikuttaa merkittävästi yhteisön maksu- Varojen käyttöönotto 6. 35 Tilintarkastustuomioistuimen huomautus koskee ti- lannetta, joka vallitsi Italiassa vuosina 1994 ja 1995. On totta, että niillä kolmella Italian alueella, jossa tilintarkas- tustuomioistuin toimitti tarkastuksia vuonna 1996, kes- tuli alueille kushallinnon myöntämä yhteisrahoitus pahasti myöhässä. Kuitenkin kahdella mainituista kol- mesta alueesta alueviranomaiset pystyivät rahoittamaan saatavansa keskushallinnolta ennakolta. Ongelma on sit- temmin ratkaistu (ks. vastaus varainhoitovuotta 1996 koskevan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kohtaan 7. 57). 6. 37 Korsika luopui komission kanssa käytyjen neuvot- telujen ulkopuolella Bastian ja Ajaccion jätteenpolttolai- tosten rahoittamisesta YOA 94-99:n puitteissa, koska jälkimmäinen hanke ei teknisistä syistä vielä ole valmis toteutettavaksi, ja alueen viranomaiset halusivat toteuttaa molemmat hankkeet samaan aikaan. 6. 38—6. 39 Yksityisten investointien yhteisrahoitusta koskevia hakemuksia tarkastellaan sen varmistamiseksi, että ne soveltuvat voimassa oleviin tukijärjestelmiin (Sak- san tapauksessa Gemeinschaftsaufgabe-järjestelmään eli yhteiseen ohjelmaan) eikä niiden mahdollisten suhdanne- vaikutusten tai muiden ulkopuolisten tekijöiden perus- teella. 6. 42 On tunnettua, että Italian hallintomenettelyt ovat liian hitaita ja monimutkaisia. Siksi olisi järkevämpää tehostaa näitä menettelyjä ns. Intesa-sopimuksessa (Ita- lian hallituksen ja komission välillä 26. 7. 1995 tehty sopi- mus, jonka tavoitteena on parantaa rakennerahastojen käyttöä Italiassa) esitetyllä tavalla sen sijaan, että muutet- taisiin rakennerahasto-ohjelmia (ja rahoitussuunnitelmia) nykyisten menettelyjen aiheuttamien viivytysten huomi- oon ottamiseksi. 6. 43—6. 44 Komissio on jo pitkään ollut tietoinen kan- sallisten valuuttojen ja ecun välisten kurssivaihtelujen vaikutuksista. Se tekee kaiken voitavansa lieventääkseen näitä vaikutuksia siltä osin, kuin ne ovat kielteisiä. Lain- säädäntövallan käyttäjän toivomuksesta rahoitussuunni- telmat esitetään ja tukitoimet merkitään kirjanpitoon ecumääräisinä, koska näin vältetään yhteisön talousarvi- olle aiheutuvat riskit ja yhteisön ”raha” saa tiettyä arvon- nousua. Edellä mainitut vaikutukset tulevat katoamaan euroalueeseen kuuluvissa jäsenvaltioissa. Italiassa taas lii- ran kurssivaihtelut suhteessa ecuun ovat vaikeuttaneet kauden 1989—93 ohjelmien päätökseen saattamista. Useissa tapauksissa on kuitenkin epäselvää, olisiko ollut ylipäätään mahdollista turvautua ”tehokkaisiin vastatoi- 16. 11. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 347/89 miin” eli kaiken saatavissa olevan yhteisön tuen käyttä- miseen lisäämällä kansallisia menoja. Esimerkiksi monilla yleiskattavia tukia hallinnoivilla välittäjäorganisaatioilla ei ollut käytännön mahdollisuuksia lisätä varain- käyttöään, koska niiden budjetti perustui kansalliseen valuuttaan ja ne tekivät menoilmoituksensa valtionkas- sasta liiroina maksettujen varojen perusteella. sisältää 36 artiklassa säädetyt tiedot, on toimitettu komis- siolle (31 artiklan 3 kohta). Lisäksi komission on ilmoi- tettava viipymättä jäsenvaltiolle ja sen nimeämälle viran- omaiselle, jos jokin välillisen maksun edellytyksistä ei ole täyttynyt. Toteutus 6. 