title: Komission asetus (EY) N:o 1874/98, annettu 1 päivänä syyskuuta 1998, tuonnin kiinteistä arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
grape
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 2. 9. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 243/1 I (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, jotka on julkaistava) KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1874/98, annettu 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998, tuonnin kiinteist(cid:132) arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan m(cid:132)(cid:132)rit- t(cid:132)miseksi EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon hedelmien ja vihannesten tuont¶(cid:132)rjes- telm(cid:132)n soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ist(cid:132) 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1994 annetun komission asetuksen (EY) N:o 3223/94 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1498/98 (2), ja erityisesti sen 4 artiklan 1 kohdan, ottaa huomioon yhteisess(cid:132) maatalouspolitiikassa sovellet- tavista laskentayksik(cid:148)st(cid:132) ja muuntokursseista 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3813/92 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 150/95 (4), ja erityisesti sen 3 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksessa (EY) N:o 3223/94 s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n Uruguayn kier- roksen monenv(cid:132)listen tulosten mukaisesti komission vahvistamista kolmansien maiden kauppaneuvottelujen tuonnin kiinteiden arvojen perusteista liitteiss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ritelt(cid:132)- vien tuotteiden ja ajanjaksojen osalta, ja edell(cid:132) mainittujen perusteiden mukaisesti tuonnin kiin- te(cid:132)t arvot on vahvistettava t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) esite- tylle tasolle, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 3223/94 4 artiklassa tarkoitetut tuonnin kiinte(cid:132)t arvot vahvistetaan liitteess(cid:132) olevassa taulukossa merkityll(cid:132) tavalla. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 337, 24. 12. 1994, s. 66 (2) EYVL L 198, 15. 7. 1998, s. 4 (3) EYVL L 387, 31. 12. 1992, s. 1 (4) EYVL L 22, 31. 1. 1995, s. 1 L 243/2 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 2. 9. 98 LIITE tuonnin kiinteist(cid:132) arvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1998 annettuun komission asetukseen CN-koodi Kolmannen maan koodi (1) Tuonnin kiinte(cid:132) arvo (ecua/100 kg) 0702 00 00 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 060 999 052 999 388 524 528 999 052 064 400 624 999 388 400 508 512 524 528 804 999 052 064 388 528 999 052 400 512 999 052 060 064 066 093 999 46,4 46,4 53,9 53,9 79,7 53,1 69,4 67,4 77,0 87,8 175,8 155,8 124,1 61,1 58,3 59,0 64,2 39,4 81,6 67,8 61,6 94,8 61,5 107,8 107,9 93,0 120,1 126,6 86,8 111,2 55,5 59,8 62,3 71,2 84,7 66,7 (1) Komission asetuksessa (EY) N:o 2317/97 (EYVL L 321, 22. 11. 1997, s. 19) vahvistettu maanimikkeist(cid:148). Koodi ”999” tarkoittaa ”muuta alkuper(cid:132)(cid:132)”


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2554/98 von den Abgeordneten Marjo MATIKAINEN-KALLSTRÖM , Raimo ILASKIVI , Jyrki OTILA an die Kommission. Gleichbehandlung bei bestimmten Dienstleistungen

eurovoc_concepts:
European Commission
Finland
domestic waste
equal treatment
postal service
price increase
residence
secondary residence
tariff preference
tourism

formats: html pdf print

text: 5. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 31/149 Jedoch hat sich die Union zur Zeit einm(cid:252)tig daf(cid:252)r entschieden, die noch andauernden Vermittlungsbem(cid:252)hungen der Vereinigten Staaten zu unterst(cid:252)tzen, um die israelisch-pal(cid:228)stinensischen Verhandlungen wieder in Gang zu bringen, denn der Vorschlag der Vereinigten Staaten gilt als bester Weg aus der derzeitigen Sackgasse. Tatsache ist, da(cid:223) die pal(cid:228)stinensische Autonomiebeh(cid:246)rde den amerikanischen Vorschlag trotz ihrer anf(cid:228)nglichen Bedenken vor einiger Zeit angenommen hat. Die Kommission ist der Auffassung, da(cid:223) alle Anstrengungen unternommen werden sollten, um Israel zu (cid:252)berzeugen, sich auch so zu verhalten und in seinem eigenen Interesse und im Interesse der Friedenserhaltung in der Region diesen Kompromi(cid:223)vorschlag anzunehmen. Es liegt auf der Hand, da(cid:223) nur ein begrenzter Zeitraum f(cid:252)r die amerikanischen Vermittlungsversuche zur Verf(cid:252)gung steht, und da(cid:223) die Union die Lage neu bewerten m(cid:252)(cid:223)te, wenn der lang erwartete Durchbruch so nicht erzielt werden kann. (1999/C 31/214) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2537/98 von Marie-Noºlle Lienemann (PSE) an die Kommission Betrifft: Staatliche Beihilfen › (cid:132)CrØdit Mutuel(cid:147) (1. September 1998) Wie stellt sich die Kommission die Zukunft von Produkten vor, die das Sparen popul(cid:228)r machen und Finanzierungen im sozialen und industriellen Bereich sowie der lokalen Entwicklung dienen sollen? Sollen etwa, nur weil dar(cid:252)ber insbesondere im Zusammenhang mit den erforderlichen Angleichungen nicht nachgedacht wurde, diese Produkte, beispielsweise in Frankreich das Sparbuch A, der Codevi oder auch das BLAUE SPARBUCH verschwinden, weil nunmehr alles dem reinen Wirtschafts- und Konkurrenzdenken untergeordnet wird? Antwort von Herrn Van Miert im Namen der Kommission (11. September 1998) Kleinsparertr(cid:228)ge, die zur Finanzierung von sozialen, industriellen und Lokalentwicklungsvorhaben dienen, bereiten aus Sicht der Gemeinschaft keinerlei Probleme und k(cid:246)nnen nat(cid:252)rlich weiter f(cid:252)r derartige Zwecke verwendet werden. In einigen F(cid:228)llen entstehen jedoch unter Umst(cid:228)nden bei der Entgegennahme von Spargeldern Probleme, weil sich als Nebenwirkung ein indirekter Vorteil f(cid:252)r die mit der Entgegennahme beauftragte Einrichtung ergeben k(cid:246)nnte. In einem Fall › dem Blauen Sparbuch des CrØdit Mutuel in Frankreich › hat die Kommission das Verfahren des Artikels 93 Absatz 2 EG-Vertrag eingeleitet, um letzteren Aspekt zu pr(cid:252)fen. (1999/C 31/215) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2554/98 von Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE), Raimo Ilaskivi (PPE) und Jyrki Otila (PPE) an die Kommission (1. September 1998) Betrifft: Gleichbehandlung bei bestimmten Dienstleistungen Die Kommission richtet ihr Augenmerk sehr zu Recht auf die Gleichbehandlung von Personen. In Tele- fongenossenschaften sind die Verg(cid:252)nstigungen f(cid:252)r Inhaber von Genossenschaftsanteilen abgebaut worden, da gerade sie der Richtlinie zuwiderlaufen. Doch wird in Finnland bez(cid:252)glich der Postdienste, der Immobiliensteuern und der M(cid:252)llabfuhrgeb(cid:252)hren gegen(cid:252)ber den Sommerurlaubern und den st(cid:228)ndigen Einwohnern eine unterschiedliche Politik verfolgt. Die Postgeb(cid:252)hren f(cid:252)r zeitweilige Einwohner enthalten f(cid:252)r die Zustellung einen Aufschlag, der von einem st(cid:228)ndigen Einwohner nicht verlangt wird. Die M(cid:252)llabfuhrgeb(cid:252)hren pro Monat k(cid:246)nnen genauso hoch sein wie die f(cid:252)r st(cid:228)ndige Einwohner pro Jahr. Ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) dies gegen die Regeln der Gleichbehandlung verst(cid:246)(cid:223)t? Wenn das der Fall ist, welche Ma(cid:223)nahmen beabsichtigt die Kommission einzuleiten, um hier Abhilfe zu schaffen?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2594/98 dell'on. Nikitas KAKLAMANIS alla Commissione. Inquinamento da polvere di cemento in Eubea

eurovoc_concepts:
Greece
air quality
cement
environmental protection
industrial pollution
infringement of EU law
pollution control measures
public health

formats: html print


title: QUESTION ECRITE no 2635/98 des députes Otto von HABSBURG , Hiltrud BREYER , Charles GOERENS , Klaus-Heiner LEHNE , Claudia ROTH , Wilmya ZIMMERMANN , Karl HABSBURG-LOTHRINGEN à la Commission. Obligation de visa pour la Bulgarie et la Roumanie - Rapports d'experts

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU visa policy
Romania
report

text: C 118/110 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 29. 4. 1999 3. La Fondation est douØe d(cid:146)un capital mixte (12 millions d(cid:146)Øcus), la CommunautØ ayant participØe en raison de la moitiØ (6 millions d(cid:146)Øcus). Ce montant a ØtØ distribuØ en parties Øgales sur trois annØes budgØtaires (1992, 1993 et 1994) et financØ par la ligne budgØtaire B7-5073 relative (cid:224) l(cid:146)appui aux organisations non gouvernementales intervenant au Chili. En ce qui relŁve des projets gØrØs par Eurochile et bØnØficiant d(cid:146)une aide communautaire, financØs 4. par le biais de la ligne budgØtaire B7-311 relative (cid:224) la coopØration Øconomique avec les pays d(cid:146)AmØrique latine et Asie, peuvent Œtre mentionnØes les «Programa Biotecnol(cid:243)gico Chile/Europa» pour un montant de 912 000 Øcus, en 1995 et «Programa de formaci(cid:243)n en el sector tœrismo (FORMATUR)» pour un montant de 409 000 Øcus, en 1996. En tant que Eurocentro de cooperaci(cid:243)n empresarial, Eurochile a aussi bØnØficiØ d(cid:146)un financement de 36 000 Øcus en 1996 et de 30 000 Øcus en 1998. (1999/C 118/135) QUESTION (cid:201)CRITE E-2635/98 posØe par Otto von Habsburg (PPE), Hiltrud Breyer (V), Charles Goerens (ELDR), Klaus-Heiner Lehne (PPE), Claudia Roth (V), Wilmya Zimmermann (PSE) et Karl Habsburg-Lothringen (PPE) (cid:224) la Commission (1er septembre 1998) Objet: Obligation de visa pour la Bulgarie et la Roumanie › Rapports d(cid:146)experts Ces derniers temps, plusieurs commissions d(cid:146)experts se sont rendues en Bulgarie et en Roumanie aux fins d(cid:146)Øtudier sur place la question des visas. Jusqu(cid:146)ici, aucun rapport n(cid:146)a ØtØ publiØ (cid:224) ce sujet. Si de tels rapports d(cid:146)experts existent dØj(cid:224), quand la Commission compte-t-elle les prØsenter au Parlement? (cid:192) quelles conclusions la Commission est-elle parvenue dans ce domaine? Si ces rapports n(cid:146)ont pas encore ØtØ Øtablis, quand le seront-ils? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (13 novembre 1998) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (1999/C 118/136) QUESTION (cid:201)CRITE E-2638/98 posØe par Brigitte Langenhagen (PPE) (cid:224) la Commission Objet: InterprØtation et application de la directive 92/43/CEE (1er septembre 1998) Le but poursuivi par la rØalisation d(cid:146)infrastructures ferroviaires (chemins de fer et trains (cid:224) susten- tation magnØtique), (cid:224) savoir rØduire la pollution par les transports aØriens et routiers en dØtournant le trafic vers le rail, compte-t-il au nombre des «considØrations liØes (cid:224) des consØquences bØnØfiques primordiales pour l(cid:146)environnement», visØes (cid:224) l(cid:146)article 6, paragraphe 4, deuxiŁme alinØa, de la directive 92/43/CEE (directive FFH) (1)? L(cid:146)application concrŁte par les (cid:201)tats membres de la directive 92/43/CEE du Conseil du 21 mai 1992 concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages, autrement dit la directive faune-flore-habitat, ne va pas sans susciter certaines incertitudes. Aux termes de l(cid:146)article 6, paragraphe 4, deuxiŁme alinØa, de la directive FFH, comptent notamment au nombre des raisons impØratives d(cid:146)intØrŒt public majeur des considØrations liØes (cid:224) des consØquences bØnØfiques primordiales pour l(cid:146)environnement. (cid:192) cet Øgard, la construction de voies ferrØes revŒt, du point de vue de la protection de l(cid:146)environnement prØcisØment, une importance particuliŁre. Parmi les objectifs principaux de ces projets, il y a notamment le transfert du trafic routier et aØrien vers le rail afin de rØduire la pollution causØe par les avions et les vØhicules automobiles (CO2, CO, NOx, hydrocarbures, benzŁne). Telle est la raison pour laquelle la Commission est invitØe (cid:224) rØpondre (cid:224) la prØsente question. (1) JO L 206 du 22. 7. 1992, p. 7


title: QUESTION ECRITE no 2648/98 de John McCARTIN à la Commission. Exportation d'abats de porc en provenance d'Irlande du Nord

eurovoc_concepts:
Northern Ireland
free movement of goods
health legislation
human nutrition
import licence
intra-EU trade
offal
swine

