title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien jätteiden siirtojen valvonnasta ja tarkastamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 259/93 täytäntöönpanosta

eurovoc_concepts:
cross-border transport
export of waste
transport of dangerous goods
waste
waste management

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 28. 07. 1998 KOM( 1998) 475 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE EUROOPAN YHTEISÖSSÄ, EUROOPAN YHTEISÖÖN JA EUROOPAN YHTEISÖSTÄ TAPAHTUVIEN JÄTTEIDEN SIIRTOJEN VALVONNASTA JA TARKASTAMISESTA ANNETUN ASETUKSEN (ETY) N:0 259/93 TÄYTÄNTÖÖNPANOSTA I. JOHDANTO II. YHTEENVETO SIHTEERISTÖN VASTAUKSISTA JÄSENVALTIOIDEN LAATIMAN KYSELYN BASELIN PERUSTEELLA YLEISSOPIMUKSEN ANTAMISTA A. Baselin yleissopimuksen 13 artiklan erityismääräysten soveltaminen 1. Toimivaltaisten viranomaisten ja yhteysyksikön nimeäminen 2. Vaarallisten jätteiden määritelmä, jos se poikkeaa Baselin yleissopimuksen liitteissä I ja II lueteltujen jätteiden määritelmistä 3. Jäsenvaltioiden tekemät päätökset olla kokonaan tai osittain hyväksymättä vaarallisten jätteiden tai muiden jätteiden maahantuontia kansalliseen toimivaltaansa kuuluvalla alueella tapahtuvaa käsittelyä varten 4. Kansalliset päätökset rajoittaa vaarallisten jätteiden tai muiden jätteiden maastavientiä tai kieltää se 5. Muut Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 4 kohdan nojalla vaadittavat tiedot 6. Tietojen toimittaminen maastavietyjen vaarallisten ja muiden jätteiden määristä, luokista, ominaisuuksista, määränpäästä, mahdollisista kauttakulkumaista sekä ilmoitukseen annetussa vastauksessa yksilöidyistä käsittelymenetelmistä jätteiden 7. Tietojen toimittaminen maahantuotujen vaarallisten jätteiden ja muiden ja ominaisuuksista, alkuperästä luokista, jätteiden määristä, käsittelymenetelmistä 8. Tiedot jätteiden käsittelyistä, jotka eivät toteutuneet aiotulla tavalla 9. Toimenpiteet valtioiden rajojen yli kuljetettujen vaarallisten jätteiden tai muiden jätteiden määrän vähentämiseksi 10. Tiedot niistä toimenpiteistä, joihin sopimuspuoli on ryhtynyt Baselin yleissopimuksen täytäntöön panemiseksi 11. Tiedot tilastoista 12. Tiedot Baselin yleissopimuksen 11 artiklan mukaisista kahdenvälisistä, monenvälisistä ja alueellisista sopimuksista ja järjestelyistä, joihin sopimus puoli on liittynyt 13. Tiedot vaarallisten jätteiden ja muiden jätteiden valtioiden rajojen yli tehdyissä kuljetuksissa tapahtuneista onnettomuuksista sekä toimenpiteistä, joihin niiden johdosta on ryhdytty 14. Tiedot kansalliseen käsittelyvaihtoehdoista toimivaltaan kuuluvalla alueella käytetyistä 15. Tiedot toimenpiteistä, joilla pyritään kehittämään tekniikoita, joiden avulla vaarallisia jätteitä ja muita jätteitä sekä niiden muodostumista voidaan vähentää ja ehkäistä 16. Muut sopimuspuolten konferenssin tarpeellisiksi katsomat tiedot B. Muut Baselin yleissopimuksen sihteeristön kyselyssä kysytyt tiedot 1. Tiedot Baselin yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien vaarallisten jätteiden ja muiden jätteiden tuotannosta 2. Tiedot teknisistä voimavaroista 3. Tiedot asiantuntijoiden ja välineiden saamisesta silloin, kun sopimuspuoli tarvitsee hätätapauksessa nopeata apua III. PÄÄTELMÄT JOHDANTO Asetus (ETY) N:o 259/93 muodostaa Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien jätteiden siirtojen valvontaa koskevan yhteisön politiikan lainsäädäntökehyksen. Asetus on ollut voimassa toukokuusta 1994, ja sillä on määrä järjestää jätteiden siirtojen valvonta ja tarkastaminen, jotta otettaisiin huomioon tarve säästää, suojata ja parantaa ympäristön laatua. Asetus perustuu jätehuoltoa ja erityisesti jätteiden syntymisen ehkäisemistä sekä jätteiden hyödyntämistä ja loppusijoitusta koskevaan yhteisön toimintasuunnitelman, ja siinä säädetään useista normeista, joiden avulla koko yhteisön olisi voitava huolehtia itse jätteistään ja jäsenvaltioiden voitava pyrkiä tähän tavoitteeseen ottaen kuitenkin huomioon maantieteelliset edellytykset tai tietynlaisiin jätteisiin erikoistuneiden laitosten tarpeen. Jätteiden kuljetuksen valvomisen järjestämiseksi yhteisössä asetukseen on sisällytetty muun muassa: - luettelo asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle jätettävistä ja soveltamisalaan kuuluvista jätteistä, - jätteiden kuljetusta koskevat määritelmät ja yhteinen terminologia, - käsiteltäväksi tarkoitettujen tai hyödynnettävien jätteiden kuljetusta, maastavientiä, maahantuontia ja kauttakuljetusta koskevien normien vahvistaminen sekä - jäsenvaltioiden ja komission tiedonantovelvollisuus. Asetuksen 41 artiklassa säädetään, että "1. Jokaisen kalenterivuoden lopussa jäsenvaltioiden on laadittava kertomus Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja lähetettävä se Baselin sopimuksen sihteeristöön ja toimitettava jäljennös komissiolle. 2. Komissio laatii joka kolmas vuosi näiden kertomusten pohjalta kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta yhteisössä ja sen jäsenvaltioissa. Se voi pyytää tätä varten lisätietoja direktiivin 91/692/ETY 6 artiklan mukaisesti. " Jäsenvaltiot ovat velvoitteensa mukaisesti jätteiden kuljetusten valvonnasta ja tarkastamisesta. lähettäneet komissiolle kertomuksia Seuraavat kertomukset on vastaanotettu: Vuosi 1994: Ranska, Saksa, Espanja, Yhdistynyt kuningaskunta, Italia, Portugali, Tanska, Luxemburg, Alankomaat, Ruotsi, Suomi, Itävalta ja Belgia. Vuosi 1995: Tanska, Alankomaat, Luxemburg, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Espanja, Portugali, Italia, Itävalta, Belgia ja Suomi. Vuosi 1996: Ainoastaan Luxemburg ja Portugali ovat lähettäneet kertomuksen. laatia nyt jäsenvaltioiden antamat tiedot sisältävä Komissiolla on velvollisuus kolmivuotiskertomus. Kertomus kattaa vuodet 1994, 1995 ja 1996. Kertomuksen avulla olisi voitava arvioida jätteiden rajavalvonnan soveltamista koko yhteisön alueella. Koska jäsenvaltiot ovat kuitenkin toimittaneet ainoastaan osittaisia ja Baselin tämän ensimmäisen yleissopimuksen 13 ja 16 artiklaan perustuvia kertomuksen seikkaperäisyys on kärsinyt jossain määrin. tietoja, YHTEENVETO YLEISSOPIMUKSEN SIHTEERISTÖN LAATIMAN KYSELYN PERUSTEELLA ANTAMISTA VASTAUKSISTA JÄSENVALTIOIDEN BASELIN A. BASELIN YLEISSOPIMUKSEN 13 ARTIKLAN ERITYISMÄÄRÄYSTEN SOVELTAMINEN 1. TOIMIVALTAISTEN VIRANOMAISTEN JA YHTEYSYKSIKÖN NIMEÄMINEN Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaan sopimuspuolet ilmoittavat toisilleen sihteeristön välityksellä toimivaltaisten viranomaisten ja/tai yhteysyksikön nimeämistä koskevat muutokset 5 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltioiden toimivaltaisista viranomaisista julkaistiin luettelo vuonna 1996 (EYVL 327,31. 10. 1996). 2. VAARALLISTEN JÄTTEIDEN MÄÄRITELMÄ, JOS SE POIKKEAA BASELIN II LUETELTUJEN JÄTTEIDEN I JA YLEISSOPIMUKSEN LIITTEISSÄ MÄÄRITELMISTÄ Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan sopimuspuolet ilmoittavat toisilleen vaarallisten jätteiden kansallisia määritelmiä koskevat muutokset mainitun sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Espanja ilmoittaa, että sen kansalliset määritelmät eivät ole muuttuneet Baselin yleissopimuksessa esitetyistä määritelmistä. Belgia ilmoittaa, että sen vaarallisia jätteitä koskeva määritelmä on yhteisön lainsäädännön mukainen. Asetuksessa (ETY) N:o 259/93 ei lopulliseen käsittelyyn tarkoitettujen jätteiden rajan yli tapahtuvien siirtojen osalta erotella vaarallisia ja muita jätteitä. Sitä vastoin hyödynnettävät jätteet on määritelty asetuksen liitteissä II, III ja IV OECD:n nimikkeistön mukaisesti. Brysselin alueen osalta vaaralliset jätteet määritellään 7. maaliskuuta 1991 annetussa laissa. Määritelmä vastaa vaarallisista jätteistä annetun yhteisön direktiivin (91/689/ETY) määritelmää. jätteet, joilla on yksi Vallonian osalta vaaralliset jätteet määritellään vaarallisia ja myrkyllisiä jätteitä koskevassa 9. huhtikuuta 1992 annetussa asetuksessa sekä 10. heinäkuuta 1997 tehdyssä päätöksessä. tai useampi seuraavista vaarallisista Tällaisia ovat räjähtävä, hapettava, syttyvä, ärsyttävä, haitallinen, syöpää ominaisuuksista: lisääntymiselle vaarallinen, perimää aiheuttava, syövyttävä, tartuntavaarallinen, vaurioittava ja ympäristölle vaarallinen. Tällaiset jätteet sisältyvät ohjeelliseen luetteloon jätteistä, joiden sijoittaminen luokkaan 1 ja 2 kuuluville kaatopaikalle voidaan sallia. Flanderin osalta viranomaiset ilmoittavat, että vaarallisten jätteiden määritelmää