45 Komissio on laatinut jäsenvaltioiden avustuksella ”kelpoisuusselvityksiä”, joiden perusteella on pystytty täsmällisemmin määrittämään sitoumukset, lopulliset tu- ensaajat ja tukikelpoiset kulut. Yleensäkin komissio on pyrkinyt johdonmukaiseen tiedottamiseen. Myös jäsen- valtioiden on osallistuttava tähän työhön säännösten edellyttämällä tavalla. 6. 46 Rakennerahastojen soveltaminen uusissa jäsenvalti- oissa merkitsi väistämättä uusien hallintojärjestelmien perustamista sekä kansallisten menettelyjen mukautta- mista EU-varojen jakamiseen ja tilittämiseen. Käynnistys- vaikeudet on kuitenkin enimmäkseen jo ratkaistu. 6. 47 Palautusten kuittaaminen samalle kansalliselle täy- täntöönpanoviranomaiselle suoritettuja maksuja vastaan on menettelyjen yksinkertaistamiseen tähtäävä kirjanpito- käytäntö. Sitä ei voida pitää ohjelman toteuttamisen viivästymisen todellisena syynä. Syystä kyllä, komissio ei suorita maksuja ennen kuin jäsenvaltio on antanut sille tarvittavat tiedot. 6. 48 EAKR:n ja ESR:n hallinnoinnissa on eroja, joista näiden rahastojen aluejohtajat ovat hyvin tietoisia ja jotka he hallitsevat. Komission sisäinen koordinointi kuu- luu asiasta vastaavalle pääosastolle, joka hoitaa tehtä- vänsä järjestämällä yksiköiden välisiä kokouksia, joissa käsitellään toimintaan ja rahoitukseen liittyviä kysymyk- siä. Ohjelmajohtajalla on käytössään kaikki tarvitse- mansa tiedot hankkeiden tukikelpoisuudesta EAKR:sta ja ESR:sta Hainaut’ta koskevaan yhtenäiseen ohjelma-asia- kirjaan kuuluvien hankkeiden jakamiseksi näiden rahas- tojen kesken, koska rahastot on selvästi pidetty erillään sekä itse ohjelma-asiakirjassa että Vallonian alueen edus- tajien kanssa pidetyissä kokouksissa. 6. 50 Kaikkien Sardinian alueohjelmaan kuuluvien toi- mien rahoitussuunnitelmia korjattiin joulukuussa 1997 hyväksytyssä yhtenäisen ohjelma-asiakirjan muutoksessa. Lisäksi toimia joustavoitiin siten, että hankkeista voidaan karsia ne, joita ei voida toteuttaa määräajassa. Tulevissa seurantakomitean kokouksissa jatketaan tätä prosessia uudistetun ohjelman edistymisen perusteella. 6. 51 On tärkeää vähentää viivästymisiä, jotka johtuvat siitä, että on välttämätöntä varmistaa, että kaikki hank- keet ovat asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön mukai- sia. 6. 52 Sardinia: ks. kohta 6. 50. Korsika: viivytysten vuoksi komissio päätti 30. 7. 1996 yhtenäisen ohjelma- asiakirjan muuttamisesta. Jäsenvaltion viranomaiset uu- distivat menettelyjään marraskuussa 1996 ja tammi- kuussa 1997 tarkoituksenaan tehostaa ohjelman seuran- taa ja toteutusta. 6. 53 Viivytykset ovat joskus väistämättömiä, koska jokaisen hankkeen toteutuksen yksityiskohtia ei miten- kään voida nähdä ennalta. Muutosmenettelyjä on tarkoi- tus yksinkertaistaa tukitoimien toteutuksen hajauttami- sesta tehtävän komission ehdotuksen yhteydessä. On sel- vää, että sääntöjenvastaisuuksiin on puututtava, vaikka tämä merkitsisi ohjelman pitkittymistä. 7 PÄÄTELMÄT 7. 