text: 28. 6. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes C 182/15 Réponse donnée par Mme Bonino au nom de la Commission (21 octobre 1998) Plusieurs États membres ne sont pas parvenus à atteindre les objectifs finals du troisième programme d’orientation pluriannuel (POP III), qu’il s’agisse des objectifs globaux ou de ceux concernant certains segments de la flotte. Tout retard pris dans le POP III doit être rattrapé durant le POP IV, dans les mêmes conditions que celles ayant prévalu durant le POP III. Aucune aide à la construction ou à la modernisation ne sera mise à disposition pour des segments de la flotte tant que les objectifs globaux du POP n’auront pas été atteints. Si ces derniers ont été atteints, l’aide sera refusée pour les segments dont les objectifs spécifiques n’auront pas été réalisés. En ce qui concerne les trois États membres cités en particulier, la France a accompli des efforts spéciaux pour retirer de la capacité en 1998 et devrait atteindre les objectifs globaux du POP avant la fin de l’année. On notera que cela signifie également qu’elle se situera dans le premier objectif intermédiaire du POP IV. Le Royaume-Uni a, lui aussi, atteint les objectifs globaux de son POP. Pour ce qui est du cas des Pays-Bas, la Commission surveille attentivement les autorités néerlandaises pour atteindre les objectifs du POP, mais maintient la possibilité d’une action en justice si elles ne donnent pas satisfaction. les mesures prises par (1999/C 182/019) QUESTION ÉCRITE E-2648/98 posée par John McCartin (PPE) à la Commission (1er septembre 1998) Objet: Exportation d’abats de porc en provenance d’Irlande du Nord La Commission sait-elle que le ministère irlandais de l’Agriculture a refusé d’octroyer des licences d’importa- tion à des entreprises irlandaises qui souhaitaient importer des abats de porc d’Irlande du Nord, et ce en dépit du fait que les autorités d’Irlande du Nord avaient indiqué clairement que les matériels en question (desquels il a été établi qu’ils provenaient d’animaux de l’espèce porcine) ne sont pas couvertes par la décision de la Commission 97/534 (1), modifiée par la décision du Conseil 98/248 (2), sur les matériels à risques spécifiés? Peut-elle indiquer si ce refus est contraire à la législation communautaire relative à la liberté du commerce? (1) (2) JO L 216 du 8. 8. 1997, p. 95. JO L 102 du 2. 4. 1998, p. 26. Réponse donnée par M. Fischler au nom de la Commission (12 octobre 1998) Avant de recevoir la question de l’Honorable Parlementaire, la Commission n’avait pas connaissance de l’existence de problèmes particuliers concernant le transfert d’abats de porc de l’Irlande du Nord vers l’Irlande. Elle va prendre contact avec les autorités nationales pour obtenir des détails sur la situation. Il convient de souligner que les décisions communautaires mentionnées par l’Honorable Parlementaire ne sont pas applicables, car elles ne couvrent pas la viande ou les abats de porc et, de toute façon, la date de leur applicabilité a été reportée au 1er janvier 1999 par la dernière décision. En ce qui concerne les abats de porc propres à la consommation humaine, la libre circulation est régie par la directive 95/23/CE du Conseil du 22 juin 1995, modifiant la directive 64/433/CEE relative à des problèmes sanitaires en matière d’échanges intracommunautaires de viandes fraîches (1). D’autres dispositions s’appliquent aux produits impropres à la consommation humaine. Une fois que le contexte aura été clarifié, la Commission examinera si l’action entreprise par les autorités irlandaises nécessite une intervention de sa part. (1) JO L 243 du 11. 10. 1995


title: WRITTEN QUESTION No. 2638/98 by Brigitte LANGENHAGEN to the Commission. Interpretation and application of Directive 92/ 43/EEC

eurovoc_concepts:
application of EU law
environmental protection
protection of animal life
protection of plant life
rail transport
transport infrastructure

text: C 118/110 Official Journal of the European Communities EN 29. 4. 1999 3. The Foundation was set up with public-private funding of ECU 12 million, half of it provided by the Community. Drawn from budget heading B7-5073 for support to non-governmental organisations working in Chile, this sum was distributed in three equal instalments for the 1992, 1993 and 1994 budget years. Projects run by the Foundation and financed by the Community under budget heading B7-311 for 4. economic cooperation with the Asian and Latin American countries include the Programa Biotecn(cid:243)logico Chile/Europa, which received ECU 912 000 in 1995, and the Programa de formaci(cid:243)n en el sector tœrismo (Formatur), for which ECU 409 000 was made available in 1996. In its role as a Eurocentre, the Foundation received ECU 36 000 in 1996 and ECU 30 000 this year. (1999/C 118/135) WRITTEN QUESTION E-2635/98 by Otto von Habsburg (PPE), Hiltrud Breyer (V), Charles Goerens (ELDR), Klaus-Heiner Lehne (PPE), Claudia Roth (V), Wilmya Zimmermann (PSE) and Karl Habsburg-Lothringen (PPE) to the Commission Subject: Visa requirements for Bulgaria and Romania › expert reports (1 September 1998) Several commissions of experts have recently visited Bulgaria and Romania to consider the visa problem there. No reports have yet been published on these visits. If such expert reports already exist, when will the Commission be submitting them to Parliament? What conclusions has the Commission reached in this matter? If a report or reports of this kind have not yet been drawn up, when will they be compiled? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (13 November 1998) The Commission is collecting the information it needs to answer the question. It will communicate its findings as soon as possible. (1999/C 118/136) WRITTEN QUESTION E-2638/98 by Brigitte Langenhagen (PPE) to the Commission Subject: Interpretation and application of Directive 92/43/EEC (1 September 1998) Does the goal pursued through the construction of railways (conventional and high-speed magnetic track) of reducing pollution due to air and road transport by shifting transport operations to railways come under the heading of considerations relating to consequences of primary importance for the environment within the meaning of Article 4(6), second subparagraph, of Directive 92/43/EEC (1)? Some uncertainty is encountered in the practical application by the Member States of Council Directive 92/43/EEC of 21 May 1992 on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora, known as the Habitat Directive. Pursuant to the second subparagraph of Article 6(4) of this directive, the imperative reasons of overriding public interest include considerations in connection with consequences of primary importance for the environment. The construction of railways is particularly relevant in this respect, especially from the angle of environmental protection. One of the main aims of these projects is to shift road and air transport operations on to the railways with a view to reducing the pollution caused by aircraft and road vehicles (CO2, CO, NOx, hydrocarbons, benzene). Hence the above question, which I would ask the Commission to answer. (1) OJ L 206, 22. 7. 1992, p. 7


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2612/98 del Mirja RYYNÄNEN a la Comisión. Sostenibilidad de la política financiera de los Estados miembros

eurovoc_concepts:
Economic and Monetary Union
European accounting system
budgetary control
budgetary procedure
economic stabilisation
financial policy
member country

text: 29. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 118/103 (1999/C 118/127) PREGUNTA ESCRITA E-2611/98 de Josep Pons Grau (PSE) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1998) Asunto: Derechos humanos en Guinea Ecuatorial Habida cuenta de los œltimos acontecimientos ocurridos en Guinea Ecuatorial, donde tras el macrojuicio contra 117 personas de la etnia Bubi, realizado sin las m(cid:237)nimas garant(cid:237)as exigibles a un Estado de Derecho, se dictaron, entre otras condenas, 15 penas de muerte, y donde las condiciones carcelarias de los presos condenados son absolutamente infrahumanas, segœn fuentes de Amnist(cid:237)a Internacional, lo que presunta- mente ha causado la muerte de Mart(cid:237)n Puye del Movimiento de Autodeterminaci(cid:243)n de la Isla de Bioko, Habida cuenta de la absoluta falta de voluntad del Gobierno de Malabo por avanzar en la v(cid:237)a de la democratizaci(cid:243)n y del respeto de los derechos, ¿Va a reconsiderar la Comisi(cid:243)n sus relaciones de cooperaci(cid:243)n con Guinea Ecuatorial? ¿Se va a hacer uso de la «clÆusula de condicionalidad democrÆtica» del Convenio de LomØ? Respuesta del Sr. Pinheiro en nombre de la Comisi(cid:243)n (5 de octubre de 1998) La Comisi(cid:243)n sigue de cerca la evoluci(cid:243)n de la situaci(cid:243)n en materia de derechos humanos en Guinea Ecuatorial. Ha intervenido en sucesivas ocasiones, utilizando las v(cid:237)as adecuadas y en conjunci(cid:243)n con los Estados miembros, en favor de las personas detenidas y condenadas tras los incidentes ocurridos en la isla de Bioko en enero de 1998. La Comisi(cid:243)n ha hecho saber claramente a las autoridades ecuatoguineanas que la reanudaci(cid:243)n progresiva de la cooperaci(cid:243)n depende de la evoluci(cid:243)n en el respeto de los derechos humanos, de los principios democrÆticos y del Estado de derecho, de acuerdo con el art(cid:237)culo 5 del cuarto Convenio de LomØ. A este respecto, estÆ dispuesta a apoyar medidas de reforma para mejorar la situaci(cid:243)n y garantizar el Estado de derecho y el funcionamiento democrÆtico de las instituciones. (1999/C 118/128) PREGUNTA ESCRITA E-2612/98 de Mirja Ryyn(cid:228)nen (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (1 de septiembre de 1998) Asunto: Sostenibilidad de la pol(cid:237)tica financiera de los Estados miembros Los marcos institucionales de las pol(cid:237)ticas financieras de los distintos Estados miembros de la UE, es decir, la forma de elaborar anualmente el presupuesto, el grado de descentralizaci(cid:243)n del proceso y hasta quØ punto se lleva a cabo de una forma rigurosa, var(cid:237)a considerablemente de un pa(cid:237)s a otro. Ahora que se ha tomado la decisi(cid:243)n con respecto a la tercera fase de la UEM, los Estados miembros deber(cid:237)an centrarse en garantizar la estabilidad interna de la Uni(cid:243)n Monetaria, que podr(cid:237)a verse socavada por la pol(cid:237)tica financiera expansiva de alguno de los Estados miembros, cuyo gasto adicional podr(cid:237)a encontrarse «oculto» en el presupuesto. Habida cuenta de este riesgo, los marcos institucionales que rigen las pol(cid:237)ticas financieras del sector pœblico deber(cid:237)an ser susceptibles de comparaci(cid:243)n. ¿QuØ medidas piensa emprender la Comisi(cid:243)n para que las pol(cid:237)ticas financieras actuales de los Estados miembros puedan ser comparables?


title: WRITTEN QUESTION No. 2583/98 by José BARROS MOURA to the Commission. Practical aspects of the free movement of persons

eurovoc_concepts:
Community migration
EU national
approximation of laws
form
free movement of persons
health insurance
mixed marriage
simplification of formalities
social security

text: 8. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 96/117 Can the Commission confirm whether such a database exists? What environmental statistics are contained in this database? When, if at all, it is planned that Members of the European Parliament should have access to this database? Why were Members not immediately informed of and given access to this database? Answer given by Mr de Silguy on behalf of the Commission (6 October 1998) The Commission has no environment statistics data base which is accessible by policy-making departments of the Commission but not by the Parliament. In fact, environment data on Union, EFTA and candidate countries, once verified by Eurostat, is transferred to New Cronos, which is the general dissemination data base of Eurostat, equally accessible for Commission and Parliament staff. The Honourable Member may be referring to the internal Eurostat database ENVSTAT, which has been set up for Eurostat(cid:146)s internal production purposes only and contains a mix of validated and non-validated data. This database is accessible exclusively to Eurostat staff responsible for correcting and completing the data. Once the data is completed and released, it is transferred to the New Cronos data base as described above. (1999/C 96/165) WRITTEN QUESTION E-2580/98 by BÆrbara D(cid:252)hrkop D(cid:252)hrkop (PSE) to the Council (1 September 1998) Subject: Right of European citizens to vote in local elections in Belgium Following the decision of the Court of Justice of 9 July 1998 finding against Belgium for not having incorporated the implementing directive for Article 8b(1) of the Treaty, concerning the right of all European citizens, including those living in a Member State other than their Member State of origin, to vote in local elections, what measures does the Council intend to adopt to guarantee the right of all European citizens residing in Belgium to vote in the local elections to be held there in October 2000? Reply (19 October 1998) As the Honourable Member is aware, it is for the Court of Justice, pursuant to Article 164, to ensure that the law is observed in the interpretation and application of the Treaty, while it is for the Commission to ensure that Community law is duly applied, in keeping with Article 155. Pursuant to Article 171, it is also the Commission(cid:146)s duty to act should a Member State fail to take the necessary measures to comply with a judgment of the Court of Justice. (1999/C 96/166) WRITTEN QUESTION E-2583/98 by JosØ Barros Moura (PSE) to the Commission (1 September 1998) Subject: Practical aspects of the free movement of persons Two citizens of different Member States (an Italian woman and a Portuguese man) decide to get married or live together. Accordingly, one of the two is obliged to move to the Member State of the other, giving up his or her job or taking leave on personal grounds or some similar arrangement. In most circumstances, the partner who moves will inevitably have difficulties in achieving integration, in terms of circumstances and opportunities, in the host country. Is it possible, given the particular and specific nature of this situation, to recognise at Community level the right of such citizens to retain their existing welfare entitlements (especially as regards medical assistance) in their Member State of origin, irrespective of which Member State they are living in at the moment when they need to make use of those entitlements?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2721/98 do Deputado Leonie van BLADEL à Comissão. Exclusão do dissidente marroquino Serfaty

eurovoc_concepts:
Morocco
association agreement (EU)
civil law
dissidence
human rights