koskeva 24. toukokuuta 1995 tehty Flanderin hallituksen päätös on vaarallisia jätteitä koskevien Euroopan yhteisön neuvoston direktiivien (91/689/ETY ja 94/904/ETY) mukainen. Ranska ilmoittaa käyttävänsä sitä jätenimikkeistöä, joka on esitetty 16. toukokuuta 1985 annetussa jätenimikkeistöä koskevassa ilmoituksessa, joka on julkaistu Journal Officiel de La République Françaisessa (Ranskan tasavallan virallinen lehti) 16. toukokuuta 1985. Saksa ilmoittaa, että jätteiden käsittelyä ja kierrätystä koskeva laki tuli voimaan 7. lokakuuta 1996. Lailla sekä erityistä valvontaa vaativien jätteiden luokittelua koskevalla määräyksellä on vaarallisia jätteitä koskeva luettelo, sellaisena kuin se on hyväksyttynä 22. joulukuuta 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä 94/904/EY, saatettu osaksi Saksan lainsäädäntöä. Jätteiden koodeilla ei viitata Baselin yleissopimuksen liitteissä I ja II esitettyyn luokkaan "Y". Neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 259/93 ei loppusijoitettaviksi tarkoitettujen jätteiden kuljetuksissa rajojen yli erotella vaarallisia jätteitä ja mutta jätteitä. Hyödynnettäväksi tarkoitetut jätteet on puolestaan määritelty liitteissä II, III ja IV OECD:n nimikkeistön mukaisesti (vihreä, keltainen ja punainen luettelo). Toistaiseksi näiden luetteloiden ja Baselin yleissopimuksen liitteiden I ja II vertaileminen on lähes mahdotonta. Saksan viranomaisten mukaan vertailu helpottuu huomattavasti, kun työryhmä saa laadittua kattavammat luettelot vaarallisista jätteistä. toimittanut samanlaiset Yhdistynyt kuningaskunta on tiedot kuin Saksa. Viranomaiset ilmoittavat, että hävitettäviksi tarkoitetut jätteet kuuluvat asetuksen (ETY) N:o 259/93 soveltamisalaan. Asetuksessa ei erotella vaarallisia jätteitä ja muita jätteitä. Hyödynnettäväksi tarkoitetut jätteet on puolestaan määritelty liitteissä II, III ja IV OECD: n nimikkeistön mukaisesti. Toistaiseksi näiden ja Baselin yleissopimuksen liitteiden I ja II vertaileminen on mahdotonta. Vertailu helpottuu, kun työryhmä saa laadittua kattavammat luettelot vaarallisista jätteistä. luetteloiden Portugali ilmoittaa julkaisseensa uuden jätehuoltolakinsa marraskuussa 1995 (laki n:o 310/95). Portugalin viranomaisten mukaan siinä käytetään yhteisön direktiiveissä käytettyjä jätteiden ja vaarallisten jätteiden määritelmiä. Myös kansalliset jätteitä ja vaarallisia jätteitä koskevat luettelot vastaavat komission päätöksellä 94/3/ETY ja neuvoston direktiivillä 94/4/ETY vahvistettuja luetteloita. Ruotsi ilmoittaa, että sen vaarallisia jätteitä koskeva kansallinen määritelmä vastaa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 259/93 säädettyä määritelmää. Suomi ilmoittaa, että jätteiden ja vaarallisten jätteiden määritelmiä muutettiin, kun jätelaki (1072/93) ja jäteasetus (1390/93) tulivat voimaan. Vaaralliset jätteet on määritelty yksityiskohtaisesti jäteasetuksessa. Vaarallisten jätteiden määritelmän (jätteet, jotka aiheuttavat vaaraa ihmisten terveydelle tai ympäristölle kemiallisten tai muiden ominaisuuksiensa vuoksi) mukaisesti kaikki liitteissä II ja III mainitut ja liitteessä IV mainittuja ominaisuuksia sisältävät jätteet luokitellaan vaarallisiksi. Liitteet II,III ja IV vastaavat neuvoston direktiivin 91/689/ETY liitteitä I, II ja III. Suomen viranomaiset ilmoittavat, ettei rajojen yli kuljetettavien jätteiden kansallista määritelmää ole muutettu jätteiden kansainvälistä tarkastamista koskevaan lakiin verrattuna. Toimivaltaiset viranomaiset huomauttavat neuvoston asetuksen (ETY) N:o 259/93 tulleen voimaan 1. tammikuuta 1995, mikä merkitsi jätteiden kansainvälistä tarkastamista koskevan lain kumoamista. liittovaltion jätteet käsitellään ympäristön huomioon ottavalla Itävalta ilmoittaa, että vaarallisten jätteiden ja muiden jätteiden maastavienti edellyttää jätehuoltoa koskevan lain 35 pykälän mukaista vientilupaa, millä varmistetaan Baselin yleissopimuksen 1 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti kaikkien jätteiden valvominen. Liittovaltion jätehuoltolain 35 pykälässä edellytetään, että tuojamaan toimivaltainen viranomainen antaa kirjallisen suostumuksen ja että kyseiset (Baselin yleissopimuksen 4 artikla). OECD:n vihreään luetteloon on tehty ainoastaan yksi poikkeus useiden jätteiden osalta tapauksessa, jossa jätteet viedään jonkin OECD- valtion valtuutettuun kierrätyslaitokseen. Myös tällaisia jätteiden osalta on kuitenkin vahvistettu vaatimukset, joita on noudatettava. Lupa Baselin yleissopimuksen liitteissä I ja II lueteltujen jätteiden tai jätteitä koskevan jätteiden vientiin kansallisen määritelmän mukaan vaaralliseksi myönnetään jätehuoltoa koskevan liittovaltion lain 35 artiklan ja 35 a artiklan mukaisesti. Itävallan jätelaissa (ÖNORM S2100) ei viitata Baselin yleissopimuksen liitteissä I ja II esitettyihin "Y"-luokkiin. Vaarallisia jätteitä koskevassa kansallisessa määritelmässä, sellaisena kuin se on esitettynä vaarallisia jätteitä koskevassa asetuksessa (Fédérale Loi Gazette 1991/49), määritellään vaaralliset jätteet kansallisen jätelain perusteella. luokiteltavien tavalla Italia, Kreikka, Tanska, Luxemburg, Alankomaat ja Irlanti eivät ole toimittaneet tietoja. 3. JÄSENVALTIOIDEN TEKEMÄT PÄÄTÖKSET OLLA KOKONAAN TAI OSITTAIN HYVÄKSYMÄTTÄ VAARALLISTEN JÄTTEIDEN TAI MUIDEN JÄTTEIDEN MAAHANTUONTIA KANSALLISEN TOIMIVALTANSA ALUEELLA TAPAHTUVAA KÄSITTELYÄ VARTEN Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 2 kohdan c alakohdan mukaisesti osapuolten on ilmoitettava toisilleen sihteeristön välityksellä tekemänsä päätökset olla kokonaan tai osittain hyväksymättä vaarallisten jätteiden tai muiden jätteiden maahantuontia kansallisen toimivaltansa alueella tapahtuvaa käsittelyä varten. Espanja ilmoittaa, ettei se ole tehnyt virallisia ja yleisiä päätöksiä jätteiden tuonnin kieltämiseksi osittain tai kokonaan. Kaikki siirrot arvioidaan erikseen. toteaa, että loppusijoitettaviksi Belgia jätteiden maahantuontiin sovelletaan neuvoston asetuksen (ETY) N:o 259/93 3, 4, 19 ja 20 artiklaa. Myös talteenottoon ja kierrätykseen sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 259/93 6, 7, 8, 9, 10, 21 ja 22 artiklaa. Belgian viranomaiset eivät myönnä lupaa jätteiden tuonnille, jos jätteiden käsittelylupa puuttuu, jos ilmoitus on puutteellinen tai jos kyse on laittomasta kaupasta. tarkoitettujen kuuluvat kotitalousjätteet, Ranskassa jätteet on luokiteltu eri tavoin kuin asetuksessa (ETY) 259/93. Jätteet erotellaan ensinnäkin sen mukaan, aiheutuuko niistä haittaa vai ei (viranomaisten mukaan tavanomaiset ryhmään jälkimmäiseen teollisuusjätteet sekä ei-rautametallit). Ranskan viranomaiset ilmoittavat, että 23. maaliskuuta 1990 annetun asetuksen 90- 267, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1992, mukaan kotitalousjätteiden maahantuonti kaatopaikalle sijoittamista varten on kielletty, lukuun ottamatta tuontia, josta on nimenomaisesti määrätty jätehuoltosuunnitelmissa. Lisäksi muu kuin kaatopaikalle sijoitettavaksi tarkoitettujen jätteiden tuonti edellyttää ennakkolupaa. Toimenpiteen seurauksena kotitalousjätteiden tuonti on vähentynyt selvästi vuodesta 1991. Vuonna 1994 tuotiin 5 600 tonnia kotitalousjätettä. Tavanomaiset teollisuusjätteet kuuluvat nykyään OECD:n vihreään luetteloon, eikä niitä varten tarvita enää (vuonna 1995) lupaa vaan niistä on ainoastaan tehtävä ilmoitus. Ranskan viranomaiset ilmoittavat, että aiemmissa kertomuksissa ei-rautametallit laskettiin haittaa aiheuttaviin jätteisiin. Koska ne eivät ole jalostamattomina myrkyllisiä, ne poistettiin luokituksesta vuonna 1994, eivätkä ne näin ollen sisälly haittaa aiheuttavien jätteiden tuontiin ja vientiin. Haittaa aiheuttavien jätteiden osalta viranomaiset ilmoittavat, että lähes kaikki ovat lähtöisin Euroopan unionista (95,8 prosenttia) ja loput OECD-maista. Saksa ilmoittaa soveltavansa Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien jätteiden siirtojen valvonnasta ja tarkastamisesta 1 päivänä helmikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 259/93 säännöksiä, ja erityisesti 19 artiklan 1 kohtaa ja 21 artiklan 1 kohtaa. Yhdistyneen kuningaskunnan mukaan sekä käsiteltäväksi että hyödynnettäväksi tarkoitettujen vaarallisten jätteiden maahantuonti on kielletty seuraavilla asetuksilla: - asbestia (kieltoa) koskevalla vuonna 1992 annetulla asetuksella n:o 3 kielletään amfiboliasbesti, ja - terveydelle vaarallisten aineiden valvontaa koskevalla asetuksella 4(2) kielletään 