1 Talousarvioon rakennetoimia varten otetut maksusi- toumusmäärärahat ovat rahoitusnäkymien mukaiset. Tarkkojen ennusteiden tekeminen maksumäärärahatar- peesta on vaikeaa, koska tarve riippuu satojen ohjelmien ja satojentuhansien yksittäisten hankkeiden erilaisesta ete- nemistahdista. Komissio ja jäsenvaltiot pyrkivät yhdessä parantamaan ennusteiden luotettavuutta. 6. 49 Komission ehdotus uudeksi asetukseksi sisältää yksityiskohtaiset säännökset vuosikertomuksen sisällöstä (36 artikla). Sen mukaan välilliset maksut palautetaan vain, jos edellisen vuoden täytäntöönpanokertomus, joka 7. 2 Komissio aikoo selventää monialaisten ja alakohtais- ten rahoitussääntöjen keskinäistä suhdetta varainhoito- asetuksen valmisteltavana olevan merkittävän tarkistuk- sen yhteydessä. C 347/90 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 16. 11. 98 7. 4 Komission mielestä sen tapa esittää rakennerahasto- ohjelmien maksusitoumukset ei anna niistä sekavaa kuvaa. On selvää, että ohjelman kuluessa yhteisön talous- arviossa esitetyt sitoumukset eivät voi suoraan kuvastaa ohjelman tosiasiallista edistymistä kentällä. Ohjelmajohtajat pitävät rahoitussuunnitelmia hyödylli- sinä. Ohjelmakautta 2000—2006 koskevien komission ehdo- tusten tarkoituksena on selkeästi määritellä ohjelmasuun- nittelun vastuualueet ja siirtää entistä enemmän vastuuta jäsenvaltioille. 7. 5 Ohjelmaa koskevaan poliittiseen päätöksentekoon ja/tai taloushallintoon eri tasoilla osallistuvien henkilöi- den on saatava työnsä hoitamiseksi tarvitsemansa tiedot. Äskettäin annettu komission asetus N:o 2064/97 varain- hoidon valvonnasta sisältää säännöksiä muun muassa jäljitysketjuista, mikä lienee omiaan parantamaan talous- tietojen laatua. Komissio toivoo voivansa perustaa seuraavaa ohjelma- kautta varten Arincon tilalle uuden ja paremman moni- rakennerahastojen alaisen kanssa tekemisissä olevat henkilöt eivät kuitenkaan tar- tietojärjestelmän. Kaikki vitse pääsyä koko tietokantaan. Komissiokaan ei pidä välttämättömänä, että se saa käyttöönsä yksityiskohtaiset tiedot jokaisesta hankkeesta. 7. 6 Tärkeintä on varmistaa, että tuensaajat saavat ilman turhia viivytyksiä maksut, joihin heillä on oikeus. Sen jälkeen kun komissio on suorittanut ennakkomaksun, tämä riippuu lähinnä jäsenvaltioiden rahoituskanavien ja menettelyjen toimivuudesta. Komissio on joutunut suorit- tamaan maksunsa useimmissa jäsenvaltioissa liikepank- kien välityksellä. Maksut suoritetaan ecuina, mutta vain kaksi jäsenvaltiota on hyväksynyt ecumääräisten tilien avaamisen kansallisessa valtionkassassa. Ongelma poistuu päiväjärjestyksestä euroalueeseen liitty- vien jäsenvaltioiden osalta vuoden 1999 alussa. 7. 7 Komissio muistuttaa, että tilintarkastustuomioistui- men huomautusten 6 luku, joka koskee viivästyksiä, perustuu lähinnä niiden ohjelmanjohtajien kokemuksiin, joiden ohjelmat (3 % kaikista ohjelmista) ovat eniten aikataulusta jäljessä. Useimmat ohjelmat edistyvät nor- maalisti ilman merkittäviä myöhästymisiä. Komissio myöntää kuitenkin, että ohjelmien hallinnointia voitaisiin eri tavoin parantaa ja nopeuttaa kaikilla tasoilla, ja toivoo, että sen uutta ohjelmakautta varten ehdottamat uudistukset edistäisivät osaltaan merkittävästi tätä tavoi- tetta. 7. 8 Komissio aikoo tehdä kaikkensa parannusten toteut- tamiseksi