text: C 118/126 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 4. 1999 (1999/C 118/154) PERGUNTA ESCRITA E-2715/98 apresentada por Leonie van Bladel (UPE) ao Conselho Objecto: Receio de uma onda de criminalidade provocada pelo euro (1 de Setembro de 1998) Tomou o Conselho conhecimento do facto de os servi(cid:231)os europeus de investiga(cid:231)ªo recearem um 1. aumento da criminalidade como resultado da introdu(cid:231)ªo do euro? Que medidas pretende adoptar o Conselho para garantir que a seguran(cid:231)a do euro como meio legal de 2. pagamento nªo serÆ posta em causa? EstarÆ o Conselho a par do desaparecimento, durante uma viagem de aviªo entre Paris e Munique, de 3. um holograma destinado a proteger as novas notas euro contra a falsifica(cid:231)ªo? PoderÆ o Conselho garantir que esse holograma nªo caiu nas mªos de uma organiza(cid:231)ªo criminosa e 4. nªo poderÆ ser utilizado abusivamente? De que forma garante o Conselho que o cidadªo europeu mØdio estarÆ em condi(cid:231)ıes de distinguir um 5. euro verdadeiro de um falso? Resposta (30 de Novembro de 1998) Em primeiro lugar, o Conselho gostaria de recordar as suas conclusıes de 19 de Maio de 1998, em que sublinha a import(cid:226)ncia de se assegurar a introdu(cid:231)ªo de um sistema de protec(cid:231)ªo eficaz em toda a Uniªo MonetÆria a partir do momento em que se introduzam as notas e moedas de euros. A Europol deverÆ desempenhar um papel importante neste dom(cid:237)nio. O Conselho tomou conhecimento dos trabalhos desenvolvidos pela Comissªo no sentido de proteger a Uniªo MonetÆria e o euro. As duas institui(cid:231)ıes continuarªo a colaborar estreitamente entre si e com o Banco Central Europeu, dentro do respeito da partilha de competŒncias prevista no Tratado de Maastricht, para ultimarem mecanismos de troca de informa(cid:231)ıes e outras disposi(cid:231)ıes destinadas a garantir uma coopera(cid:231)ªo estreita e regular para efeitos de preven(cid:231)ªo e luta contra a contrafac(cid:231)ªo, entendendo-se que o combate contra a contrafac(cid:231)ªo de notas e moedas Ø da competŒncia dos Estados-membros. Desde entªo, prosseguiram os trabalhos a n(cid:237)vel de peritos. A Europol, no (cid:226)mbito do mandato alargado que estÆ previsto conferir-lhe, apoiarÆ a ac(cid:231)ªo dos Estados-membros com vista a prevenir e combater a falsifica(cid:231)ªo de moeda, em especial a falsifica(cid:231)ªo do euro, gra(cid:231)as a um melhor interc(cid:226)mbio de informa(cid:231)ıes entre as autoridades dos Estados-membros, bem como (cid:224) partilha e explora(cid:231)ªo centralizada das informa(cid:231)ıes policiais. Ao mesmo tempo, o BCE (que Ø o responsÆvel exclusivo pela emissªo das notas de euros) irÆ centrar-se na preven(cid:231)ªo tØcnica da contrafac(cid:231)ªo. O referido desaparecimento, em 12 de Maio de 1998, durante o transporte, do material experimental para a produ(cid:231)ªo das chapas do holograma nªo irÆ p(cid:244)r em causa a prepara(cid:231)ªo segura das notas de euro. Imediatamente ap(cid:243)s o incidente de Maio, foi produzido outro material experimental, com uma concep(cid:231)ªo inteiramente diferente. A actual produ(cid:231)ªo dos prot(cid:243)tipos das notas baseia-se neste novo material. (1999/C 118/155) PERGUNTA ESCRITA E-2721/98 apresentada por Leonie van Bladel (UPE) (cid:224) Comissªo Objecto: Exclusªo do dissidente marroquino Serfaty (1 de Setembro de 1998) 1. Tomou a Comissªo conhecimento do facto de as autoridades marroquinas nªo terem autorizado o dissidente marroquino Ibrahim Serfaty, jÆ hÆ sete anos exilado em Fran(cid:231)a, a regressar a Marrocos, em cujas prisıes esteve detido durante mais de dez anos?


title: WRITTEN QUESTION No. 2727/98 by Graham MATHER to the Commission. Impact of proposed directive on taxation of savings income (COM(98)295)

eurovoc_concepts:
Spain
direct tax
fiscal policy
impact study
outflow of capital
tax on investment income

text: C 118/128 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 29. 4. 1999 Neuvosto on t(cid:228)hdent(cid:228)nyt, ett(cid:228) Kuuballe my(cid:246)nnetty tarkkailija-asema Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden ryhm(cid:228)ss(cid:228) AKT:ss(cid:228) ei ennakoi Kuuban liittymist(cid:228) LomØn yleissopimukseen. Komissio muistuttaa n(cid:228)in ollen arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) Kuubaa koskeva yhteis(cid:246)n kanta, joka vahvistettiin ensimm(cid:228)isen kerran 2. joulukuuta 1996 ja uudestaan 9. kes(cid:228)kuuta 1998, muodostaa perustan unionin ja Kuuban suhteille. (1999/C 118/157) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2727/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: S(cid:228)(cid:228)st(cid:246)tuloja koskevan direktiiviehdotuksen vaikutus (KOM(98) 0295) Yleisten asiain neuvoston hein(cid:228)kuussa 1998 pidetyn istunnon j(cid:228)lkeen kuultiin Jacques Poosin ehdotta- neen, ett(cid:228) jokin riippumaton yritys tekisi tutkimuksen siit(cid:228), miten kyseisess(cid:228) direktiiviehdotuksessa esitettyjen toimenpiteiden toteuttaminen vaikuttaisi p(cid:228)(cid:228)omamarkkinoihin. Voiko komissio vahvistaa, ett(cid:228) t(cid:228)llainen tutkimus teetet(cid:228)(cid:228)n? Jos sit(cid:228) ei teetet(cid:228), voiko komissio perustella, miksi se ei pid(cid:228) t(cid:228)llaista tutkimusta v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n(cid:228) tai hy(cid:246)dyllisen(cid:228)? (1999/C 118/158) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2728/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: S(cid:228)(cid:228)st(cid:246)tulojen verotus (KOM(98) 0295) Kyseisen direktiiviehdotuksen liitteen(cid:228) olevassa vaikutusten arviointilomakkeessa sanotaan, ett(cid:228) (cid:148)ehdo- tuksen vaikutus keskittyy siis korkojen maksuasiamiehille. koituviin ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isiin hallinnollisiin kustannuksiin(cid:148), mutta siin(cid:228) ei lainkaan yritet(cid:228) arvioida n(cid:228)iden kustannusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Onko komissio samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)iden kustannusten arviointi olisi eritt(cid:228)in hy(cid:246)dyllist(cid:228) kyseisen direktiivin mahdollisten vaikutusten kannalta, ja aikooko komissio toteuttaa t(cid:228)llaisen arvioinnin? (1999/C 118/159) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2729/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Graham Mather (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: S(cid:228)(cid:228)st(cid:246)tulojen verotus (KOM(98) 0295) Kyseisen direktiiviehdotuksen liitteen(cid:228) olevassa vaikutusten arviointilomakkeessa sanotaan, ett(cid:228) (cid:148)ehdo- tuksen vaikutus keskittyy siis korkojen maksuasiamiehille. koituviin ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isiin hallinnollisiin kustannuksiin(cid:148). Siin(cid:228) ei kuitenkaan oteta vakavasti kantaa mahdollisuuteen, ett(cid:228) l(cid:228)hdeveron m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)misen seurauksena voisi olla p(cid:228)(cid:228)omien pako, vaikka aikaisemmat tapaukset osoittavat selv(cid:228)sti, ett(cid:228) n(cid:228)in voisi k(cid:228)yd(cid:228) ja kyse olisi suurista summista. 1. Miten komission suhtautuu t(cid:228)h(cid:228)n asiaan, ja aikooko se laatia asiakirjan, jossa t(cid:228)t(cid:228) asiaa k(cid:228)sitelt(cid:228)isiin perusteellisemmin? 2. T(cid:228)m(cid:228) asia on eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228), erityisesti kun otetaan huomioon Helmut Kramerin sanat It(cid:228)vallan is(cid:228)nn(cid:246)im(cid:228)ss(cid:228) verotusta k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) kokouksessa Wieniss(cid:228) 13. hein(cid:228)kuuta. Kramer sanoi, ett(cid:228) koko- naism(cid:228)(cid:228)r(cid:228), jota ehdotettu l(cid:228)hdevero koskisi, voisi olla jopa 1000 miljardia ecua. Aikooko komissio teett(cid:228)(cid:228) riippumattoman tutkimuksen t(cid:228)m(cid:228)n asian selvitt(cid:228)miseksi?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2622/98 του Niels SINDAL προς την Επ τροπή. Πώληση φαρμακευτικών ιδιοσκευασμάτων

eurovoc_concepts:
Denmark
approximation of laws
labelling
market approval
medicinal product
packaging
pharmaceutical product


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2568/98 del Graham WATSON al Consejo. Derechos humanos en Túnez

eurovoc_concepts:
Tunisia
association agreement (EU)
democracy
freedom of expression
human rights
rule of law


title: WRITTEN QUESTION No. 2611/98 by Josep PONS GRAU to the Commission. Human rights in Equatorial Guinea

eurovoc_concepts:
Equatorial Guinea
cooperation policy
democratisation
human rights
prison system
rule of law

text: 29. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/103 (1999/C 118/127) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2611/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Josep Pons Grau (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Ihmisoikeudet P(cid:228)iv(cid:228)ntasaajan Guineassa jossa 117 Bubi-heimon j(cid:228)sent(cid:228) P(cid:228)iv(cid:228)ntasaajan Guineassa pidettiin (cid:228)skett(cid:228)in massaoikeudenk(cid:228)ynti, tuomittiin ilman, ett(cid:228) v(cid:228)h(cid:228)isint(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n oikeusvaltiolta edellytett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) vaatimusta olisi noudatettu. Oikeu- denk(cid:228)ynniss(cid:228) annettiin muiden tuomioiden lis(cid:228)ksi 15 kuolemantuomiota. Amnesty Internationalin l(cid:228)hteiden mukaan P(cid:228)iv(cid:228)ntasaajan Guineassa tuomittujen vankilaolosuhteet ovat my(cid:246)s eritt(cid:228)in ep(cid:228)inhi- millisi(cid:228), mik(cid:228) on todenn(cid:228)k(cid:246)isesti ollut syyn(cid:228) Bioko-saaren itsen(cid:228)isyysliikkeeseen kuuluvan Martin Puyen kuolemaan. Ottaen huomioon, ett(cid:228) Malabon hallitus ei halua mitenk(cid:228)(cid:228)n edist(cid:228)(cid:228) maansa demokratisointia eik(cid:228) ihmisoikeuksien noudattamista, harkitseeko komissio uudestaan kehitysyhteisty(cid:246)suhteitaan P(cid:228)iv(cid:228)ntasaa- jan Guinean kanssa? Aikooko se k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) LomØn sopimuksen demokratialauseketta? Komission j(cid:228)senen Joªo de Deus Pinheiron komission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 1998) Komissio seuraa tiiviisti ihmisoikeustilanteen kehittymist(cid:228) P(cid:228)iv(cid:228)ntasaajan Guineassa. Se on toiminut useaan otteeseen asianmukaisia kanavia j(cid:228)senvaltioiden kanssa k(cid:228)ytt(cid:228)en Bioko-saarella tammikuussa 1998 tapahtuneiden v(cid:228)likohtausten johdosta pid(cid:228)tettyjen ja tuomittujen henkil(cid:246)iden puolesta. Komissio on tehnyt selv(cid:228)ksi P(cid:228)iv(cid:228)ntasaaajan Guinean viranomaisille, ett(cid:228) yhteisty(cid:246)n asteittainen uudel- leenaloittaminen riippuu nelj(cid:228)nnen LomØn yleissopimuksen 5 artiklan mukaisesti ihmisoikeuksien, kansanvaltaisten periaatteiden ja oikeusvaltion kunnioittamisessa saavutettavasta edistyksest(cid:228). Komissio on t(cid:228)lt(cid:228) osin valmis tukemaan toimenpiteit(cid:228), joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n tilanteen parantamiseksi sek(cid:228) oikeusvaltion ja toimielinten kansanvaltaiseksi toimimiseksi teht(cid:228)viin uudistuksiin. (1999/C 118/128) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2612/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mirja Ryyn(cid:228)nen (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: J(cid:228)senmaiden finanssipolitiikan kest(cid:228)vyys EU:n eri j(cid:228)senmaissa finanssipolitiikan institutionaaliset puitteet eli se, miten vuosittainen budjetin laadinta etenee ja miten hajautettu tai heikko laadintaprosessi on, vaihtelee huomattavasti. Nyt kun p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s EMU:n kolmannesta vaiheesta on tehty, eri maissa on syyt(cid:228) kiinnitt(cid:228)(cid:228) huomiota rahaliiton sis(cid:228)isen vakauden turvaamiseen. T(cid:228)t(cid:228) voi h(cid:228)irit(cid:228) esimerkiksi jonkun maan expansiivinen finanssipolitiikka, jossa todellisia menolis(cid:228)yksi(cid:228) on (cid:148)piilotettu(cid:148) budjettimenoihin. T(cid:228)m(cid:228)n riskin vuoksi harjoitettavan finanssipolitiikan julkista taloutta m(cid:228)(cid:228)rittelevien instituutionaalisten puitteiden pit(cid:228)isi olla vertailukelpoiset. Mit(cid:228) komissio tekee, jotta eri j(cid:228)senmaiden harjoittama finanssipolitiikka olisi EU-tasolla vertailukelpois- ta?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2722/98 del Leonie van BLADEL al Consejo. Dudas a cerca de la seguridad de una central nuclear en Cuba

eurovoc_concepts:
Cuba
environmental protection
inter-company cooperation
ionising radiation
nuclear power station
nuclear safety
public health
radiation protection