2- naftyyliamiinin, bentsidiinin, 4-aminodifenyylin, niiden suolojen sekä kaikkien muiden sellaisten aineiden tuonti, joissa näiden yhdisteiden kokonaispitoisuus on suurempi kuin 0,1 prosenttia. Portugali ilmoittaa soveltavansa 1. helmikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 259/93 säännöksiä erityisesti 4, 7, 19 ja 21 artiklan osalta sekä lain n:o 310/95 7 pykälää. Alankomaille tehtiin vuonna 1994 1 331 ilmoitusta, joista 382 koski tuontia, 715 vientiä ja 234 kauttakuljetusta. Vuoden 1995 lukuja ei ole ilmoitettu. Vuonna 1994 Alankomaat kieltäytyi myöntämästä lupaa hävitettäviksi tarkoitettujen vaarallisten jätteiden tuonnille 15 tapauksessa. Tapauksissa oli kyse PCB:tä sisältävistä jätteistä, öljyjä sisältävästä lietteestä, valokuvausjätteistä, maalijäämiä sisältävistä liuottimista, orgaanisia epäpuhtauksia sisältävistä hapoista sekä rikkiä sisältävistä hapoista. Vuonna 1995 vaarallisten jätteiden tuonti kiellettiin yhdeksän kertaa: kahdessa tapauksessa kyse oli hävitettäviksi tarkoitetuista jätteistä ja seitsemässä jätteiden talteenotosta. Jätteiden alkuperä on ilmoitettu ainoastaan muutamissa tapauksissa. Kyse oli PCB:tä sisältävistä jätteistä, nesteytetystä kaasuista, saastuneesta maaperästä ja rikkiä sisältävistä jätteistä. Alankomaiden viranomaiset ilmoittavat, että maahan tuodaan ainoastaan OECD- maista lähtöisin olevia Baselin yleissopimuksen liitteessä 1 yksilöityjä jätteitä. Jätteet tuodaan hävitettäviksi ja hyödynnettäväksi. Ruotsi vastaanottavalla laitoksella on kaikki jätteiden käsittelyyn tarvittavat luvat. ilmoittaa, että se sallii jätteiden tuonnin tai viennin ainoastaan, jos Tanska ja Suomi ilmoittavat, etteivät ne ole tehneet asiasta virallisia päätöksiä. Myös Itävalta ilmoittaa, ettei se ole tehnyt kieltoja koskevia virallisia päätöksiä. Tuontiluvat myönnetään tai käsittelylaitoksella on asianmukaiset luvat ja tarvittava kapasiteetti. jos vastaanottavalla kierrätys- tapauskohtaisesti, Italia, Kreikka, Luxemburg ja Irlanti eivät ole toimittaneet tietoja. 4. KANSALLISET PÄÄTÖKSET RAJOITTAA VAARALLISTEN JÄTTEIDEN TAI MUIDEN JÄTTEIDEN MAASTAVIENTIÄ TAI KIELTÄÄ SE Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaan osapuolten on ilmoitettava tekemänsä päätökset rajoittaa vaarallisten jätteiden tai muiden jätteiden maastavientiä tai kieltää se. Espanja ilmoittaa soveltavansa asetusta (ETY) N:o 259/93, jolla lopullista käsittelyä varten tapahtuva vienti rajoitetaan EFTA-maihin (14 artikla). Myös vienti AKT-maihin on kiellettyä 18 artiklan nojalla. Muuta talteenottoa varten tapahtuvaan vientiin sovellettavat säännökset riippuvat vastaanottajamaasta. Käytännössä Espanjan vienti rajoittuu Euroopan unionin maihin. Belgia ilmoittaa, että asetusta (ETY) N:o 259/93 on sovellettu 7. päivästä toukokuuta 1994. Näin ollen jätteiden hävittämiseen sovelletaan asetuksen 3, 4, 14, 15 ja 18 artiklaa. Jätteiden talteenottoon ja kierrätykseen sovelletaan 6, 7, 8, 9,10,16,17 ja 18 artiklaa. Belgian viranomaiset eivät myönnä vientilupaa jätteille seuraavissa tapauksissa: - vastaanottava viranomainen kieltäytyy - - siirto tapahtuu ottamatta huomioon kansallista lainsäädäntöä (läheisyys- ja ilmoitus on puutteellinen omavaraisuusperiaate kansallisella ja yhteisön tasolla). Ranska ei vastaa kysymykseen suoraan. Se on kuitenkin lähettänyt vientiä koskevia taulukoita, jotka ovat pyynnöstä saatavilla Pääosasto XI, Jätehuolto, 200 rue de la Loi, B-1049Brysseli. 8 Saksa ilmoittaa soveltavansa asetuksen (ETY) N:o 259/93 säännöksiä ja erityisesti se 14-18 artiklaa. Näin ollen jätteiden vienti hävitettäväksi on kiellettyä, lukuun ottamatta vientiä niihin EFTA-maihin, jotka ovat myös Baselin yleissopimuksen sopimuspuolia. Asetuksen (ETY) N:o 259/93, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 120/97, mukaan myös Euroopan unioniin kuuluvien maiden liitteessä V (keltainen ja punainen jäteluettelo) esitettyjen jätteiden vienti talteenottoa tai kierrätystä varten on kielletty 1. päivästä tammikuuta 1998 muihin kuin OECD-maihin. Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittaa soveltavansa asetuksen (ETY) N:o 259/93 säännöksiä, joiden mukaan huolehdittavaksi tarkoitettujen jätteiden vienti maihin, jotka eivät kuulu yhteisöön eivätkä EFTA-maihin jotka ovat myös Baselin yleissopimuksen osapuolia) on kielletty. Asetuksella kielletään myös jätteiden vienti talteenottoa varten, lukuun ottamatta OECD-maita, Baselin yleissopimuksen osapuolia ja maita, joiden kanssa Euroopan yhteisö on tehnyt kahden- tai monenvälisiä sopimuksia. (ja Portugali ilmoittaa toimivansa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 259/93 mukaisesti, erityisesti 4, 7,14,16,17 ja 18 artiklan osalta. Luxemburg ilmoittaa, että jätehuoltoa koskevan 17. kesäkuuta 1994 annetun lain nojalla (sekä hävitettäväksi, talteenotettavaksi että kierrätettäväksi tarkoitettujen) jätteiden vienti EY:n ulkopuolisiin maihin edellyttää erityislupaa ja vienti muihin kuin OECD-maihin on kokonaan kielletty. Kiellot viedä. tarkoitus perustuivat Alankomaat kielsivät vuonna 1994 vaarallisten jätteiden viennin 45 tapauksessa ja lisäksi 73 tapauksessa osaksi vuotta. Kertomuksessa ei ilmoiteta, mihin maihin jätteet oli Alankomaiden monivuotissuunnitelmaan, jonka mukaan vienti on kielletty, jos talteenotto voidaan toteuttaa myös Alankomaissa. Vuoden 1995 osalta Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat kieltäneensä vaarallisten jätteiden viennin 16 tapauksessa ja asettaneensa vientirajoituksia 60 muussa tapauksessa. Tapausten eroja ei selvitetä tarkemmin. 62 tapauksessa oli kyse vaarallisten jätteiden käsittelystä ja 14:ssa talteenotosta. Myös niissä kieltojen pääasiallinen peruste oli se, että jätteiden talteenotto, polttaminen mukaan lukien, oli mahdollista toteuttaa myös Alankomaissa. pääosin Ruotsi sallii jätteiden viennin ainoastaan jos vastaanottavalla laitoksella on tarvittavat luvat niiden käsittelyyn. Suomi ilmoittaa, että se on soveltanut asetuksen (ETY) N:o 259/93 säännöksiä asetuksen tultua voimaan 1. tammikuuta 1995 ja että sitä ennen ei ollut jätteiden viennin kieltäviä virallisia sääntöjä. Suomen ympäristöministeriön 15. syyskuuta 1995 tekemä päätös (1127/95) tuli voimaan 1. lokakuuta 1995. Päätöksessä kielletään vaarallisten jätteiden vienti talteenottoa varten muihin kuin OECD-maihin. Itävalta ilmoittaa, että lupa huolehdittavaksi tarkoitettujen jätteiden vientiin voidaan myöntää ainoastaan Baselin yleissopimuksen osapuolille (jätehuoltoa koskevan liittovaltion lain 1992/715 35 a pykälä). Vientilupa myönnetään ainoastaan seuraavissa tapauksissa: - jos maassa ei ole mahdollisuuksia huolehtia jätteistä tai jos kuljetus jätteistä huolehtivaan laitokseen on pidempi kuin kuljetus vastaavantasoiseen ulkomaiseen laitokseen ja jätteiden vientiä EY-maihin - jos ympäristön kannalta turvallinen huolto voidaan taata Itävallan normien mukaan. Kuitenkin vasta asetuksen (ETY) N:o 259/93 tultua voimaan 1. tammikuuta 1995 on ollut voimassa jätteiden vientiä koskeva yleinen kielto, lukuun ottamatta hävitettäväksi tarkoitettujen jotka ovat allekirjoittaneet Baselin yleissopimuksen. Lupa vaarallisten jätteiden vientiin talteenottoa tai kierrätystä varten voidaan myöntää ainoastaan Baselin yleissopimuksen allekirjoittajamaihin tai OECD-maihin [OECD:n päätös C(92)39 lopullinen] tapahtuvalle viennille. Lupa myönnetään ainoastaan, jos: - aine tarvitaan raaka-aineeksi (kierrätystä koskeva kansallinen määritelmä on tiukempi kuin Baselin yleissopimuksen liitteessä IV olevan B kohdan määritelmä) tai niihin EFTA-maihin, - jos ympäristöä suojeleva jätehuolto voidaan taata (Itävallan normien mukaan) - jos vientiä kieltäviä kansainvälisiä sopimuksia ei ole voimassa. Italia, Kreikka, Tanska ja Irlanti eivät ole toimittaneet tietoja. 5. MUUT BASELIN YLEISSOPIMUKSEN 13 ARTIKLAN 4 KOHDAN NOJALLA VAADITTAVAT TIEDOT Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 2 kohdan e alakohdassa todetaan, että sopimuspuolet ilmoittavat toisilleen sihteeristön välityksellä kaikki muut tämän artiklan 4 kohdan nojalla vaadittavat tiedot; 4 kohdassa määrätään, että sopimuspuolet varmistavat kansallisten lakiensa ja määräystensä mukaisesti, että jokaisesta vaarallisten jätteiden tai muiden jätteiden maan rajan ylittävää siirtoa koskevasta ilmoituksesta ja siihen annetusta vastauksesta lähetetään jäljennös sihteeristölle, milloin sopimuspuoli, joka katsoo, että kyseinen siirto saattaa vaikuttaa sen ympäristöön, on sitä pyytänyt. Espanja ilmoittaa, että 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja tilanteita ei ole esiintynyt Espanjassa tarkastettujen kuljetusten yhteydessä. Luxemburg ilmoittaa vievänsä jätteitä ainoastaan Euroopan unionin maihin, ja että tällaista vientiä varten on luotu ilmoitusjärjestelmä. Alankomaat ei ole tehnyt ilmoituksia. Belgia, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta ja Itävalta ilmoittavat, ettei ilmoitettavia tapauksia ole ollut. Ranska, Italia, Kreikka, Portugali, Tanska, Ruotsi, Suomi ja Irlanti eivät ole toimittaneet tietoja. 10 6. TIETOJEN TOIMITTAMINEN MAASTAVIETYJEN VAARALLISTEN JÄTTEIDEN JA MUIDEN JÄTTEIDEN MÄÄRISTÄ, LUOKISTA, OMINAISUUKSISTA, SEKÄ MÄÄRÄNPÄÄSTÄ, MAHDOLLISISTA ILMOITUKSEEN YKSILÖIDYISTÄ KÄSITTELYMENETELMISTÄ KAUTTAKULKUMAISTA VASTAUKSESSA ANNETUSSA lakiensa toimittavat kansallisten Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan b alakohdan i alakohdan mukaan sopimuspuolet ja määräystensä mukaisesti sihteeristön välityksellä 15 artiklan nojalla perustetulle sopimuspuolten konferenssille ennen kunkin kalenterivuoden päättymistä edellistä kalenterivuotta koskevan selvityksen, josta tulee käydä ilmi seuraavat tiedot: b) tiedot vaarallisten jätteiden tai muiden jätteiden maasta toiseen tapahtuneista maastavienneistä, joihin asianomainen sopimuspuoli on osallistunut mukaan luettuna i) maastavietyjen vaarallisten ominaisuudet, määränpää, mahdolliset kauttakulkumaat sekä annetussa vastauksessa yksilöity käsittelymenetelmä. ja muiden jätteiden määrä, luokka, ilmoitukseen jätteiden Espanja, Belgia, Ranska, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Italia, Portugali, Tanska, Luxemburg, Alankomaat, Ruotsi, Suomi ja Itävalta ovat toimittaneet tiedot taulukon muodossa ja ne ovat pyynnöstä saatavilla Pääosasto XI, Jätehuolto, 200 rue de la Loi, B-1049 Brysseli. Tanska Tanskan viranomaiset ilmoittavat Tanskan rekisterin muuttuneen, mikä johtuu jätteiden siirtoja koskevan yhteisön asetuksen (ETY) N:o 259/93 saattamisesta osaksi Tanskan lainsäädäntöä. Asetus tuli Tanskassa voimaan 6. toukokuuta 1994, jolloin myös uusi rekisteri otettiin käyttöön. Uuden rekisterin käyttöönotto kesken vuotta aiheutti vuoden 1994 tietoja koskevia ongelmia. Vuoden 1994 tiedoissa noudatettiin näin ollen kansallista vanhaa luokitusjärjestelmää, talteenottavaksi tarkoitetut jätteet. Niinpä luvut kuvaavat kaikkia ympäristöviraston sallimia mutta eivät välttämättä vuoden 1994 aikana tapahtuneita kuljetuksia. Vuoden 1995 luvuissa on noudatettu OECD:n uutta luokitusta, ja ne kertovat kuljetettujen jätteiden todellisen määrän. Rekisteri on itse asiassa koottu asetuksessa (ETY) N:o 259/93 säädettyjen ilmoitusten perusteella. johon sisältyivät sekä hävitettäväksi että Kreikka ja Irlanti eivät ole toimittaneet tietoja. 7. TIETOJEN TOIMITTAMINEN MAAHANTUOTUJEN JA MUIDEN JÄTTEIDEN OMINAISUUKSISTA, ALKUPERÄSTÄ JA KÄSITTELYMENETELMISTÄ JÄTTEIDEN MÄÄRISTÄ, VAARALLISTEN LUOKISTA, Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii alakohdan mukaan sopimuspuolten on ilmoitettava maahantuotujen vaarallisten jätteiden ja muiden jätteiden määrä, luokka, ominaisuudet, alkuperä ja käsittelymenetelmät. Espanja, Belgia, Ranska, Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Portugali, Tanska, Luxemburg, Alankomaat, Ruotsi, Suomi ja Itävalta ovat toimittaneet tiedot taulukon muodossa ja ne ovat pyynnöstä saatavilla Pääosasto XI, Jätehuolto, 200 rue de la Loi, B-1049 Brysseli. 11 Italia ei ole toimittanut jätteiden tuontia koskevia tietoja. Ministeriön mukaan Italian alueviranomaiset ovat määränpään osalta viranomaiset ilmoittavat kuitenkin sellaisen asetuksen allekirjoittamisesta, jonka mukaan alueviranomaisten on ilmoitettava tiedot, ja muiden kuin vaarallisten jätteiden maahantuojat voidaan saada selville hiljattain perustetun rekisteröintijärjestelmän avulla. toimivaltaisia viranomaisia. Kreikka ja Irlanti eivät ole toimittaneet tietoja. 8. TIEDOT JÄTTEIDEN KÄSITTELYISTÄ, JOTKA EIVÄT TOTEUTUNEET AIOTULLA TAVALLA Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan b alakohdan iii alakohdan mukaan sopimuspuolten on ilmoitettava jätteiden käsittelyt, jotka eivät toteutuneet aiotulla tavalla. Espanja, Belgia, Saksa, Portugali, Luxemburg, Alankomaat ja Ruotsi eivät ole ilmoittaneet tällaisista tapauksista. Yhdistynyt kuningaskunta ei ole ilmoittanut tapauksista vuoden 1994 osalta. Sitä vastoin vuonna 1995 tapauksia oli neljä, ja ne koskivat kaikki Saksasta tulleita hävitettäväksi tarkoitettuja huoltamojätteitä. Kaikissa tapauksissa jätteiden kuvaus oli virheellinen tai epätäsmällinen, minkä vuoksi jätteet palautettiin viejälle. Tapaukset sattuivat 28. toukokuuta, 18. elokuuta, 25. elokuuta ja 13. syyskuuta. Kuljetettujen jätteiden määrät olivat 20 tonnia; 21,86 tonnia; 19,78 tonnia ja 23,71 tonnia. Tanska ilmoittaa ainoastaan yhdestä kuljetuksesta, joka ei toteutunut aiotulla tavalla vuonna 1995. Joulukuussa 1995 noin 1 400 tonnia Saksasta talteenottoa varten (polttaminen energia talteenottaen, Baselin yleissopimuksen liitteessä IV olevan B osan toiminta R1) lähetettyjä muovijätteiksi (OECD:n valvontajärjestelmän vihreän luettelon GH010) luokiteltuja jätteitä kuljetettiin Saksasta Tanskan kautta Färsaarille. Kuljetuksen aikana Tanskan tarkastusviranomaiset luokittelivat jätteet kuitenkin kotitalousjätteiksi (jotka kuuluvat OECD:n tarkastusjärjestelmän keltaisen luettelon luokkaan AD 160 ja Baselin yleissopimuksen liitteen II mukaan luokkaan Y46), jotka on asetuksen (ETY) N:o 259/93 mukaan ilmoitettava viranomaisille. Niinpä jätteet palautettiin viejälle vuonna 1996, kuten yhteisön säännöstössä säädetään. Vuoden 1994 aikana ei ollut tapauksia. 12 Suomi ei ole ilmoittanut tällaisista tapauksista vuoden 1994 osalta. Sitä vastoin vuonna 1995 tapauksia oli kolme: - Tammikuussa 1995 suomalainen yhtiö lähetti Yhdistyneeseen kuningaskuntaan 18 tonnia käsiteltäväksi tarkoitettuja elohopeajätteitä sisältäneen kontin. Vastaanottava yhtiö totesi, että osa jätteistä (noin 1,4 tonnia) koostui epäorgaanisista suoloista, joihin ei sisältynyt elohopeaa. Kyseinen osa palautettiin Suomeen. - Kesäkuussa 1995 Suomi lähetti 500 tonnia kupariarsenidia Etelä-Afrikkaan saatuaan tähän ennalta Etelä-Afrikalta luvan. Etelä-Afrikan viranomaiset muuttivat kuitenkin mieltään, ja kuljetus keskeytettiin Belgiassa ja palautettiin Suomeen. - Myös heinäkuussa 1995 sattui yksi tapaus. Kuljettajan virheen vuoksi 1,3 tonnia paristoja ja 11 tonnia syanidia sisältäviä jätteitä sisältänyt kontti hylättiin Helsingin edustalle. Koska vastaanottava yhtiö oli lopettanut toimintansa kyseiseltä kaudelta, viejä palautti lastin suomalaiselle yhtiölle. Tätä ennen englantilainen yhtiö oli käsitellyt asianmukaisesti 16 tonnista paristoja ja 78 tonnista syanidia sisältäviä jätteitä. Itävalta. Viranomaisten tietoon ei tullut tapauksia vuonna 1994. Vuonna 1995 sattui yksi tapaus. CIANICin suolakuljetuksissa suolat kovettuivat huonon pakkauksen vuoksi. Käsittelylaitos palautti tuotteet, joka tuotiin uudestaan maahan, pakattiin uudestaan ja vietiin uudestaan maasta maanalaiseen varastoon lopullista käsittelyä varten. Ranska, Italia, Kreikka ja Irlanti eivät ole toimittaneet tietoja. 