text: C 135/104 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 14. 5. 1999 (1999/C 135/122) PREGUNTA ESCRITA E-2722/98 de Leonie van Bladel (UPE) al Consejo (1 de septiembre de 1998) Asunto: Dudas a cerca de la seguridad de una central nuclear en Cuba 1. ¿Está al tanto el Consejo de la reanudación de las obras iniciadas en 1981 y paralizadas en 1992 de la central nuclear de Juragua en Cuba, cuyo estado se ha calificado de «ruinoso» en un reciente artículo de «The Independent»? 2. ¿Está dispuesto el Consejo a recabar información sobre la seguridad tanto de la construcción como de los reactores de esta central, que en cuatro años se supone deberá estar lista para su funcionamiento? 3. ¿Qué posibilidades brinda la condición de «observador» de Cuba en los ACP para alcanzar una solución satisfactoria y segura sobre esta cuestión, tanto para Cuba en particular como para la región y el mundo en general?¿Está dispuesto el Consejo a hacer uso de esta nueva relación en el ámbito político entre la UE y Cuba? Respuesta (16 de noviembre de 1998) 1. El Consejo no ha debatido la pregunta planteada por Su Señoría. En cualquier caso, el ámbito en el que se podría debatir este tipo de preguntas no es Euratom, sino el 2. Convenio de Seguridad Nuclear, del que Cuba (signataria del Convenio el 20-9 − 1994) y los Estados miembros de la UE son miembros. Efectivamente, los objetivos de este Convenio son: i) alcanzar y mantener un alto nivel de seguridad nuclear a escala mundial mediante medidas nacionales y colaboración internacional; ii) establecer y mantener en las instalaciones nucleares una defensa eficaz contra los potenciales riesgos radiológicos para proteger a los individuos, al conjunto de la población y al medio ambiente de los efectos dañinos de las radiaciones ionizantes procedentes de dichas instalaciones; iii) evitar que ocurran accidentes con consecuencias radiológicas y, caso de que se produzcan, mitigarlas. El artículo 5 dispone que «cada Parte Contratante presentará a examen, antes de cada reunión a que se refiere el artículo 20, un informe sobre las medidas que haya adoptado para dar cumplimiento a las obligaciones dimanantes de la presente Convención. » Ni el Convenio de Lomé vigente ni la propuesta de negociación de un futuro Convenio de Lomé 3. incluyen disposiciones en la materia. Por lo demás se recuerda a Su Señoría que el que Cuba tenga la calidad de observador en las próximas negociaciones no prejuzga una posible decisión sobre su adhesión al Convenio de Lomé. (1999/C 135/123) PREGUNTA ESCRITA E-2724/98 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisión (1 de septiembre de 1998) Asunto: La protección de los monumentos culturales en Kosovo En la región de Kosovo existe una multitud de monumentos culturales ortodoxos y musulmanes expuestos a un riesgo considerable de destrucción como consecuencia de los enfrentamientos armados que tienen


title: WRITTEN QUESTION No. 2624/98 by Marlies MOSIEK-URBAHN to the Commission. Programme for senior citizens based on the 'European voluntary service for young people'

eurovoc_concepts:
elderly person
geographical mobility
professional experience
voluntary organisation
young person
youth employment

text: C 96/126 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 4. 1999 1997 (cid:229)rs verksamhetsenk(cid:228)t fr(cid:229)n Team Europe ger en v(cid:228)ldigt god bild av medarbetarnas verksamhet och vilken publik de n(cid:229)r ut till. ¯r 1997 stod Team Europes medarbetare i direktkontakt med fler (cid:228)n 300 000 personer som fick st(cid:228)lla fr(cid:229)gor om gemenskapspolitiken som besvarades. Rapporten och en sammanfattning av den har skickats direkt till parlamentsledamoten och parlamentets sekretariat. Det skall slutligen n(cid:228)mnas att Team Europe just genomg(cid:229)tt en extern utv(cid:228)rdering och att kommissionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande v(cid:228)ntar p(cid:229) utv(cid:228)rderingsrapporten, som parlamentsledamoten naturligtvis kommer att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till. (1999/C 96/179) SKRIFTLIG FR¯GA E-2624/98 fr(cid:229)n Marlies Mosiek-Urbahn (PPE) till kommissionen (1 september 1998) Ang(cid:229)ende: Planering av ett handlingsprogram f(cid:246)r (cid:228)ldre liknande (cid:148)Europeisk volont(cid:228)rtj(cid:228)nst f(cid:246)r ungdomar(cid:148) Det europeiska volont(cid:228)rtj(cid:228)nst(cid:229)ret f(cid:246)r ungdomar p(cid:229) mellan 18 och 25 (cid:229)r har blivit mycket popul(cid:228)rt. Varje (cid:229)r f(cid:246)rmedlas genom EG-kommissionen arbetsplatser p(cid:229) det sociala omr(cid:229)det f(cid:246)r att ge ungdomar m(cid:246)jlighet att arbeta ett (cid:229)r i det europeiska utlandet p(cid:229) omr(cid:229)dena konst och kultur, milj(cid:246), landsbygd, j(cid:228)mst(cid:228)lldhet, h(cid:228)lsov(cid:229)rd och s(cid:229) vidare och d(cid:228)rigenom f(cid:229) erfarenheter. ˜ven fr(cid:229)n de (cid:228)ldres sida finns ett stort intresse f(cid:246)r att ett j(cid:228)mf(cid:246)rbart program skall inr(cid:228)ttas som m(cid:246)jligg(cid:246)r f(cid:246)r (cid:228)ldre m(cid:228)nniskor att med EU:s finansiella st(cid:246)d ut(cid:246)va sociala aktiviteter i det europeiska utlandet och samtidigt l(cid:228)ra k(cid:228)nna en EU-medlemsstats land, kultur, spr(cid:229)k och m(cid:228)nniskor. Avser kommissionen att utvidga den fram- g(cid:229)ngsrika modellen med (cid:148)Europeisk volont(cid:228)rtj(cid:228)nst f(cid:246)r ungdomar(cid:148) till att (cid:228)ven omfatta (cid:229)ldersgruppen (cid:246)ver 55 (cid:229)r? Svar fr(cid:229)n Edith Cresson p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 oktober 1998) Det program om Europeisk volont(cid:228)rtj(cid:228)nst som nyligen har antagits (parlamentets och r(cid:229)dets beslut nr 1686/98/EG av den 20 juli 1998 om att inr(cid:228)tta gemenskapens handlingsprogram (cid:148)Europeisk volont(cid:228)rtj(cid:228)nst f(cid:246)r ungdomar(cid:148) (1)) syftar till att ge ungdomar mellan 18 och 25 (cid:229)r en l(cid:228)rorik erfarenhet utanf(cid:246)r de formella utbildningsprogrammen. Kommissionen har f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inga planer p(cid:229) att liknande program f(cid:246)r (cid:228)ldre personer. Kommissionen erk(cid:228)nner dock betydelsen av ideell verksamhet som en del i ett aktivt f(cid:246)rh(cid:229)llningss(cid:228)tt till (cid:229)ldrandet. inleda ett F(cid:246)r n(cid:228)rvarande h(cid:229)ller kommissionen p(cid:229) att f(cid:246)rbereda ett meddelande om fr(cid:229)gor som ber(cid:246)r (cid:228)ldre personer inklusive aktivt (cid:229)ldrande. Detta b(cid:246)r bli f(cid:228)rdigt senast i slutet av (cid:229)ret f(cid:246)r att komma l(cid:228)gligt till debatten runt F(cid:246)renta nationernas internationella (cid:229)r som 1999 har temat (cid:148)Mot ett samh(cid:228)lle f(cid:246)r alla (cid:229)ldrar(cid:148). (1) EGT L 214, 31. 7. 1998. (1999/C 96/180) SKRIFTLIG FR¯GA E-2637/98 fr(cid:229)n Otto von Habsburg (PPE), Hiltrud Breyer (V), Charles Goerens (ELDR), Klaus-Heiner Lehne (PPE), Claudia Roth (V), Wilmya Zimmermann (PSE) och Karl Habsburg-Lothringen (PPE) till kommissionen Ang(cid:229)ende: Visumtv(cid:229)ng f(cid:246)r Bulgarien och Rum(cid:228)nien (1 september 1998) Hur anser kommissionen att hj(cid:228)lpen f(cid:246)re anslutningen av Bulgarien och Rum(cid:228)nien till Europeiska unionen 1. l(cid:229)ter sig f(cid:246)renas med visumtv(cid:229)ng f(cid:246)r deras medborgare?


title: WRITTEN QUESTION No. 2642/98 by John McCARTIN to the Commission. Coordination of action in Sudan

eurovoc_concepts:
EU aid
Sudan
aid to disaster victims
coordination of aid
financing of aid
humanitarian aid
hunger
non-governmental organisation

text: 8. 4. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 96/127 2. K(cid:228)nner kommissionen till de delvis oacceptabla villkoren under vilka bulgariska respektive rum(cid:228)nska medborgare erh(cid:229)ller visum f(cid:246)r inresa i ett av EU:s medlemsl(cid:228)nder? Avser kommissionen att s(cid:228)nka kraven och villkoren f(cid:246)r att erh(cid:229)lla s(cid:229)dana visum och avskaffa dem inom (cid:246)versk(cid:229)dlig tid? 3. Anser kommissionen att den zigenska befolkningsandelen i dessa l(cid:228)nder (cid:228)r ett hinder f(cid:246)r att stryka dessa l(cid:228)nder fr(cid:229)n den gemensamma f(cid:246)rteckningen enligt artikel 100c i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttande av Europeiska gemenskapen? Om ja, varf(cid:246)r? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Mario Monti (10 november 1998) Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att inh(cid:228)mta de upplysningar som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att kunna besvara fr(cid:229)gan. Den kommer att vidarebefordra dessa s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. (1999/C 96/181) SKRIFTLIG FR¯GA E-2642/98 fr(cid:229)n John McCartin (PPE) till kommissionen (1 september 1998) Ang(cid:229)ende: Samordnade insatser i Sudan Anser kommissionen att det finns n(cid:229)gon samordning av de satsningar medlemsstaternas regeringar g(cid:246)r i Sudan f(cid:246)r att lindra sv(cid:228)lten? Anser kommissionen att en s(cid:229)dan samordning skulle g(cid:246)ra deras insatser mer effektiva? Svar fr(cid:229)n Emma Bonino p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 september 1998) Merparten av det humanit(cid:228)ra bist(cid:229)ndet till dem som (cid:228)r drabbade av kriget och torkan i Sudan g(cid:229)r via organisationer (F(cid:246)renta nationerna och icke-statliga organisationer) som arbetar under paraplyorganisationen Operation Lifeline Sudan (OLS). OLS (cid:228)r b(cid:229)de en samordningsmekanism och en r(cid:228)ttslig ram. Under OLS ledning h(cid:229)lls regelbundet samordningsm(cid:246)ten, b(cid:229)de i Khartum och i Nairobi. En del av dessa m(cid:246)ten (cid:228)r uteslutande f(cid:246)r givare, inbegripet medlemsstaterna. Enligt kommissionens (cid:229)sikt tj(cid:228)nar s(cid:229)dana m(cid:246)ten till att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en rimlig samordningsniv(cid:229) mellan givarna. P(cid:229) en mer allm(cid:228)n niv(cid:229) inf(cid:246)rdes 1997 ett reviderat system f(cid:246)r informationsutbyte mellan kommissionen och dess medlemsstater om finansieringsbeslut avseende humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd. Detta system syftar till att (cid:246)ka samordningen genom att informera om finansieringsbeslut och statistik via Internet inom 48 timmar. (1999/C 96/182) SKRIFTLIG FR¯GA E-2644/98 fr(cid:229)n John McCartin (PPE) till kommissionen (1 september 1998) Ang(cid:229)ende: Samordning av insatser fr(cid:229)n hj(cid:228)lporganisationer i Sudan Kan kommissionen ange vilka hj(cid:228)lporganisationer som med st(cid:246)d av EU (cid:228)r verksamma i Sudan f(cid:246)r att lindra sv(cid:228)lten? Har det gjorts n(cid:229)gra insatser p(cid:229) EU-niv(cid:229) f(cid:246)r att samordna dessa organisationers arbete?