9. TOIMENPITEET VAARALLISTEN VÄHENTÄMISEKSI VALTIOIDEN JÄTTEIDEN TAI MUIDEN RAJOJEN YLI KULJETETTUJEN JÄTTEIDEN MÄÄRÄN toimittavat kansallisten Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan b alakohdan iv alakohdan mukaan ja määräystensä mukaisesti sopimuspuolet sihteeristön välityksellä 15 artiklan nojalla perustetulle sopimuspuolten konferenssille ennen kunkin kalenterivuoden päättymistä edellistä kalenterivuotta koskevan selvityksen, josta tulee käydä ilmi seuraavat tiedot: toimenpiteet maan rajan ylittävien vaarallisten jätteiden tai muiden jätteiden määrän vähentämiseksi. lakiensa Espanja ilmoittaa, että vaarallisia jätteitä koskevassa yleissuunnitelmassa vuosille 1995-2000 vahvistetaan muun muassa jätteiden määrän minimointia ja vähentämistä koskevat tavoitteet, ja asetetaan vuodeksi 2000 vaarallisten jätteiden syntymisen vähentämistä koskeva vähimmäistavoite vuoden 1994 tietoihin verrattuna. Tavoitetta on määrä tarkistaa heti kun jätteiden ominaisuuksia ja määrää koskevat tiedot saadaan vuodelta 1995. Suunnitelmaan sisältyvät seuraavat toimenpiteet ohjelman kehittämiseksi: • erityinen puiteluotto (MIBOR - kolme pistettä). • alakohtaisille suunnitelmille tai yrityksille yhdessä itsehallintoalueen kanssa myönnettävä tuki (50 prosenttia) • pk-yritysten tukeminen (EMGRISAn ja muiden itsehallintoalueiden yritysten kautta) 13 • kokeiluhankkeiden tukeminen (50 prosenttiin asti) yhdessä itsehallintoalueen kanssa. Vaarallisia jätteitä koskevassa kansallisessa suunnitelmassa esitetään myös, että vuonna 2000 uudelleenkäyttö- ja kierrätysasteen olisi oltava vähintään 20 prosenttia vuoden 1994 tietoihin verrattuna. Niinpä tukevat tietyssä määrin tällaisia toimia ja ovat jopa itsehallintoalueet perustaneet tähän tarkoitukseen keskuksia, kuten 'puhtaan tuotannon' Katalonian aloitekeskuksen. Myös julkisen jätehuoltoyrityksen EMGRISAn tavoitteena on tukea pieniä ja keskisuuria yrityksiä jätteiden määrän minimoimishankkeiden kehittämisessä. Jätteiden talteenotto-, kierrätys-, uudelleenkäyttö- ja käsittelymenetelmiä koskevia tietoja on pyynnöstä saatavilla Pääosasto Xhsta. Espanjan viranomaiset esittävät seuraavat huomautukset: • Kaikki menetelmät on sisällytetty samaan liitteeseen, koska tietyillä laitoksilla on lupa käyttää sekä liitteessä IV olevassa A kohdassa että B kohdassa määrättyjä menetelmiä. • Tiedot ovat valtuutetuista keskuksista vuonna 1995. • Myrkyllisten ja vaarallisten jätteiden huollosta huolehtivien keskusten kapasiteetilla tarkoitetaan laitoksen kapasiteettia, kun luvut ovat pyöristettyjä, ja vuonna 1994 käsiteltyjen jätteiden määrää, kun luvut ovat desimaalilukuja tai täsmällisiä lukuja. • Kun käsittelykeskuksen alla on sama nimi ilman osoitetta, kyseessä on samaan keskukseen kuuluva eri käsittelylinja. Kaytetyt lyhenteet: T/A: K/D: m3/A: L/A: RTPs: myrkylliset ja vaaralliset jatteet tonnia/vuosi kilogrammaa/paiva kuutiometriaVvuosi litraa/vuosi Belgia ilmoittaa saattaneensa asetuksen (ETY) N:o 259/93 osaksi kansallista lainsäädäntöään koko alueellaan. Belgia huomauttaa seuraavaa: Ympäristönormit: Flanderin viranomaiset ilmoittavat, että yksi Flanderin politiikan toimenpiteistä on jätteiden syntymisen ehkäiseminen ja niiden määrän vähentäminen sekä jätteiden sisältämien vaarallisten aineiden syntymisen ehkäiseminen ja niiden määrän vähentämien (20. huhtikuuta 1994 annetun jätehuoltoa koskevan asetuksen 5 pykälä). Vallonian viranomaiset ilmoittavat, että jätteiden määrän vähentämiseen tähtäävän Vallonian jätteiden maahantuonti ja maastavienti on kielletty. jätesuunnitelman perusteella hävitettäväksi tarkoitettujen 14 Taloudelliset toimenpiteet: Jätevero. Flanderissa on ympäristövero, joka koskee jätteiden loppukäsittelyä, ja ensisijaisesti poltettavia jätteitä ja jätteiden sijoittamista kaatopaikalle. Kierrätettävien jätteiden osalta on poikkeuksia. Vero on hyvä keino vähentää jätteiden syntymistä niiden lähteillä ja edistää näin jätteiden syntymisen ehkäisemistä. Teollisuudessa toteutetut toimenpiteet: Flanderin viranomaiset (jätteen syntymisen ehkäiseminen puhdasta teknologiaa edistämällä). Ohjelmaa ei ole suunnattu yksittäiselle teollisuuden alalle vaan koko teollisuudelle. ilmoittavat osallistuvansa PRESTI-ohjelmaan ja Vallonian viranomaiset Muut toimenpiteet: Flanderin teknologiaa, teknologiaa, jolla pyritään tekemään vaaralliset jätteet vaarattomiksi. Muut Belgian viranomaisten toimittamat tiedot, jotka koskevat rajojen yli kuljetettavien jätteiden määrän vähentämistä, ovat pyynnöstä saatavilla Pääosasto Xl:sta. tuottavansa jätteiden syntyminen, ja jolla pyritään minimoimaan vaarallisten ilmoittavat kehittävänsä ja ja toimitettava Ranska ei ole vastannut kysymykseen. Ranskan viranomaisten vuoden 1994 osalta esittämä asiakirja ei täytä asetuksen (ETY) N:o 259/93 41 artiklassa säädettyjä vaatimuksia (joiden mukaan jokaisen kalenterivuoden lopussa jäsenvaltioiden on laadittava kertomus Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja jäljennös lähetettävä se Baselin sopimuksen sihteeristöön komissiolle) vaan jätteitä ja materiaalien talteenottoa koskevan 15. heinäkuuta 1975 annetun muutetun lain n:o 75-633 23 pykälän 4 momenttiin sisältyvät vaatimukset. Komission on näin ollen mahdotonta käyttää tietoja Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdassa ja erityisesti 13 artiklan 3 kohdan b alakohdan iv alakohdassa esitettyjen vaatimusten täyttämiseksi. Asiakirjassa ilmoitetaan, että 23. maaliskuuta 1990 annetun asetuksen n:o 90-267, sellaisena kuin se on muutettuna vuonna 1992, mukaan kotitalousjätteiden tuonti kaatopaikalle ottamatta jätehuoltosuunnitelmassa nimenomaisesti määrättyjä poikkeuksia. Lisäksi muiden kuin kaatopaikalle sijoitettavien kotitalousjätteiden tuonti edellyttää ennakkolupaa. Niinpä kotitalousjätteiden tuonti väheni 430 000 tonnista 5 600 tonniin vuosina 1991-1994. Käsiteltäväksi tarkoitettuja jätteitä tuotiin maahan 32 473 tonnia, mikä oli 7,5 prosenttia koko tuonnista vuonna 1994. Tämän käsittelyn osuus on laskenut selvästi verrattuna vuoteen 1993, ja muodosti 46,8 prosenttia kyseisen vuoden tuonnista. Muut tiedot ovat pyynnöstä saatavilla Pääosasto Xl:sta. sijoittamista toimitettuja kielletty, lukuun varten on Saksa huomauttaa seuraavaa: - ympäristönormit - jätteiden määrän vähentämistä tai niiden syntymisen ehkäisemistä koskevat vaatimukset - teollisuuden toteuttamat toimenpiteet. Jätteiden tuottamista on vähennettävä jätehuoltolain 1 a pykälän mukaan sekä kyseisen lain 14 pykälän 1 momentin 3 ja 4 kohdan sekä 2 momentin kolmannen virkkeen 2-5 kohdan nojalla annettujen asetusten mukaisesti. Tämä ei vaikuta tuottamista luvanvaraisten laitosten toimijoiden velvollisuuteen välttää jätteiden 15 käyttämällä asianmukaisia menetelmiä sekä käyttämällä uudelleen tai kierrättämällä jäämäaineita päästöjen valvontaa koskevan lain 5 pykälän 1 momentin 3 kohdan mukaisesti. Jätteet on käytettävä uudelleen tai kierrätettävä 3 pykälän 2 momentin kolmannen virkkeen mukaisesti tai siltä osin kuin sitä edellytetään jätehuoltoa koskevan lain 14 pykälän nojalla annetussa asetuksessa. Kaikilla talteenottolaitoksilla on oltava lupa jätehuoltolain mukaisesti ja kaikilla kierrätyslaitoksilla päästöjen valvontaa koskevan lain mukaisesti. Muut tiedot ovat pyynnöstä saatavilla Pääosasto Xl:sta. Portugali ilmoittaa, että ympäristö- ja teollisuusministeriöt ovat laatimassa useita selvityksiä, joiden avulla Portugaliin on määrä luoda lähitulevaisuudessa järjestelmä, jolla teollisuusjätteistä huolehditaan asianmukaisesti. Järjestelmän avulla on tarkoitus minimoida EY:n muihin jäsenvaltioihin vietävien jätteiden määrä. Tanska korostaa, että jätteiden ja vaarallisten jätteiden rajan yli tapahtuvien siirtojen vähentäminen kuuluu osana kokonaisvaltaisiin ponnisteluihin jätteiden tuottamisen vähentämiseksi. Tanskan aloitteita selostetaan puhdasta teknologiaa ja kierrätystä koskevassa toimintasuunnitelmassa. ilmoittaa, että 17. kesäkuuta 1994 annetulla jätehuoltolailla (1 pykälä) Luxemburg velvoitetaan noudattamaan seuraavia keskeisiä tavoitteita: jätteiden syntymisen ehkäiseminen, määrän vähentäminen, hyödyntäminen ja käsittely. Jätteiden tuottajien on myös laadittava jätehuoltosuunnitelma. Taloudellisten toimenpiteiden osalta ympäristöministeri ja ammattialojen järjestö (Chambre des Métiers) organisoivat vuonna 1995 Superdreckskëscht fir Betribehn, jolla tuetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä jätehuollossa jätteiden syntymisen ehkäisemiseksi, määrän vähentämiseksi ja kierrättämiseksi. Teollisuusyritysten on laadittava jätehuoltosuunnitelmia, joilla on kaksi tavoitetta: jätteiden syntymisen ehkäiseminen ja kierrätys. Muut tiedot ovat pyynnöstä saatavilla Pääosasto Xl:sta. Alankomaat ilmoittaa taulukkoja apunaan käyttäen, että jätteiden vienti muihin maihin hävitettäväksi on vähentynyt jatkuvasti vuodesta 1989. Sitä vastoin maasta talteenottoa varten vietyjen jätteiden määrä on kasvanut jatkuvasti samana aikana. Vaarallisten jätteiden tuonti kasvoi 153 900 tonnista 247 500 tonniin vuosina 1994- 1995. Kasvu johtuu erityisesti yhteisön muista jäsenvaltioista lähtöisin olevan saastuneen maa-aineksen tuonnista, sillä Alankomaiden puhdistusteknologia on erittäin kehittynyttä. Kuljetettujen jätteiden määrän vähentämiseksi toteutetuista erityistoimenpiteistä ei ole ilmoitettu (Hollannin viranomaisten esittämä asiakirja ei täytä asetuksen (ETY) N:o 259/93 41 artiklassa säädettyjä vaatimuksia, joiden mukaan jokaisen kalenterivuoden lopussa jäsenvaltioiden on laadittava kertomus Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti). Suomi huomauttaa seuraavaa: a) Ympäristönormit/jätteiden määrän vähentämistä tai niiden syntymisen ehkäisemistä koskevat vaatimukset 16 - Jätelaissa (1072/93), jota on sovellettu 1. päivästä tammikuuta 1994, asetetaan yleinen veloite, jonka mukaan jätteiden tuottamista on vähennettävä ja niiden määrää ja haitallisia ominaisuuksia on rajoitettava. Valtioneuvosto voi tätä yleistä velvoitetta soveltaakseen antaa yleisiä asetuksia tuotteiden merkinnöistä ja varastoinnista, tuonnista, viennistä, myynnistä, luovuttamisesta tai käytöstä. rajoittamisesta, tuotannon - Valtioneuvoston päätös eräitä vaarallisia aineita sisältävistä paristoista ja akuista (105/95) tuli voimaan 1. maaliskuuta 1995. Sillä asetetaan rajoituksia paristojen ja akkujen haitallisille aineille ja otetaan käyttöön raskasmetalleja sisältävien paristojen ja akkujen merkintäjärjestelmä sekä velvoitetaan niiden erilliseen talteenottoon. b) Taloudelliset toimenpiteet Suomen hallitus myöntää tukea ympäristönsuojeluhankkeille. Etusijalle asetetaan hankkeet, joiden tavoitteena on jätteiden tuottamisen ehkäiseminen ja haittojen vähentäminen. Itävalta huomauttaa seuraavaa: a) Ympäristönormit / jätteiden määrän vähentämistä tai niiden syntymisen ehkäisemistä koskevat vaatimukset: ja niiden sisältämien saastuttavien aineiden määrä on 1. Loppukäsittelyä koskeva kansallinen toimintaohjelma Jätteiden jätehuoltolain hengen mukaan pidettävä mahdollisimman alhaisella (ehkäisyperiaate). Jätteet on kierrätettävä siinä määrin kuin se on ekologisesti edullista ja teknisesti toteutettavissa, suhteettomat muihin ympäristöystävällisiin jätteiden käsittelymenetelmiin verrattuna ja jos kierrätetyille aineille on olemassa (tai voidaan luoda) markkinat. Kierrätykseen soveltumattomat jätteet on käsiteltävä biologisin, fysikaalis-kemiallisin menetelmin tapauksesta riippuen. Kiinteät jätteet on varastoitava siten, että niiden vaikutukset ympäristöön ovat mahdollisimman vähäiset (varovaisuusperiaate). liittovaltion tasolla lämpöön perustuvin lisäkustannukset eivät ole jos tai laaditaan tavanomaisesti yhteistyössä jätehuoltosuunnitelmien perustavoitteena on 2. Alakohtaiset suunnitelmat liittovaltion Alakohtaiset suunnitelmat ympäristö-, perheasiain ja nuorisoministeriön sekä asianomaisten eturyhmien kanssa. jätteiden määrän Näiden minimoimista koskevia innovatiivisia kierrätysmenetelmiä, jotka on suunniteltu erityisesti vaarallisille jätteille ja joissa käytetään parasta saatavilla olevaa teknologiaa. Nämä erityiset jätehuoltosuunnitelmat otetaan huomioon myös ympäristörahastoja koskevien lakien mukaista rahoitustukea myönnettäessä. ja ottaa käyttöön toimintasuunnitelmia laatia 3. Käsittely Mahdollisten ongelmien ehkäisemiseksi liittovaltion ympäristöministeriö aikoo antaa asetuksia, joilla määritellään käytettävä tekniikka ja jätehuoltoa koskevan lain mukaan luvanvaraisten laitosten käytössä tarvittavat laitteet. Asetuksissa voidaan myös täsmentää päästörajat ottaen huomioon paras käytettävissä oleva teknologia. 17 4. Kaatopaikat Kaatopaikkoja koskeva asetusta sovelletaan heti muutetun vesilain tultua voimaan (viimeistään 1. tammikuuta 1997). Lain muutoksilla kaatopaikat mukautetaan uusiin normeihin. 5. Jätteiden polttolaitokset Tähän asti kaikkien jätteiden polttolaitosten on täytynyt noudattaa puhdasta ilmaa koskevan lain perusteella annetun höyrypolttimia koskevan asetuksen säännöksiä (dioksiinipäästöjen rajana on 0,1 nanogrammaa TE/Nm3). Vaarallisten jätteiden polttamista koskeva yhteisön direktiivi tulee uudelleen voimaan 1. tammikuuta 1997. ja Ympäristöministeriö jätteiden polttamista talousasianministeriö valmistelevat koskevaa lakia, jolla yhteisön direktiivin säännökset saatetaan osaksi kansallista oikeusjärjestystä. Laissa määritellään myös kehittynein teknologia vaarallisten jätteiden ja muiden jätteiden polttamista varten. 6. Mekaanis-biologinen käsittely Itävallan viranomaiset aikovat myös määritellä kehittyneimmät tekniikat tällaista käsittelyä varten. 7. Erityiskäsittelylaitokset Liittovaltion ympäristöministeriö on säätänyt asetuksella elinkaarensa päässä olevien jätteiden sekä autojen, valokuvausjätteiden, asbestijätteiden ympäristöystävällisestä käsittelystä. jääkaapeista peräisin olevien 8. Jätehuoltosuunnitelma Ympäristöministeriön on jätehuoltosuunnitelmaa koskevan lain tavoitteiden (jätteiden määrän laadullinen ja määrällinen vähentäminen, jätteiden kierrätys teknisesti ja taloudellisesti asianmukaisella tavalla sekä jätteiden loppukäsittely) saavuttamiseksi julkaistava jätehuoltosuunnitelma. Niinpä jätehuoltosuunnitelma on laadittu vuosina 1992 ja 1995. Lisäksi jätehuoltosuunnitelman toimenpiteitä koskeva kertomus on esitetty parlamentille ensimmäistä kertaa. Jätehuoltolain mukaan jätehuoltosuunnitelmaan on sisällyttävä vähintään: • • jätehuoltolakiin perustuvat konkreettiset normit (jätehuollon tavoitteet ja periaatteet), jätehuoltotilanteen kartoitus joilla on tarkoitus: - vähentää jätteiden määrää ja saastuttavuutta - kierrättää ekologisesti ja taloudellisesti - käsitellä jätteet, joita ei voida kierrättää tai välttää liittohallituksen toteuttamat toimenpiteet näiden tavoitteiden saavuttamiseksi • • vaarallisten jätteiden käsittelyyn tarvittavien laitosten alueellinen jakautuminen. 9. Omavaraisuuspolitiikka - Jätteiden vienti Jätehuoltoa koskevassa yleislaissa täsmennetään, että liittovaltion ympäristöministeriö myöntää vientilupia ainoastaan, jos Itävallassa ei ole laitoksia, joiden kapasiteetti riittäisi tiettyjen jätteiden käsittelyyn, tai (erittäin harvoissa tapauksissa) jos viennillä 18 voidaan välttää liian pitkät kuljetukset ja jos vastaanottava laitos täyttää Itävallan normeja vastaavat normit. - Saastuttaja maksaa -periaate Saastuttaja maksaa -periaate on jätehuoltolakiin sisältyvä perusperiaate, jota on sovellettu jo useissa asetuksissa. Erityisesti tuottajien vastuun on ulotuttava myös tuotteen talteenottoon ja käsittelyyn. Tuottajilla on keskeinen asema, sillä he tekevät ratkaisevat päätökset, jotka koskevat heidän tuotteistaan aiheutuvien jätteiden mahdollista huoltoa. Koska tuottajat tuntevat tuotteidensa koostumuksen, ne voivat arvioida niihin liittyvien jätteiden ympäristövaikutukset. Tuottajan fyysinen vastuu merkitsee, että tuottajan on kannettava tuotannostaan kokonaisvastuu, tuotannosta aiheutuvat jätteet mukaan lukien. Jätteet voidaan kerätä, kierrättää, ottaa talteen tai käsitellä ympäristön kannalta asianmukaisella tavalla. Tuottajan taloudellinen vastuu tarkoittaa, että tuottajan on vastattava jätteiden käsittelykustannuksista. - Jätteiden pakkaamista koskeva asetus Tuottajat, maahantuojat tai jälleenmyyjät ovat olleet 1. päivästä lokakuuta 1993 velvollisia ottamaan maksutta takaisin kuluttajapakkauksensa ja käyttämään ne uudelleen tai ottamaan ne talteen, jollei niitä varten ole olemassa kansallista keräys- tai talteenottojärjestelmää. Niinpä kierrätys kasvoi 50 prosenttia vuonna 1995. - Paristoja koskeva asetus Tällä 1. syyskuuta 1991 voimaan tulleella asetuksella asetetaan rajoitukset elohopean ja kadmiumin määrille sekä säädetään myyjän velvollisuudesta ottaa takaisin paristot. - Erityislamppuja koskeva asetus Asetuksella on 1. päivästä tammikuuta 1991 huolehdittu loistelamppujen järjestetystä keräämisestä siten, että kauppiailla on velvollisuus ottaa niitä takaisin. - Jääkaappeja koskeva asetus Valmistajilla, maahantuojilla tai jälleenmyyjillä on ollut 1. päivästä marraskuuta 1993 velvollisuus ottaa takaisin käytetty jääkaappi uuden jääkaapin myymisen yhteydessä; tällöin ostaja maksaa asianmukaisesta käsittelystä. - Esitys elektroniikkalaitteista syntyvää jätettä koskevaksi asetukseksi. b) Taloudelliset toimenpiteet tuotantojärjestelmän muutokset merkitsevät Ympäristörahastoja koskeva laki: huomattavia Koska useimmat kustannuksia, ympäristö-, nuoriso- ja perheasiainministeriö myöntää yrityksille taloudellista tukea, jotta ne voivat muuttaa tekniikkaansa ja ottaa käyttöön parhaan käytettävissä olevan teknologian jätteiden syntymisen ehkäisemiseksi ja niiden käsittelemiseksi. Ministeriö tukee jopa 80 prosentilla ympäristötoimia parantavia toimenpiteitä. 