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1878/98 af 1. september 1998 om ændring af importtold for korn

eurovoc_concepts:
CCT duties
cereals
import

text: L 243/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1878/98 af 1. september 1998 om ændring af importtold for korn KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 af 30. juni 1992 om den fælles markedsordning for korn (1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 923/96 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 af 28. juni 1996 om gennemførelsesbestem- melser til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1766/92 for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r importtold for korn (3), senest ændret ved forord- ning (EF) nr. 2092/97 (4), særlig artikel 2, stk. 1, og ud fra følgende betragtninger: Importtolden for korn blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1867/98 (5); i artikel 2, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1249/96 er det fastsat, at hvis det beregnede gennemsnit af importtolden i dens anvendelsesperiode afviger med mindst 5 ECU/ton fra den fastsatte told, foretages der en tilsvarende justering; nævnte afvigelse har fundet sted; det er derfor nødvendigt at justere importtolden i forordning (EF) nr. 1867/98 (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Bilag I og II til forordning (EF) nr. 1867/98 affattes som angivet i bilag I og II til nærværende forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 2. september 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 1. september 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen (1) EFT L 181 af 1. 7. 1992, s. 21. (2) EFT L 126 af 24. 5. 1996, s. 37. (3) EFT L 161 af 29. 6. 1996, s. 125. (4) EFT L 292 af 25. 10. 1997, s. 10. (5) EFT L 242 af 1. 9. 1998, s. 8. 2. 9. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 243/11 Importtold for produkterne som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 1766/92 BILAG I KN-kode Varebeskrivelse 1001 10 00 H(cid:134)rd hvede (1) 1001 90 91 Blød hvede, til udsæd 1001 90 99 Blød hvede af god kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd (3) af middelgod kvalitet af ringe kvalitet 1002 00 00 Rug 1003 00 10 Byg, til udsæd 1003 00 90 Byg, til andet end udsæd (3) 1005 10 90 Majs til udsæd, undtagen hybridmajs 1005 90 00 Majs, undtagen til udsæd (3) 1007 00 90 Sorghum i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd Told ved indførsel pr. landevej, flod eller hav fra havne ved Middelhavet, Sortehavet eller Østersøen (ECU/ton) Told ved indførsel ad luftvejene, pr. hav fra andre havne (2) (ECU/ton) 32,52 57,29 57,29 87,46 98,33 109,86 109,86 109,86 111,70 111,70 111,70 22,52 47,29 47,29 77,46 88,33 99,86 99,86 99,86 110,04 110,04 110,71 (1) For h(cid:134)rd hvede, der ikke opfylder minimumskvaliteten som omhandlet i bilag I til forordning (EF) nr. 1249/96, gælder den told, der er fastsat for blød hvede af ringe kvalitet. (2) For varer, der ankommer til Fællesskabet via Atlanterhavet eller Suezkanalen (artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/96), kan importøren opn(cid:134) en nedsættelse af tolden p(cid:134): (cid:190) 3 ECU/ton, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller (cid:190) 2 ECU/ton, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Det Forenede Kongerige, Danmark, Sverige, Finland eller p(cid:134) Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst. (3) Importøren kan opn(cid:134) en fast nedsættelse p(cid:134) 14 eller 8 ECU/ton, n(cid:134)r betingelserne i artikel 2, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1249/96 opfyldes. L 243/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 9. 98 BILAG II Elementer til beregning af tolden (den 31. august 1998) 1. Gennemsnit for perioden p(cid:134) to uger forud for fastsættelsesdagen: Børsnoteringer Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Produkt (% proteiner, 12 % vandindhold) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 US barley 2 Notering (ECU/ton) 104,20 86,81 84,45 66,16 142,25 (1) 64,57 (1) Præmie for Golfen (ECU/ton) (cid:190) Præmie for The Great Lakes (ECU/ton) 13,27 9,48 (cid:190) 0,78 (cid:190) 8,39 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) Fob Duluth. 2. Fragt/omkostninger: Mexikanske Golf-Rotterdam: 10,99 ECU/ton; Great Lakes-Rotterdam: 19,97 ECU/ton. 3. Subsidier i henhold til artikel 4, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1249/96: 0,00 ECU/ton (HRW2) 0,00 ECU/ton (SRW2)


title: WRITTEN QUESTION No. 2528/98 by Graham MATHER to the Commission. End-of-life vehicles/motorcycles

eurovoc_concepts:
environmental impact
motor vehicle
proposal (EU)
two-wheeled vehicle
waste management


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2716/98 van Leonie van BLADEL aan dee Raad. Dreigend verbod Egyptische vredesbeweging

eurovoc_concepts:
Egypt
Middle East
democracy
human rights
non-governmental organisation
pacifism
peacekeeping
the EU's international role

text: C 142/34 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 5. 1999 (1999/C 142/040) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2712/98 van Anneli Hulthén (PSE) aan de Commissie (1 september 1998) Betreft: Steun aan kleinschalige landbouw De landbouwsteun in de Gemeenschap lijkt in de eerste plaats op de grootschalige landbouw te zijn gericht. In Zweden zijn er gebieden waar kleine en middelgrote landbouwbedrijven de toon aangeven. Deze kleinere landbouwbedrijven zullen het in de toekomst moeilijk hebben om te concurreren met de grote bedrijven, die door de landbouwsteun begunstigd worden. Welke mogelijkheden zijn er volgens de Commissie om de steun aan de kleinschalige landbouw te vergroten? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (2 oktober 1998) De omvang van een landbouwbedrijf is niet altijd een passende welvaartsindicator. Kleine en middelgrote boerderijen kunnen bijvoorbeeld in bepaalde productietakken zijn gespecialiseerd of extra diensten verlenen waardoor het inkomen per hectare of per dier duidelijk hoger kan zijn dan gemiddeld. Bovendien hebben gezinnen met een kleine of middelgrote boerderij heel vaak ook andere bronnen van inkomsten ontwikkeld. In het geval van kleine of middelgrote deeltijdboerderijen is de invloed van het agrarische inkomensbeleid uiteraard beperkt. Bij vele gelegenheden heeft de Commissie aangegeven niet tevreden te zijn over de manier waarop de bestede middelen over de producenten worden verdeeld, maar het is heel moeilijk gebleken om op communautair niveau de betaalde steunbedragen in het voordeel van de kleine producenten te differen- tiëren. Criteria die in bepaalde situaties geschikt lijken, hebben in andere situaties dan weer negatieve bijeffecten. Op grote landbouwbedrijven kunnen bijvoorbeeld veel mensen werkzaam zijn en in dat geval zou de omvang van het bedrijf geen geschikt differentiatiecriterium zijn. In de context van Agenda 2000 heeft de Commissie voorgesteld de lidstaten de bevoegdheid te geven om, met inachtneming van gezamenlijk overeengekomen regels, de rechtstreekse betalingen te differentiëren naar gelang van de specifieke situatie in elk land. Dit is een toepassing van het subsidiariteitsbeginsel die is gebaseerd op de omstandigheid dat de lidstaten de werkelijke situatie beter kennen dan de Commissie en in staat zijn differentiatiecriteria uit te werken die aan hun specifieke problemen zijn aangepast. De lidstaten kunnen besluiten de rechtstreekse betalingen te verlagen in die gevallen waarin de arbeidsbezet- ting van een landbouwbedrijf kleiner is dan het door de betrokken lidstaat bepaalde minimum. De Commissie heeft ook voorgesteld om op alle rechtstreekse betalingen aan een landbouwbedrijf in het kader van de gemeenschappelijke marktordeningen een proportionele korting toe te passen zodra de som van deze betalingen 100 000 ecu overschrijdt. Hierdoor zullen de rechtstreekse betalingen die grote producenten per hectare of per dier kunnen ontvangen, degressief zijn. Bovendien zal de Gemeenschap structurele aanpassingen in het kader van een vernieuwd beleid voor plattelandsontwikkeling blijven ondersteunen. In deze context zullen de mogelijkheden voor deeltijd- landbouwers om communautaire steun te ontvangen, sterk worden uitgebreid. (1999/C 142/041) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2716/98 van Leonie van Bladel (UPE) aan de Raad (1 september 1998) Betreft: Dreigend verbod Egyptische vredesbeweging 1. Is de Raad ervan op de hoogte dat er een Egyptische vredesbeweging bestaat? 2. Heeft de Raad kennis genomen van de jongste ontwikkeling dat de Egyptische vredesbeweging samen met de Vrede Nu Beweging uit Israël een gezamenlijke verklaring heeft uitgegeven met betrekking tot het vredesproces in het Midden-Oosten, en dat dit tot felle protesten in Egypte heeft geleid?


title: WRITTEN QUESTION No. 2719/98 by Leonie van BLADEL to the Council. Shortfall of beekeepers in Europe because of the effects of old age

eurovoc_concepts:
EU aid
apiculture
co-financing
food inspection
honey
marketing
plant health treatment
product quality
production improvement
technical cooperation


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2718/98 del Leonie van BLADEL al Consejo. Violación de los derechos humanos en las Antillas Neerlandesas

eurovoc_concepts:
Netherlands Antilles
human rights
penal institution
police
prisoner
violence

text: 14. 5. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 135/103 Por lo tanto, la Unión Europea seguirá solicitando que los líderes de UNITA cumplan inmediatamente y sin condiciones sus obligaciones, sobre todo la desmilitarización total de sus fuerzas y la plena cooperación para la extensión inmediata e incondicional de la administración del Estado a todo el territorio nacional. Mientras tanto, reconociendo la paciencia del Gobierno de Angola, la Unión lo alentará a renunciar a las acciones militares, a continuar dialogando para resolver la crisis, a abstenerse de dar pasos que pudieran exacerbar la situación actual y a facilitar el trabajo del Representante Especial del Secretario general de las Naciones Unidas. En el marco de sus relaciones con Angola, la Unión, naturalmente, sigue resuelta a alentar y respaldar la reconciliación nacional, la reconstrucción económica y la democratización, sobre la base del respeto del Estado de Derecho y de una gestión correcta de los asuntos públicos (incluida la gestión transparente y responsable de todos los recursos del país para un desarrollo justo y sostenible). 2. En relación con la crisis en la zona de los Grandes Lagos, la Unión mantiene que no puede lograrse una paz duradera sin hallar soluciones políticas, y sigue abogando por la idea de convocar una Conferencia Internacional, bajo los auspicios conjuntos de las NU y de la OUA, con el respaldo de todos los Estados de la zona, para tratar con un enfoque global la raíz de los conflictos existentes en esa región. Por lo que se refiere a la crisis en la República Democrática del Congo (RDC), la Unión ha reiterado sobre todo su apoyo al principio de la integridad territorial y de la soberanía de la RDC y de sus países limítrofes, y ha solicitado que cesasen las interferencias exteriores en ese país. Obsérvese que en este marco el Consejo de Seguridad de las NU no consideró incompatible con los principios de la Carta de las NU la invitación de la RDC a las tropas de Angola, de Zimbabwe y de Namibia, aunque naturalmente la Unión presta su apoyo únicamente a las iniciativas diplomáticas destinadas a encontrar una solución pacífica. Como sabe Su Señoría, la Unión Europea sigue preocupada por la situación existente en la República 3. del Congo (Brazzaville), ha condenado toda ingerencia exterior, y en particular la intervención de fuerzas extranjeras, y ha pedido que se retiren inmediatamente todas las que se encuentren allí. (1999/C 135/121) PREGUNTA ESCRITA E-2718/98 de Leonie van Bladel (UPE) al Consejo (1 de septiembre de 1998) Asunto: Violación de los derechos humanos en las Antillas Neerlandesas ¿Está al tanto el Consejo del hecho de que el Ministerio Fiscal de Curaçao ha dado orden de abrir una 1. investigación en relación con los malos tratos de presos en la cárcel de Koraal Specht? 2. ¿Sabe el Consejo que, anteriormente a la intervención de los guardianes de prisiones y de los miembros de la policía antidisturbios en la sección de máxima seguridad de la prisión de Koraal Specht, se habían producido ya incidentes violentos? 3. ¿Es consciente el Consejo de que la manera de actuar de la policía antidisturbios de las Antillas - obligando, por ejemplo, a un grupo de detenidos a desvestirse y a regresar acto seguido a sus celdas esposados, teniendo que pasar delante de una fila de guardianes mientras estos les golpeaban con sus porras- constituye una grave violación de los derechos humanos? 4. ¿Está dispuesto el Consejo a pedir al Reino de los Países Bajos que esclarezca este tipo de prácticas? ¿De qué manera piensa el Consejo evitar en el futuro que este tipo de prácticas se produzcan en el seno de los Estados miembros de la UE? Respuesta (14 de diciembre de 1998) El Consejo no se encuentra en condiciones de poder contestar a la cuestión que plantea Vuestra Señoría, cuestión que, en todo caso, escapa a las competencias de la Unión Europea


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2579/98 af Angela SIERRA GONZÁLEZ Virkningerne af den pelagiske flådes fiskeri på de afrikanske fiskebanker

eurovoc_concepts:
Africa
Community fisheries
authorised catch
fishery management
fishing area
fishing controls
industrial fishing
inshore fishing
traditional fishing


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2674/98 του Gerhard HAGER προς την Επ τροπή. Ενίσχυση στις χώρες που είναι υποψήφιες για ένταξη στον έλεγχο των εξωτερικών συνόρων

eurovoc_concepts:
Austria
Central and Eastern European Countries
EU police cooperation
EU programme
Schengen Agreement
border control
enlargement of the Union
external border of the EU
vocational training