19 c) Teollisuuden toimenpiteet: • Kaikilla yli sadan työntekijän yrityksillä on oltava jätehuoltosuunnitelma. Tavoitteena on vähentää jätteiden määrää, edistää kierrätystä ja uudelleenkäyttöä sekä käsitellä kaikenlaiset jätteet ympäristön kannalta asianmukaisella tavalla. Helpottaakseen teollisuuden jätteiden määrän vähentämistä liittovaltion ympäristö-, nuoriso- ja perheasiainministeriö on laatinut useita eri tuotannonaloja koskevia suuntaviivoja (esimerkiksi maatalousjätteet, puutavarajätteet, sairaalajätteet, lakat, halogenoidut liuottimet, maalijätteet, elintarviketeollisuuden jätteet ja tekstiilituotannon jätteet). • Vanhoja autoja koskeva vapaaehtoinen sopimus: Elinkaarensa päässä olevia autoja koskeva uusi sopimus tehtiin vuonna 1995. Itävallan autoteollisuus sitoutuu vastedes lisäämään kierrätetyn materiaalin määrää nykyisestä 75 prosentista 95 prosenttiin ja parantamaan kierrätyksen teknistä toteutettavuutta ajoneuvojen suunnitteluvaiheessa esimerkiksi rajoittamalla erilaisten käytettävien materiaalien määrää tai käyttämällä kierrätettyjä materiaaleja. Autovalmistajat sitoutuvat tällä vapaaehtoisella sopimuksella ottamaan elinkaarensa päässä olevat autot takaisin uuden tai käytetyn auton myynnin yhteydessä. Myyjät ovat jopa sopineet ottavansa autot takaisin erityisin markkinaehdoin (joko tekemällä voittoa tai vastaamalla kierrätyskustannuksista uuden auton ostosta riippumatta). • Muut toimenpiteet: Vaarallisten jätteiden syntymisen vähentämiseksi on kemikaaleja koskevalla lailla (liittovaltion virallinen lehti 326/1987) kielletty viime vuosina esimerkiksi PCB/PCT-, CFC- ja CHC-aineiden ja kadmiumin käyttö kokonaan tai osittain. • Vuoden 1995 uudet määräykset: - freoneja (CFC) koskeva uusi määräys (liittovaltion virallinen lehti 1995/750), jolla kielletään freonien tavanomainen käyttö vuodesta 2000 alkaen ja käyttö jääkaapeissa vuodesta 2002 alkaen - vaarallisia aineita koskeva muutettu määräys, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1995 (liittovaltion virallinen lehti 1995/442). Yhdistynyt kuningaskunta, Italia, Kreikka, Ruotsi ja Irlanti eivät ole toimittaneet tietoja. 10. TIEDOT NIISTÄ TOIMENPITEISTÄ, JOIHIN SOPIMUSPUOLI ON RYHTYNYT BASELIN YLEISSOPIMUKSEN TÄYTÄNTÖÖN PANEMISEKSI Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan sopimuspuolet toimittavat kansallisten lakiensa ja määräystensä mukaisesti sihteeristön välityksellä 15 artiklan nojalla perustetulle sopimuspuolten konferenssille ennen kunkin kalenterivuoden päättymistä edellistä kalenterivuotta koskevan selvityksen, josta tulee käydä ilmi muun muassa tiedot niistä toimenpiteistä, joihin sopimuspuoli on ryhtynyt tämän yleissopimuksen toteuttamiseksi. Espanja ilmoittaa soveltavansa asetusta (ETY) N:o 259/93 ja saattaneensa Baselin yleissopimuksen määräykset osaksi kansallista lainsäädäntöään. 20 ilmoittaa soveltavansa asetusta Belgia (ETY) N:o 259/93 sekä Baselin yleissopimuksen ja Baselissa 22. maaliskuuta 1989 vahvistettujen yleissopimuksen liitteiden I, II, III, IV, V, Vb ja VI ratifiointia koskevaa 6. elokuuta 1993 annettua lakia. Saksa on saattanut Baselin yleissopimuksen määräykset osaksi kansallista lainsäädäntöään, mukaan lukien yleissopimuksen allekirjoittaminen ja ratifioiminen 30. syyskuuta 1994. Saksa on myös pannut täytäntöön asetuksen (ETY) N:o 259/93 liitteiden II, III ja IV muuttamisesta 42 artiklan 3 kohdan mukaisesti tehdyn komission päätöksen 94/721/EY sekä 22. joulukuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/404/ETY, jossa vahvistetaan vaarallisten aineiden luettelo. Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittaa saattaneensa asetuksen (ETY) N:o 259/93 osaksi kansallista jätteiden rajojen yli tapahtuvia kuljetuksia koskevilla asetuksilla vuonna 1994 (Statutory Instrument n:o1137', 1994). lainsäädäntöään Portugali ilmoittaa soveltavansa asetusta (ETY) N:o 259/93 ja panneensa Baselin yleissopimuksen määräykset täytäntöön. ilmoittaa saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään Baselin Tanska yleissopimuksen, asetuksen (ETY) N:o 259/93 sekä asetuksen (ETY) N:o 259/93 liitteiden II, III ja IV muuttamisesta 42 artiklan 3 kohdan mukaisesti 21. lokakuuta 1994 tehdyn komission päätöksen 94/721/EY. Suomi ilmoittaa soveltavansa täysin Baselin yleissopimusta jätteiden rajan yli tapahtuvien siirtojen valvonnan osalta. Jätelain (1072/93) ja jäteasetuksen (1390/93) voimaantulo on mahdollistanut Baselin yleissopimuksen yleisperiaatteiden, kuten jätteiden syntymisen vähentämisen ja omavaraisuusperiaatteen, tehokkaamman soveltamisen. Vuoden 1995 alusta jätteiden siirrot on tehty neuvoston asetuksen (ETY) N:o 259/93 säännösten mukaisesti. Itävalta ilmoittaa, ettei sen lainsäädäntöön ole tehty virallisia muutoksia. Ranska, Italia, Kreikka, Luxemburg, Alankomaat, Ruotsi ja Irlanti eivät ole toimittaneet tietoja. 11. TIEDOT TILASTOISTA toimitettava Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaan sopimuspuolten jotka koskevat on vaarallisten jätteiden tai muiden jätteiden tuotannon, kuljetuksen ja käsittelyn aiheuttamia terveys- ja ympäristövaikutuksia. tiedot sopimuspuolen kokoamista tilastoista, Espanja ilmoittaa, että tilanne on seuraava: - Vaaralliset jätteet: arvioita ei ole tehty. Luvun voidaan kuitenkin arvioida olevan samanlainen kuin vuonna 1994 (viranomaiset eivät ole kuitenkaan ilmoittaneet vuoden 1994 lukua). - Kotitalousjätteet: vuonna 1995 syntyneiden jätteiden määrä oli 14 914 235 tonnia. 21 Saksa. Saksan viranomaiset ilmoittavat, että jätehuoltolain 2 pykälän 2 momentin mukaan jätehuolto on järjestetty siten, ettei se vahingoita kansanterveyttä. Belgia, Yhdistynyt kuningaskunta, Tanska, Luxemburg ja Suomi ilmoittavat, ettei tietoja ole saatavilla. Itävalta ilmoittaa, että liittovaltion ympäristövirasto voi toimittaa tiedot Internetin kautta osoitteessa: "http:// www. ubavie. gv. at/info". Ranska, Italia, Kreikka, Portugali, Alankomaat, Ruotsi ja toimittaneet tietoja. Irlanti eivät ole 12. TIEDOT BASELIN YLEISSOPIMUKSEN 11 ARTIKLAN MUKAISISTA KAHDENVÄLISISTÄ, MONENVÄLISISTÄ JA ALUEELLISISTA SOPIMUKSISTA JA JÄRJESTELYISTÄ, JOIHIN SOPIMUSPUOLI ON LIITTYNYT toimitettava Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan e alakohdan mukaan sopimuspuolten on 11 artiklan mukaisista kahdenvälisistä, monenvälisistä ja alueellisista sopimuksista ja järjestelyistä, joihin sopimuspuoli on liittynyt. tiedot Baselin yleissopimuksen Espanja ilmoittaa, että tiedot vastaavat vuoden 1993 tietoja, jotka on toimitettu Baselin yleissopimuksen sihteeristölle. Belgia ilmoittaa, ettei se ole liittynyt sopimuksiin tai järjestelyihin. Saksa ilmoittaa tehneensä kahdenvälisiä kansallisia sopimuksia Liettua, Namibian, Valko-Venäjän, Zimbabwen ja Kazakstanin kanssa jätteiden tuomisesta Saksaan. Kazakstanin kanssa on myös tehty sopimuksia erilaisten jätteiden viennistä. Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittaa, ettei se ole liittynyt sopimuksiin tai järjestelyihin vuosina 1994 tai 1995. Portugali. Portugalin viranomaisten mukaan sovelletaan EY:n sopimuksia ja OECD:n päätöstä C(92)39/lopullinen. Tanska ilmoittaa, ettei se ole liittynyt Baselin yleissopimuksen 11 artiklan mukaisiin kahdenvälisiin, monenvälisiin tai alueellisiin sopimuksiin. Ruotsi ilmoittaa, että OECD:n päätöstä (92)39 lukuun ottamatta se ei ole tehnyt muiden maiden kanssa kahdenvälisiä alueellisia tai monenvälisiä sopimuksia. Suomi ilmoittaa tehneensä sopimuksen Saksan kansa vuodeksi 1994. Vuonna 1995 ei ole tehty sopimuksia tai järjestelyjä. Itävalta ilmoittaa, ettei se ole liittynyt sopimuksiin tai järjestelyihin vuosina 1994 tai 1995. Ranska, Italia, Kreikka, Luxemburg, Alankomaat ja Irlanti eivät ole toimittaneet tietoja. 22 13. TIEDOT VAARALLISTEN JÄTTEIDEN JA MUIDEN JÄTTEIDEN VALTIOIDEN TAPAHTUNEISTA RAJOJEN ONNETTOMUUKSISTA SEKÄ TOIMENPITEISTÄ, JOIHIN NIIDEN JOHDOSTA ON RYHDYTTY KULJETUKSISSA TEHDYISSÄ YLI Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan f alakohdan mukaan sopimuspuolten on toimitettava tiedot vaarallisten jätteiden ja muiden jätteiden maan rajan ylittävässä siirrossa tapahtuneista onnettomuuksista sekä toimenpiteistä, joihin niiden johdosta on ryhdytty. Espanja ilmoittaa, ettei sen tietoon ole tullut jätteiden siirrossa tai käsittelyssä tapahtuneita onnettomuuksia. Belgia, Yhdistynyt kuningaskunta, Tanska ja Luxemburg eivät ole havainneet onnettomuuksia alueellaan. jätteiden huonosta pakkaamisesta. Ensimmäisessä Saksa ilmoittaa kahdesta vuonna 1995 tapahtuneesta onnettomuudesta, jotka johtuivat tapauksessa puhdistuksesta aiheutuneet jätteet palautettiin viejälle. Toisessa tapauksessa jätteet kuljetettiin aiottuun käsittelylaitokseen sen jälkeen kun ne oli pakattu uudelleen. Vuonna 1994 ei tapahtunut onnettomuuksia. Itävalta ilmoittaa, ettei vuonna 1994 tapahtunut onnettomuuksia. Vuonna 1995 tapahtui kuitenkin yksi onnettomuus huonosti pakattujen vaarallisten jätteiden kuljetuksen yhteydessä. Ranska, Italia, Kreikka, Portugali, Alankomaat, Ruotsi, Suomi ja Irlanti eivät ole toimittaneet tietoja. 