text: C 135/20 Επι´σηµη Εφηµερι´δα των Ευρωπαι¨κω´ ν Κοινοτη´των EL 14. 5. 1999 4. Κατα´ πο´σον χρησιµοποι´ησαν οι υποψη´φιες για ε´νταξη χω´ ρες την δυνατο´τητα να καλυ´ψουν το ποσοστο´ συγχρηµατοδο´τηση´ς τους απο´ πιστω´ σεις Phare; 5. Συ´µφωνα µε τους υπολογισµου´ς της Επιτροπη´ς, σε ποιο´ υ´ψος ανε´ρχονται οι πιστω´ σεις που διατι´θενται για την ενι´σχυση των υποψηφι´ων για ε´νταξη χωρω´ ν στο πλαι´σιο ο´λων των κοινοτικω´ ν προγραµµα´των; 6. Η Αυστρι´α ε´γινε προ´σφατα κρα´τος µε´λος του Σε´νγκεν και, λο´γω της θε´σεω´ ς της, ει´χε να αντιµετωπι´σει υψηλε´ς δαπα´νες για την εκπλη´ρωση των κριτηρι´ων που αφορου´ν τους ελε´γχους στα εξωτερικα´ συ´νορα (µακρα´ γραµµη´ εξωτερικω´ ν συνο´ρων του Σε´νγκεν). Χορηγη´θηκαν για την κα´λυψη αυτω´ ν των δαπανω´ ν στην Αυστρι´α ενισχυτικε´ς πληρωµε´ς απο´ κοινοτικα´ προγρα´µµατα; (1) ΕΕ C 354 της 19. 11. 1998, σελ. 85. (1999/C 135/024) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2674/98 υποβολη´ : Gerhard Hager (NI) προς την Επιτροπη´ (1 Σεπτεµβρι´ου 1998) Θε´µα: Ενι´σχυση στις χω´ ρες που ει´ναι υποψη´φιες για ε´νταξη στον ε´λεγχο των εξωτερικω´ ν συνο´ρων Η υιοθε´τηση του κοινοτικου´ κεκτηµε´νου και των κανο´νων της ΕΕ που αφορου´ν τον ε´λεγχο στα εξωτερικα´ συ´νορα υπογραµµι´σθηκε πα´ντα ως πρου¨πο´θεση για την ε´νταξη. Τον τελευται´ο καιρο´, η κριτικη´ σχετικα´ µε την αποτελεσµατικο´τητα των ελε´γχων στα συ´νορα των υποψηφι´ων χωρω´ ν γι´νεται ο´λο και πιο αυστηρη´, ενω´ συσσωρευ´ονται αµφιβολι´ες για τον σεβασµο´ αυτου´ του κριτηρι´ου. Για το λο´γο αυτο´ η προεδρι´α του Συµβουλι´ου κα´λεσε ειδικα´ την Επιτροπη´, κατα´ τη δια´ρκεια της οµιλι´ας τη´ς 15. 7. 1998 στο Ευρωπαι¨κο´ Κοινοβου´λιο στο Στρασβου´ργο, να αναζητη´σει δυνατο´τητες βοη´θειας των υποψηφι´ων χωρω´ ν για την ασφα´λεια των συνο´ρων και υποστη´ριξε ο´τι «τα εξωτερικα´ συ´νορα αυτω´ ν των 11 υποψηφι´ων χωρω´ ν καλυ´πτουν συνολικα´ 6. 600 χµ και θα ε´πρεπε να γι´νει αντιληπτο´ αυτο´ το πρα´γµα». 1. Πω´ ς φρονει´ η Επιτροπη´ να ανταποκριθει´ στις απαιτη´σεις αυτε´ς; 2. 3. 4χουν αρχι´σει προετοιµασι´ες προς αυτη´ την κατευ´θυνση; Τι ποσα´ εκτιµα´ται ο´τι θα χρησιµοποιηθου´ν; Απο´ ποια´ θε´ση του πρου¨πολογισµου´ θα προε´λθουν οι πιστω´ σεις και µε ποια νοµικη´ βα´ση; 4. Πω´ ς δικαιολογει´ται µια τε´τοια ενι´σχυση µε βα´ση τη γενικη´ κατα´σταση συ´µφωνα µε την οποι´α τον τελευται´ο καιρο´ α´λλα κρα´τη µε´λη χρεια´σθηκε να αντιµετωπι´σουν µο´να την εκπλη´ρωση των κριτηρι´ων Σε´νγκεν, µολονο´τι, για παρα´δειγµα η Αυστρι´α ε´χει απο´ µο´νη της εξωτερικα´ «ως προς Σε´νγκεν» συ´νορα 2. 400 χλµ. ; Κοινη´ απα´ ντηση του κ. Monti εξ ονο´µατος της Επιτροπη´ ς στις γραπτε´ς ερωτη´ σεις E-2127/98 και E-2674/98 (11 Νοεµβρι´ου 1998) Συ´µφωνα µε τη δη´λωση αριθ. 44 που επισυνα´πτεται στη Συνθη´κη του 7µστερνταµ, το Συµβου´λιο θα πρε´πει να λα´βει κατα´ την ηµεροµηνι´α ε´ναρξης ισχυ´ος της εν λο´γω συνθη´κης ο´λα τα απαραι´τητα µε´τρα που προβλε´πονται στο α´ρθρο 2 του πρωτοκο´λλου για την ενσωµα´τωση του κεκτηµε´νου του Σε´νγκεν στο πλαι´σιο της 4νωσης και, ιδι´ως, να εκδω´ σει την απο´φαση που καθορι´ζει το κεκτηµε´νο του Σε´νγκεν, καθω´ ς και εκει´νη που καταµερι´ζει τα στοιχει´α του κεκτηµε´νου του Σε´νγκεν µεταξυ´ του πρω´ του και του τρι´του πυλω´ να. Οι προπαρασκευαστικε´ς εργασι´ες προς αυτη´ την κατευ´θυνση βρι´σκονται η´δη σε εξε´λιξη. Οι προαναφερθει´σες αποφα´σεις του Συµβουλι´ου θα δηµοσιευθου´ν στην Επι´σηµη Εφηµερι´δα. Συ´µφωνα µε το κεκτηµε´νο του Σε´νγκεν για την εφαρµογη´ του µηχανισµου´ Σε´νγκεν, και το α´ρθρο 2, παρα´γραφος 2, του πρωτοκο´λλου Σε´νγκεν, η υλοποι´ηση του κεκτηµε´νου του Σε´νγκεν − δηλαδη´, η συµµετοχη´ σε ε´να χω´ ρο χωρι´ς εσωτερικα´ συ´νορα − απο´ ε´να κρα´τος που ει´ναι υποψη´φιο για την υλοποι´ηση αυτη´ θα εξαρτηθει´ απο´ µια απο´φαση του Συµβουλι´ου που θα ληφθει´ οµοφω´ νως απο´ τα κρα´τη µε´λη του Σε´νγκεν. Η απο´φαση αυτη´ θα ληφθει´ αφου´ διαπιστωθει´ ο´τι πληρου´νται ο´λες οι πρου¨ποθε´σεις, συµπεριλαµβανοµε´νων του ελε´γχου και της επιτη´ρησης των εξωτερικω´ ν συνο´ρων συ´µφωνα µε τους κανο´νες του Σε´νγκεν. Τον ∆εκε´µβριο του 1994, το Ευρωπαι¨κο´ Συµβου´λιο του 4σσεν αποφα´σισε, στο πλαι´σιο της προετοιµασι´ας των συνδεδεµε´νων κρατω´ ν που προ´κειται να ενταχθου´ν στην Ευρωπαι¨κη´ 4νωση, να διευρυ´νει τη συνεργασι´α µε τα εν λο´γω κρα´τη στους τοµει´ς που εµπι´πτουν στον τρι´το πυλω´ να (συµπεριλαµβανοµε´νων του ελε´γχου των συνο´ρων, του ασυ´λου, της µετανα´στευσης, της αστυνοµικη´ς και τελωνειακη´ς συνεργασι´ας και, τε´λος, της δικαστικη´ς συνεργασι´ας). Για να υλοποιη´σει τη συγκεκριµε´νη απο´φαση, η Επιτροπη´ ζη´τησε τη συ´νταξη ε´κθεσης σχετικα´ µε τις ανα´γκες των ενδιαφεροµε´νων κρατω´ ν στους τοµει´ς της δικαιοσυ´νης και των εσωτερικω´ ν υποθε´σεων. Το ε´ργο αυτο´ ανατε´θηκε σε ε´ναν εµπειρογνω´ µονα υψηλου´ επιπε´δου που


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2666/98 do Deputado Gerhard HAGER ao Conselho. Relações entre o Conselho e o Parlamento Europeu

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Parliament
Treaty on European Union
consultation of information
information

text: C 118/116 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 4. 1999 (1999/C 118/143) PERGUNTA ESCRITA E-2666/98 apresentada por Gerhard Hager (NI) ao Conselho (1 de Setembro de 1998) Objecto: Rela(cid:231)ıes entre o Conselho e o Parlamento Europeu Aplicando antecipadamente as disposi(cid:231)ıes do Tratado de Amesterdªo, as duas precedentes PresidŒncias do Conselho ampliaram os direitos de consulta do PE no contexto do terceiro pilar. 1. Como tenciona a nova PresidŒncia proceder no respeitante a esta matØria? 2. Considera a PresidŒncia que, tal como solicitado, os representantes do Conselho deveriam assistir aos debates levados a efeito nas comissıes parlamentares e ser autorizados a intervir em nome do Conselho? 3. A bem da coerŒncia e da continuidade dos trabalhos no PE, seria judicioso que cada presidŒncia apresentasse um relat(cid:243)rio final escrito sobre as actividades desenvolvidas. Qual a opiniªo do Conselho sobre esta proposta? Resposta (27 de Novembro de 1998) O Conselho tenciona continuar a aplicar, como o fez atØ agora, os primeiro e segundo parÆgrafos do artigo K. 6 do Tratado da Uniªo Europeia (TUE) em matØria de informa(cid:231)ªo, de consulta e de tomada em conta das opiniıes do Parlamento Europeu. Neste contexto, a PresidŒncia Austr(cid:237)aca tenciona prosseguir, tal como as duas PresidŒncias anteriores, a consulta do Parlamento Europeu sobre os projectos de actos juridicamente vinculativos nos dom(cid:237)nios abrangidos pelo T(cid:237)tulo VI do TUE. Quanto (cid:224) presen(cid:231)a de representantes do Conselho nas reuniıes das comissıes parlamentares, recorde-se que a presidŒncia do Conselho participa regularmente nessas reuniıes para debater os assuntos abrangidos pelo T(cid:237)tulo VI. O Conselho gostaria de recordar que vai apresentar ao Parlamento Europeu um balan(cid:231)o da sua ac(cid:231)ªo no (cid:226)mbito do T(cid:237)tulo VI do TUE no final de 1998, por ocasiªo do debate anual organizado, tal como nos anos anteriores, nos termos do artigo K. 6. Refira-se, por outro lado, que Ø apresentado todos os anos ao Parlamento Europeu um relat(cid:243)rio sobre os progressos realizados pela Uniªo Europeia, nomeadamente no dom(cid:237)nio da justi(cid:231)a e dos assuntos internos. (1999/C 118/144) PERGUNTA ESCRITA E-2667/98 apresentada por Gerhard Hager (NI) ao Conselho (1 de Setembro de 1998) Objecto: Criminalidade associada (cid:224) utiliza(cid:231)ªo de tecnologias de ponta No programa da actual PresidŒncia Ø mencionada a prepara(cid:231)ªo de uma resolu(cid:231)ªo sobre a «criminalidade associada (cid:224) utiliza(cid:231)ªo de tecnologias de ponta». 1. 2. 3. 4. Quais os prop(cid:243)sitos concretos neste dom(cid:237)nio? Que se entende exactamente por tal designa(cid:231)ªo? Como ajuiza o Conselho do estatuto jur(cid:237)dico de uma tal «resolu(cid:231)ªo»? Quais deverªo ser, no entender do Conselho, os efeitos da resolu(cid:231)ªo em causa?


title: QUESTION ECRITE no 2634/98 des députes Otto von HABSBURG , Hiltrud BREYER , Charles GOERENS , Klaus-Heiner LEHNE , Claudia ROTH , Wilmya ZIMMERMANN , Karl HABSBURG-LOTHRINGEN au Conseil. Obligation de visa pour la Bulgarie et la Roumanie - Rapports d'experts

eurovoc_concepts:
Bulgaria
Romania
admission of aliens
report
self-employed person

text: C 135/84 Journal officiel des Communautés européennes FR 14. 5. 1999 (1999/C 135/098) QUESTION ÉCRITE E-2634/98 posée par Otto von Habsburg (PPE), Hiltrud Breyer (V), Charles Goerens (ELDR), Klaus-Heiner Lehne (PPE), Claudia Roth (V), Wilmya Zimmermann (PSE) et Karl Habsburg-Lothringen (PPE) au Conseil (1er septembre 1998) Objet: Obligation de visa pour la Bulgarie et la Roumanie − Rapports d’experts Ces derniers temps, plusieurs commissions d’experts se sont rendues en Bulgarie et en Roumanie aux fins d’étudier sur place la question des visas. Jusqu’ici, aucun rapport n’a été publié à ce sujet. Si de tels rapports d’experts existent, quand le Conseil compte-t-il les présenter au Parlement? À quelles conclusions le Conseil est-il parvenu dans ce domaine? Si ces rapports n’ont pas encore été établis, quand le seront-ils? Réponse (16 novembre 1998) N’étant pas associé aux commissions d’experts évoquées par les Honorables Parlementaires, le Conseil n’a pas connaissance de l’existence ou non d’éventuels rapports établis par lesdites commissions. (1999/C 135/099) QUESTION ÉCRITE E-2636/98 posée par Hiltrud Breyer (V), Otto von Habsburg (PPE), Charles Goerens (ELDR), Klaus-Heiner Lehne (PPE), Claudia Roth (V), Wilmya Zimmermann (PSE) et Karl Habsburg-Lothringen (PPE) au Conseil Objet: Obligation de visa pour la Bulgarie et la Roumanie (1er septembre 1998) 1. Comment, de l’avis du Conseil, la stratégie tendant à rapprocher la Bulgarie et la Roumanie de l’Union européenne peut-elle se concilier avec l’obligation de visa pour leurs ressortissants, sachant que deux institutions communautaires, à savoir le Parlement européen et la Commission, ont préconisé de supprimer ces pays de la liste commune établie conformément à l’article 100 C du traité instituant la Communauté européenne et que le Parlement européen a réaffirmé récemment cette position? Quelles sont les raisons pour lesquelles le Conseil refuse de supprimer l’obligation de visa pour ces 2. pays? 3. Le Conseil a-t-il connaissance des conditions parfois inacceptables régissant l’octroi du visa aux ressortissants bulgares et roumains qui souhaitent se rendre dans un État membre de l’Union européenne? A-t-il l’intention d’assouplir les exigences et conditions prévues pour l’octroi de ces visas et de les supprimer dans le proche avenir? Le Conseil estime-t-il que la part que représentent les Rom dans la population de ces deux pays 4. constitue un obstacle à leur suppression de la liste commune? Dans l’affirmative, pourquoi? Réponse (7/8 décembre 1998) À l’heure actuelle, le Conseil n’est saisi d’aucune proposition de la Commission visant à supprimer la Bulgarie et la Roumanie de la liste des pays tiers dont les ressortissants doivent être munis d’un visa lors du franchissement des frontières extérieures des États membres. Le Conseil n’a pas connaissance des difficultés mentionnées par les Honorables Parlementaires s’agissant de l’octroi de visas. En l’état actuel, les exigences et conditions prévues pour l’octroi de visas ne sont pas harmonisées sur le plan communautaire


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2476/98 dell'on. Leonie van BLADEL al Consiglio. Pirateria nel settore dell'industria musicale

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
audiovisual industry
audiovisual piracy
commercial law
copyright
industrial property
intellectual property
music
reprography
transmission network

text: C 96/102 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 4. 1999 (1999/C 96/142) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2476/98 di Leonie van Bladel (UPE) al Consiglio (1o settembre 1998) Oggetto: Pirateria nel settore dell(cid:146)industria musicale E(cid:146) al corrente il Consiglio delle difficolt(cid:224) poste all(cid:146)industria musicale dalla pirateria su Internet che a livello 1. mondiale priva l(cid:146)industria di profitti calcolati intorno ai 30 miliardi di fiorini? Si rende conto il Consiglio che la legislazione in materia di diritti d(cid:146)autore, ormai pronta, Ł troppo debole 2. per far fronte in modo adeguato al problema della copia illegale di supporti sonori? Quali misure Ł disposto il Consiglio ad adottare a breve termine per porre fine al fenomeno delle copie 3. illegali nell(cid:146)industria musicale? E(cid:146) disposto il Consiglio ad affidare alla Commissione l(cid:146)incarico di esercitare pressioni sui paesi dell(cid:146)Europa 4. centro-orientale perchØ affrontino il problema della pirateria a livello legislativo? Risposta (3 novembre 1998) Il Consiglio Ł al corrente dei problemi derivanti dalla pirateria nell(cid:146)industria musicale, compreso via Internet. Per quanto riguarda l(cid:146)adeguamento della normativa comunitaria sul diritto d(cid:146)autore in considerazione del nuovo contesto digitale, il Consiglio ha iniziato a esaminare la proposta di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio sull(cid:146)armonizzazione di taluni aspetti del diritto d(cid:146)autore e dei diritti connessi nella societ(cid:224) dell(cid:146)infor- mazione, presentata dalla Commissione, e attende con ansia di ricevere prossimamente dal Parlamento europeo il parere in prima lettura su di essa. Relativamente alla pirateria musicale nei paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale, il Consiglio rileva che, in virtø degli accordi europei, i paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale con cui tali accordi sono stati conclusi sono obbligati a migliorare la tutela dei diritti di propriet(cid:224) intellettuale, industriale e commerciale per assicurare un livello di tutela analogo a quello vigente nella Comunit(cid:224), che includa mezzi comparabili per il godimento effettivo di tali diritti. Il Consiglio Ł convinto che la Commissione sta facendo il possibile per accertare che i paesi in questione tutelino adeguatamente i diritti di propriet(cid:224) intellettuale. Il Consiglio rileva che l(cid:146)obiettivo primario degli accordi europei e della strategia rafforzata di preadesione Ł di assicurare che i paesi candidati all(cid:146)adesione all(cid:146)Unione europea giungano ad adottare integralmente, e ad applicare efficacemente in tutti i settori, l(cid:146)acquis comunitario, compresi i diritti di propriet(cid:224) intellettuale. (1999/C 96/143) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2477/98 di Astrid Thors (ELDR) alla Commissione (30 luglio 1998) Oggetto: Bioterrorismo Stando a quanto riferito da una rivista medica specializzata sarebbe relativamente facile per un(cid:146)organizzazione terroristica senza scrupoli sferrare in una grande citt(cid:224) un attacco terroristico con armi biologiche come, per esempio, l(cid:146)antrace. Epidemie artificialmente provocate potrebbero cos(cid:236) diffondersi con incontrollabile rapidit(cid:224). Ci(cid:242) premesso, quali provvedimenti ventila la Commissione per ridurre i rischi di un(cid:146)azione terroristica con armi biologiche e, qualora ci(cid:242) avvenisse, limitare gli effetti deleteri?


title: WRITTEN QUESTION No. 2613/98 by Mirja RYYNÄNEN to the Commission. Assessment of forestry aid schemes

eurovoc_concepts:
EAGGF
Structural Funds
afforestation
forest
silviculture

text: C 182/14 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 28. 6. 1999 (1999/C 182/017) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2613/98 esittäjä(t): Mirja Ryynänen (ELDR) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Metsätukien arviointi Komissio on ehdottanut osana Agenda 2000 -esitystä metsätukien laajentamista. Jo nykyisellään metsitykseen ja metsänhoitotoimenpiteisiin on saatavissa EU:n rakennerahastotukea sekä CAP-tukea. Näiden toimivuudesta ei kuitenkaan ole tietääkseni esitetty perusteellista kokonaisarviointia. Miten komissio on arvioinut vanhojen tukimuotojen toimivuutta, tehokkuutta ja vaikuttavuutta verrattuna niille asetettuihin tavoitteisiin? Komission jäsenen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (6. lokakuuta 1998) Lukuun ottamatta tukea, jota myönnetään merkittävistä luonnonhaitoista kärsiviin alueisiin rajoittuville tietyille metsäalueille niiden suojeluaseman ylläpitämiseksi, Agenda 2000:n (1) puitteissa tehdyssä komission ehdotuksessa ei säädetä minkään uuden metsäalan toimenpiteen käyttöönotosta yhteisössä. Alalla voimassa olevien tukien ylärajoja ei myöskään aiota nostaa. Rakennerahastojen tavoitteiden 1 ja 5b mukaisesti nyt tukikelpoisia metsätalouden toimenpiteitä sekä maatalouden metsitystoimenpiteitä (maatalouden metsitystoi- menpiteitä koskevasta yhteisön tukijärjestelmästä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annettu neuvoston asetus (ETY) 2080/92 (2)) jatketaan ja mukautetaan Euroopan aluekehitysrahastosta maaseudun kehittämiselle myönnettä- vää tukea koskevan uuden asetuksen mukaisesti. Maatalouden metsitystoimenpiteiden arvioinnin osalta komissio esitti vuoden 1997 lopulla Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen asetuksen (ETY) 2080/92 soveltamisesta. Komissio on ottanut huomioon päätelmänsä esityksessä, jota se ehdottaa näille toimenpiteille Agenda 2000:n metsätaloutta käsittelevässä luvussa. Esimerkiksi jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet maatalousmaiden metsittämisen rahoittamiseksi, mikä on nykyään pakollista asetuksen (ETY) 2080/92 mukaisesti, on muutettu vapaaeh- toisiksi. Rakennerahastojen toimenpideohjelmissa vuosina 199451999 toteutettujen metsätalouden toimenpiteiden arviointi sisältyy rakennerahastojen yleisarviointiin samalla tavoin kuin muiden toimien arviointi muilla toiminta-aloilla. Toimenpiteet kuuluvat määriteltyihin toimintalinjoihin (esimerkiksi maatalouden uudenai- kaistaminen, monipuolistaminen tai kannattavuuden lisääminen sekä työpaikat ja ympäristö). (1) (2) KOM(98) 158. EYVL L 215, 30. 7. 1992. (1999/C 182/018) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2623/98 esittäjä(t): Niels Sindal (PSE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Tiettyjen jäsenvaltioiden laiminlyönnit monivuotisen kehitysohjelma III:n velvollisuuksien täytäntöön- panossa Komissiosta saatujen tietojen mukaan useat jäsenmaat, mukaan luettuna Alankomaat, Yhdistynyt kuningas- kunta ja Ranska, eivät ole noudattaneet niillä monivuotisen kehitysohjelma III:n mukaisesti olevia velvolli- suuksia maittensa kalastuslaivastojen rekisteritonniston vähentämiseksi. Mitä komissio aikoo tehdä saadakseen nämä maat noudattamaan niillä monivuotisen kehitysohjelma III:n mukaisesti olevia velvollisuuksia?


title: WRITTEN QUESTION No. 2641/98 by John McCARTIN Mackerel quota

eurovoc_concepts:
Ireland
authorised catch
catch quota
fishing area
sea fish
ship's flag

text: C 289/6 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 11. 10. 1999 Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) kanssa käytyjen tiiviiden neuvottelujen jälkeen päätettiin hakea lähitulevaisuudessa Euroopan kehitysrahastolta rahoitusta erityisesti Luoteis-Afrikkaa koske- valle hankkeelle, jonka tarkoituksena on kehittää kalastustoiminnan tieto- ja analysointijärjestelmää yhteisön ja SRFC:hen (alueellinen kalastuskomitea) kuuluvien kuuden valtion (Mauritania, Senegal, Cap Verde, Gambia, Guinea Bissau ja Guinea) käyttöön. Yhteistyön avulla pyritään parantamaan alueellista ja kansallista kalastus- hallintoa ja saamaan liikkeelle kyseisten kuuden maan kansalliset tutkimuslaitokset ja niiden eurooppalaiset yhteistyökumppanit sekä ohjata niiden tutkimustyötä palvelemaan päättäjien tarpeita. Hanke on hyväksytty SRFC:n ministerikokouksessa Conakryssä 9. 10. lokakuuta. (1999/C 289/007) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2641/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Makrillikiintiö Voiko komissio ilmoittaa, mikä on Irlannin koko makrillikiintiö täksi vuodeksi, ja kuinka monta tonnia makrillia on pyydetty 1. kesäkuuta 1998 mennessä? Kuinka monen irlantilaisen aluksen on laskettu purkaneen makrillia, ja mikä prosenttiosuus tästä saaliista on purettu Irlannissa? Komission jäsenen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (13. lokakuuta 1998) Irlannin tämänhetkinen makrillikiintiö Kansainvälisen merentutkimusneuvoston (ICES) alueilla II (lukuun ottamatta yhteisön vyöhykettä), V b (yhteisön vyöhyke), VI, VII, VIII a, b, d, e, XII ja XIV vuodelle 1998 on 66 650 tonnia. Jäsenvaltioiden kuukausittain komissiolle toimittamista saalisilmoituksista käy ilmi, että irlantilaiset alukset ovat 1. kesäkuuta 1998 mennessä pyytäneet 45 969 tonnia makrillia, mikä vastaa 69 prosenttia Irlannille myönnetystä kiintiöstä. Jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta ilmoittaa komissiolle niiden alusten määrää, jotka ovat purkaneet saaliita. Tämän vuoksi komissio ei voi kertoa kysyjälle, kuinka monen irlantilaisen aluksen on laskettu purkaneen makrillia. Asiaa olisi tiedusteltava Irlannin viranomaisilta. Irlannin viranomaiset ovat lisäksi ilmoittaneet komissiolle, että 1. kesäkuuta 1998 mennessä Irlannin satamissa on purettu 17 414 tonnia makrillia. Näin ollen 37,9 prosenttia irlantilaisten alusten pyytämästä makrillista on purettu Irlannissa. (1999/C 289/008) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2643/98 esittäjä(t): John McCartin (PPE) komissiolle (1. syyskuuta 1998) Aihe: Sudanin nälänhädän uhrien auttaminen Voiko komissio kertoa pääpiirteittäin, millaisiin toimiin on ryhdytty Etelä-Sudanin nälänhädän uhrien auttamiseksi, ja ovatko saatavana olevat budjettiresurssit rajoittaneet EU:n avustustoimia?


title: WRITTEN QUESTION No. 2639/98 by Mihail PAPAYANNAKIS to the Commission. Structural Funds and Community law

eurovoc_concepts:
Greece
Structural Funds
application of EU law
environmental impact
equal treatment
infringement of EU law
invitation to tender
public contract
storage of waste
water treatment

text: C 142/28 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 5. 1999 (1999/C 142/033) SKRIFTLIG FRÅGA E-2639/98 från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen Angående: Strukturfonderna och gemenskapsrätten (1 september 1998) Enligt den femtonde rapporten om kontrollen och genomförandet av gemenskapsrätten (1997) uppgår antalet mål om överträdelser (förmodade och konstaterade) som rör genomförandet av projekt i samfinansiering med gemenskapen till tretton för Greklands vidkommande. Bland dessa gäller fem miljö och åtta offentliga kontrakt. Kan kommissionen upplysa om vilka konkreta projekt de konstaterade överträdelserna avser och vilka avhjälpande åtgärder som hittills har vidtagits? Svar från Monika Wulf-Mathies på kommissionens vägnar (6 november 1998) I de fem ärendena på miljöområdet är det i tre fall miljökonsekvensbeskrivningen för vissa renings- verksprojekt som inte redovisats i tid. I de två andra fallen rör det sig om projekt för avfallshantering, och dessa håller kommissionen fortfarande på att granska. I de åtta ärenden som rör förfaranden vid offentlig upphandling är det frågan om onormalt låga anbud och om principen om lika tillträde. I dessa fall rör det sig om infrastrukturarbeten, särskilt på transport-, hälso- och vattenreningsområdet. I dessa ärenden har det redan fattats beslut i två fall. Korrigerande åtgärder skall föreslås och antas av de nationella myndigheterna. För att kunna se till att åtgärderna i fråga är förenliga med gemenskapens lagstiftning finns det ett samarbete mellan kommis- sionen och dessa myndigheter. (1999/C 142/034) SKRIFTLIG FRÅGA E-2649/98 från Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) till kommissionen Angående: Skjutförsök på levande djur i Spanien (1 september 1998) I Baskien i Spanien genomförs ammunitionstest på levande djur i syfte att undersöka olika ammuni- tionstypers effekt på djurens kroppar. I kommissionens svar på en fråga i samma ärende från ledamöterna Gonzáles Alvarez, Marset Campos och Sornosa Martínez från förra året (nr E-0561/97) (1) anges kortfattat att kommissionen inte känner till dessa händelser. Vidare förklarar kommissionen att det inte finns några gemenskapsbestämmelser för dessa förehavanden. Medlemsstaterna skulle därför, enligt kommissionen, kunna reglera liknande företeelser efter eget gottfinnande. I Amsterdamfördragets protokoll om djurskydd och djurens välfärd görs djurskyddet till en gemenskapsuppgift. Enligt detta protokoll skall hänsyn tas ”fullt ut” till djurens välfärd i fråga om jordbruk, transport, inre marknad och forskning. Medlemsstaterna medges endast undantag ”särskilt i fråga om religiösa riter, kulturella traditioner och regionalt arv”. Har frågan från ovannämnda ledamöter föranlett kommissionen att informera sig om det redovisade 1. sakförhållandet. ? Om detta är fallet, med vilket resultat? Delar kommissionen uppfattningen att det i fallet med skjutförsök på levande djur varken handlar 2. om religiösa riter, kulturella traditioner eller regionalt arv? Vilka konkreta möjligheter för kommissionen att vidta åtgärder kan motiveras på grundval av 3. ovannämnda protokoll? 4. Hur bedömer kommissionen möjligheten att på grundval av ovannämnda protokoll väcka talan om fördragsbrott mot medlemsstater, och hur bedömer kommissionen möjligheterna att väcka talan när det gäller det konkreta fallet med skjutförsök? (1) EGT C 367, 4. 12. 1997, s. 28


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2713/98 του Leonie van BLADEL Η απειλή κλιμακώσεως στρατιωτικών επιχειρήσεων και η ειρηνευτική διαδικασία στην Αγκόλα

eurovoc_concepts:
Angola
EU relations
UN Security Council
armed forces
civil war
fourth Lomé Convention
international sanctions
military occupation
peacekeeping
political group

text: 6. 11. 1999 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 320/11 Αντι΄θετα, η αποκατα΄σταση των εκτα΄σεων που ε΄χουν πληγει΄ απο΄ δασικε΄ς πυρκαγιε΄ς προβλε΄πεται στις δρα΄σεις που χρηµατοδοτου΄νται απο΄ το Ταµει΄ο Συνοχη΄ς, συ΄µφωνα µε τους συνη΄θεις ο΄ρους του σχετικου΄ κανονισµου΄, η΄τοι του ρητα΄ περιβαλλοντικου΄ στο΄χου των προτεινο΄µενων µε΄τρων και του µη γεωργικου΄ χαρακτη΄ρα των εκτα΄σεων. Η πρωτοβουλι΄α υποβολη΄ς παρο΄µοιων ε΄ργων για χρηµατοδο΄τηση πρε΄πει να αναληφθει΄ απο΄ τις ισπανικε΄ς αρχε΄ς. Θα πρε΄πει επι΄σης να σηµειωθει΄ο΄τι απο΄ το 1995 το Ταµει΄ο Συνοχη΄ς χρηµατοδοτει΄σειρα΄ ε΄ργων αναδα΄σωσης και ε΄ργων καταπολε΄µησης της δια΄βρωσης του εδα΄φους σε ο΄λες τις βασικε΄ς υδρολογικε΄ς λεκα΄νες στην Ισπανι΄α, συµπεριλαµβα- νοµε΄νων ε΄ργων που αφορου΄ν κυρι΄ως την προ΄ληψη των δασικω΄ν πυρκαγιω΄ν και την αποκατα΄σταση εκτα΄σεων που ε΄χουν πληγει΄ απο΄ τις πυρκαγιε΄ς. Τα ε΄ργα αυτα΄ αναλαµβα΄νονται µε την κοινη΄ ευθυ΄νη των αυτο΄νοµων περιφερειακω΄ν διοικη΄σεων και του ισπανικου΄ Υπουργει΄ου Περιβα΄λλοντος (Γενικη΄ ∆ιευ΄θυνση για τη ∆ιατη΄ρηση της Φυ΄σης). (1999/C 320/015) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2703/98 υποβολη΄: Luisa Todini (PPE) προς την Επιτροπη΄ (1 Σεπτεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Ο σεισµο΄ς στις περιοχε΄ς Marche και Umbria (cid:21) Απο΄φαση της Ευρωπαïκη΄ς Επιτροπη΄ς Επ’ ευκαιρι΄α επι΄σηµης επι΄σκεψης που πραγµατοποι΄ησε στις 19 και 20 Ιουλι΄ου 1998 στην Umbria, η ευρωπαι΄α Επι΄τροπος, αρµο΄δια για τις περιφερειακε΄ς πολιτικε΄ς, κ. Monika Wulf-Mathies, διαβεβαι΄ωσε τις τοπικε΄ς αρχε΄ς ο΄τι η Ευρωπαι¨κη΄ Επιτροπη΄ θα ε΄χει υπογρα΄ψει τις Αποφα΄σεις επαναπρογραµµατισµου΄ του στο΄χου 5β των περιφερειω΄ν Umbria και Marche εντο΄ς της 31ης Ιουλι΄ου 1998. Μετα΄ απο΄ επαφε΄ς µε µε΄λος του Γραφει΄ου του Επιτρο΄που κ. Franz Fischler, αρµο΄διου για τη γεωργι΄α και ανα΄πτυξη της υπαι΄θρου, φαι΄νεται ο΄τι η υπογραφη΄ των προαναφερθεισω΄ν Αποφα΄σεων δεν θα λα΄βει χω΄ρα εντο΄ς της 31ης Ιουλι΄ου 1998 αλλα΄ µετα΄ τις θερινε΄ς διακοπε΄ς. Στην προκειµε΄νη περι΄πτωση, µπορει΄ η Επιτροπη΄ να µας πει για ποιου΄ς λο΄γους δεν ενε΄κρινε τις εν λο΄γω αποφα΄σεις εντο΄ς της καθορισµε΄νης ηµεροµηνι΄ας παρα΄ τις σχετικε΄ς διαβεβαιω΄σεις της Επιτρο΄που Wulf-Mathies; Aπα΄ντηση του κ. Fischler εξ ονο΄µατος της Επιτροπη΄ς (16 Σεπτεµβρι΄ου 1998) Η Επιτροπη΄ ε΄χει εκδω΄σει τις αποφα΄σεις τροποποι΄ησης των ενιαι΄ων εγγρα΄φων προγραµµατισµου΄ δυνα΄µει του στο΄χου 5α στις περιφε΄ρειες Marche και Umbria, στις 4 Αυγου΄στου 1998 (1). Οι αποφα΄σεις αυτε΄ς κοινοποιη΄θηκαν στην Ιταλι΄α στις 5 Αυγου΄στου 1998, και διαβιβα΄σθηκαν ταυτοχρο΄νως για πληροφο΄ρηση στους προε΄δρους των εν λο΄γω δυ΄ο περιφερειω΄ν. (1) Απο΄φαση της Επιτροπη΄ς C(1998) 2335 της 4. 8. 1998 για τροποποι΄ηση της απο΄φασης της Επιτροπη΄ς C(94) 3485, σχετικα΄ µε την ε΄γκριση του ενιαι΄ου εγγρα΄φου προγραµµατισµου΄ για τις κοινοτικε΄ς διαρθρωτικε΄ς παρεµβα΄σεις στην περιφε΄ρεια Umbria δυνα΄µει του στο΄χου 5α, και απο΄φαση της Επιτροπη΄ς C(1998) 2336 της 4. 8. 1998 για τροποποι΄ηση της απο΄φασης της Επιτροπη΄ς C(95) 736, σχετικα΄ µε την ε΄γκριση του ενιαι΄ου εγγρα΄φου προγραµµατισµου΄ για τις κοινοτικε΄ς διαρθρωτικε΄ς παρεµβα΄σεις στην περιφε΄ρεια Marche δυνα΄µει του στο΄χου 5α. (1999/C 320/016) ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2713/98 υποβολη΄: Leonie van Bladel (UPE) προς την Επιτροπη΄ (1 Σεπτεµβρι΄ου 1998) Θε΄µα: Η απειλη΄ κλιµακω΄σεως στρατιωτικω΄ν επιχειρη΄σεων και η ειρηνευτικη΄ διαδικασι΄α στην Αγκο΄λα Στις 16 Ιουλι΄ου 1998, κατα΄ τη δια΄ρκεια συζητη΄σεως επι΄ επειγο΄ντων θεµα΄των που αφορου΄σε τα ανθρω΄πινα δικαιω΄µατα, ο Επι΄τροπος κ. Leon Brittan υποσχε΄θηκε προφορικω΄ς στο Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο ο΄τι θα δω΄σει ταχε΄ως απα΄ντηση στην ερω΄τηση΄ µου στην οποι΄α ζητου΄σα να προληφθει΄ η κλιµα΄κωση των στρατιωτικω΄ν επιχειρη΄σεων και να προωθηθει΄ η ειρηνευτικη΄ διαδικασι΄α στην Αγκο΄λα. Προς το σκοπο΄ αυτο΄ η αντιπροσωπει΄α της ΕΕ στην Λουα΄ντα θα πρε΄πει να δω΄σει σαφε΄ς µη΄νυµα προς ο΄λους ο΄τι η επι΄λυση της κρι΄σης µε στρατιωτικα΄ µε΄σα που θα µπορου΄σαν να


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 2524/98 von den Abgeordneten Niels KOFOED , Jan MULDER an die Kommission. Niedrige Erzeugerpreise für Schweinefleisch

eurovoc_concepts:
export refund
market support
pigmeat
price list
producer price
production
single market

text: C 135/68 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 14. 5. 1999 Die 1997 für Sensibilisierungsprojekte und 1998 für Nichtregierungsorganisationen im Bereich des Tierschutzes und der Natur aufgewendeten Mittel belaufen sich auf insgesamt 628 000 ECU. (1) ABl. C 25 vom 24. 1. 1998. (2) ABl. L 354 vom 30. 12. 1997. (3) ABl. C 53 vom 22. 2. 1997. (1999/C 135/079) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2524/98 von Niels Kofoed (ELDR) und Jan Mulder (ELDR) an die Kommission Betrifft: Niedrige Erzeugerpreise für Schweinefleisch (1. September 1998) Die europäischen Schweinefleischpreise befinden sich derzeit auf einem extrem niedrigen Stand, und die Schweinefleischerzeuger haben erhebliche Einbußen erlitten. Es wird erwartet, daß sich diese Lage in den kommenden Monaten weiter verschlechtert. Infolge des Produktionsanstiegs wird in diesem Jahr eine zusätzliche Menge von rund 800. 000 bis 900. 000 Tonnen Schweinefleisch auf den europäischen Markt kommen. Gleichzeitig verliert die europäische Schweinefleischindustrie infolge der scharfen Konkurrenz von Ländern wie den Vereinigten Staaten und Kanada wichtige, traditionelle Märkte wie Südostasien und Rußland. In vielen Fällen sind diese Exporte nur aufgrund staatlicher Unterstützung möglich. Für die Europäische Union bedeutet jede exportierte Tonne Schweinefleisch eine Tonne weniger auf dem innergemeinschaftlichen Markt und einen Mehrverbrauch von Rindfleisch, dessen Rücknahme vom innergemeinschaftlichen Markt rund zehnmal so viel kostet. Ist sich die Kommission darüber im klaren, welche Auswirkungen sich für den Rindfleischmarkt 1. ergeben, wenn zusätzliche Mengen Schweinefleisch auf den europäischen Markt kommen? Ist die Kommission bereit, für Schweinefleischerzeugnisse, die bis letztes Jahr in großen Mengen auf 2. wichtige Märkte wie Japan, Südkorea, Osteuropa usw. exportiert wurden, Ausfuhrerstattungen ein- zuführen, um einen weiteren Rückgang der Schweinefleischpreise zu verhindern und der europäischen Schweinefleischindustrie zu helfen, dem aggressiven Wettbewerb auf Drittlandsmärkten standzuhalten? 3. Welche sonstigen Maßnahmen könnte die Kommission in Erwägung ziehen, um die Erzeuger vor einem weiteren Rückgang der Schweinefleischpreise zu bewahren? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (23. September 1998) Die Kommission prüft regelmäßig die Zusammenhänge zwischen den verschiedenen Fleisch- 1. märkten. Der Rindfleisch- und der Schweinefleischmarkt sind jedoch bei weitem nicht so eng miteinander verknüpft, wie der Herr Abgeordnete anführt. 2. Die Kommission hat die Entwicklung genau verfolgt und durch Einführung von Ausfuhrerstat- tungen für Schlachtkörper und Teilstücke mit Knochen am 14. Mai 1998 bereits reagiert. Bestimmte entbeinte Teilstücke sind am 3. August 1998 in das Verzeichnis der erstattungsfähigen Erzeugnisse aufgenommen worden, und das Erstattungsniveau wurde erhöht. Im Rahmen der gemeinsamen Marktorganisation für Schweinefleisch kommen zur Marktstützung 3. nur zwei Maßnahmen in Frage: Ausfuhrerstattungen, die aufgrund des WTO-Abkommens begrenzt sind, und Beihilfen zur privaten Lagerhaltung. Derzeit stützt die Kommission den Markt durch verstärkte Ausfuhrerstattungen. Die Kommission ist zwar bereit, erforderlichenfalls und soweit möglich weitere Maßnahmen zur Marktstützung ins Auge zu fassen, kann jedoch an dem Kernproblem der Mehrproduktion nicht viel ändern. Die Landwirte müssen sich entschließen, ihre Produktion zu drosseln, damit sich der Marktpreis verbessern kann