14. TIEDOT KANSALLISEEN TOIMIVALTAAN KUULUVALLA ALUEELLA KÄYTETYISTÄ KÄSITTELYVAIHTOEHDOISTA Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan g alakohdan mukaan sopimuspuolten on toimitettava tiedot niiden toimivallan alueella toimivista käsittelyvaihtoehdoista. Espanja,, Belgia, Ranska ja Saksa ovat toimittaneet tiedot taulukon muodossa ja ne ovat pyynnöstä saatavilla Pääosasto XI, Jätehuolto, 200 rue de la Loi, B-1049 Brysseli. Portugali ilmoittaa, että tiedot saa osoitteesta LA UNIDADE DE TRATAMENTO DE RESIDUOS INDUSTRIES DE SINES-BACIAS 9 E 10 Instituto da Agua- Delegaçao de Santo André; Bairro Azul, Colectiva B12; Apartado 64; 7501 SANTO ANDRE CODEX; p. (069) 71224/5/6; f. (069) 73817. Tanska ilmoittaa, että vaarallisten jätteiden käsittelyä varten on keskuskäsittelylaitos KOMMUNEKEMI A/S. Yhtiöllä on korkeassa lämpötilassa polttamiseen ja energian talteenottoon perustuva polttojärjestelmä, fysikaalis-kemiallinen käsittelyjärjestelmä sekä vaarallisten jätteiden kaatopaikka. KOMMUNEKEMI käsittelee noin 100 000 tonnia vaarallisia jätteitä vuodessa. 23 Lisäksi vaarallisten jätteiden kierrätyksestä huolehtii 75 erikoistunutta pientä yritystä. Luxemburg ilmoittaa, että maassa toimii yksi käsittelykeskus, Ronnebierg Jean Lamesch et Cie, B. P. 75, L-3201 Bettembourg, jonka lupa päättyy vuoden 1994 lopussa, ja joka on käsitellyt 23 595 tonnia paikallisesti syntyneitä vaarallisia jätteitä. Itävalta ilmoittaa, että liittovaltion jätehuoltosuunnitelman (johon sisältyy luettelo Itävallan jätteidenkäsittelylaitoksista) saa liittovaltion ympäristövirastosta osoitteesta: UBA Wien, A-1099 Spittelauer Lande 5, Itävalta. Yhdistynyt kuningaskunta, Italia, Kreikka, Alankomaat, Suomi, Ruotsi ja Irlanti eivät ole toimittaneet tietoja. 15. TIEDOT TOIMENPITEISTÄ, JOILLA PYRITÄÄN KEHITTÄMÄÄN TEKNIIKOITA, JOIDEN AVULLA VAARALLISIA JÄTTEITÄ JA MUITA JÄTTEITÄ SEKÄ NIIDEN MUODOSTUMISTA VOIDAAN VÄHENTÄÄ JA EHKÄISTÄ Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan h alakohdan mukaan sopimuspuolten on toimitettava tiedot toimenpiteistä, joilla pyritään kehittämään vaarallisia jätteitä ja muita jätteitä vähentävää ja/tai niiden tuotantoa poistavaa teknologiaa. Belgia. Brysselin viranomaiset ilmoittavat, että tammikuusta 1993 on IBGE:n yhteydessä toiminut puhtaan teknologian yksikkö. Sen tavoitteena on edistää ympäristöystävällisempien tuotantomenetelmien ja -tekniikoiden kehittämistä Brysselin pk-yrityksissä. Tämä tapahtuu muun muassa tukemalla julkaisuja (esimerkiksi Bruxelles Techno- Clean -tiedote) tai toimialakohtaisia valistuskampanjoita (esimerkiksi kuivapesu- tai autonkoriteollisuuden alalla). Vallonian viranomaiset eivät ole toimittaneet tietoja. Flanderin hallituksen 12. lokakuuta 1994 tekemän päätöksen mukaisesti on käynnistetty jätteiden syntymisen ehkäisemistä ja puhtaan teknologian edistämistä koskeva ohjelma. Tämän Presti-ohjelman avulla pyritään auttamaan yrityksiä toteuttamaan ympäristönsuojelutavoitteiden saavuttamiseksi, jotka esitettiin Flanderin hallituksen 20. helmikuuta 1991 tekemällä päätöksellä hyväksytyssä koskevassa suunnitelmassa vuosiksi 1991-1995. tuotannossa muodostuvia toimenpiteitä ehkäiseviä jätteitä niiden Saksa ilmoittaa käytettyinä toimenpiteinä puhtaan tuotannon, kierrätyksen, jätteiden määrän vähentämisen ja jätteiden käsittelyn täsmentämättä mainittuja toimenpiteitä. Yhdistynyt kuningaskunta ilmoittaa käytettyinä toimenpiteinä jätteiden määrän minimoinnin suorittaman talteenoton (WMR3)-EPSRC/OTI sekä ympäristöteknologian parasta käytäntöä koskevan ohjelman (ETBPP). kierrätyksen avulla, uudelleenkäytön, teollisuuden Portugali ilmoittaa, että maahan on perustettu PEDIP-erityisrahasto, jolla pyritään kehittämään vaarallisten tuotannon minimoivaa jätteiden ja muiden jätteiden teknologiaa. 24 Tanska ilmoittaa, että maan hallitus hyväksyi vaarallisten jätteiden tai muiden jätteiden vähentämistä ja/tai poistamista koskevien kansallisten suunnitelmien viimeisimmät versiot vuonna 1993. Suunnitelmia on kahdenlaisia: - puhdasta teknologiaa koskeva toimintasuunnitelma - jätteitä ja kierrätystä koskeva toimintasuunnitelma. Tanskan parlamentti on myöntänyt ensimmäisen suunnitelman toteuttamiseen 85 miljoonaa ja toisen suunnitelman toteuttamiseen 20 miljoonaa Tanskan kruunua vuodessa. Suunnitelmia on tarkoitus tarkistaa vuonna 1997. Suomi ilmoittaa, että viime vuosina toteutettujen toimenpiteiden lisäksi jätelain (1972/93) (1390/93) voimaantulo 1. tammikuuta 1994 on mahdollistanut Baselin yleissopimuksen yleisperiaatteiden, kuten vaarallisten jätteiden minimoinnin, tehokkaamman soveltamisen. jäteasetuksen ja Espanja, Italia, Kreikka, Luxemburg, Alankomaat, Ruotsi, Itävalta ja Irlanti eivät ole toimittaneet tietoja. 16. MUUT SOPIMUSPUOLTEN KONFERENSSIN TARPEELLISIKSI KATSOMAT TIEDOT Baselin yleissopimuksen 13 artiklan 3 kohdan i alakohdan mukaan sopimuspuolten on toimitettava muut konferenssin asiaan kuuluviksi katsomat tiedot. Jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet tietoja. B. MUUT BASELIN YLEISSOPIMUKSEN SIHTEERISTÖN KYSELYSSÄ KYSYTYT TIEDOT 1. TIEDOT BASELIN YLEISSOPIMUKSEN SOVELTAMISALAAN KUULUVIEN VAARALLISTEN JÄTTEIDEN JA MUIDEN JÄTTEIDEN TUOTANNOSTA Espanja on toimittanut vuosia 1990, 1991, 1992, 1993 ja 1994 koskevat tiedot, jotka ovat pyynnöstä saatavilla Pääosasto Xl. sta. Vuonna 1995 syntyneiden jätteiden osalta Espanjan viranomaiset ilmoittavat, että kotitalousjätteiden määrä oli 14 914 235 tonnia. Vaarallisten jätteiden tuotantoa koskevia tietoja ei ole vielä saatavilla, mutta niitä koskeva selvitys on parhaillaan käynnissä. Belgia ilmoittaa, että vuonna 1994 Valloniassa tuotettiin 167 315 tonnia, Flanderissa 1 255 582 tonnia ja Brysselin alueella yhteensä 11 464 tonnia vaarallisia jätteitä, 1 025 tonnia öljyjä ja 135 tonnia PCB:tä. Vuonna 1993 Brysselin alueella tuotettiin 2 917 tonnia vaarallisia jätteitä, 200 tonnia öljyjä ja 61 tonnia PCB. tä. Vuonna 1995 Brysselissä tuotettiin 23 002 tonnia ja Flanderissa 1 090 499 tonnia. Valloniaa koskevia tietoja ei ole toimitettu. Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Portugali, Luxemburg ja toimittaneet tiedot, jotka ovat pyynnöstä saatavilla Pääosasto Xl:sta. Itävalta ovat 25 Suomi ilmoittaa, että viimeisimmät tiedot Suomessa syntyneiden jätteiden määristä ovat peräisin vuodelta 1992. Ranska, Italia, Kreikka, Tanska, Alankomaat, Ruotsi ja Irlanti eivät ole toimittaneet tietoja. 2. TIEDOT TEKNISISTÄ VOIMAVAROISTA Baselin yleissopimuksen 16 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaan sopimuspuolten on ilmoitettava: teknisen avunannon ja koulutuksen voimavarat, saatavana oleva tekninen ja tieteellinen osaaminen, neuvonanto- ja asiantuntijavoimavarat ja voimavarojen saatavuus. Belgia. Tietoja ei ole saatavilla. Espanja, Saksa, Luxemburg ja Itävalta ovat toimittaneet tiedot, jotka ovat pyynnöstä saatavilla Pääosasto Xl:sta. Suomi ilmoittaa, että täsmällisiä tietoja ei ole saatavilla, mutta useat laitokset, teknilliset korkeakoulut, ja yksityiset yhtiöt kehittävät alan asiantuntemustaan. Koska laitosten määrä kasvaa jatkuvasti, Suomen viranomaiset eivät voi toimittaa täsmällistä luetteloa. tutkimuslaitokset Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat, Ruotsi ja Irlanti eivät ole toimittaneet tietoja. Italia, Portugali, Kreikka, Tanska, 3. TIEDOT ASIANTUNTIJOIDEN JA VÄLINEIDEN SAAMISESTA SILLOIN, KUN SOPIMUSPUOLI TARVITSEE HÄTÄTAPAUKSESSA NOPEATA APUA Euroopan yhteisön jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet tietoja. Saksa täsmentää, että tehtävä ei kuulu hallitukselle, mutta että liittovaltion hallintovirasto voi toimittaa kaikki tiedot. III. PÄÄTELMÄT Huolimatta siitä, että kaikkien jäsenvaltioiden on pitänyt soveltaa asetuksen säännöksiä 6. päivästä toukokuuta 1994 (lukuun ottamatta kolmea Euroopan yhteisöön viimeksi liittynyttä jäsenvaltiota, Itävaltaa, Suomea ja Ruotsia, joiden osalta velvoite alkoi 1. päivästä tammikuuta 1995; Itävallalla oli siirtymäkausi 1. päivään tammikuuta 1997), jäsenvaltioiden Euroopan komissiolle toimittamat asetuksen soveltamista koskevat riittämättömiksi verrattuna asetuksesta johtuviin veloitteisiin ja ne ovat jopa tietyissä tapauksissa puuttuneet kokonaan. tiedot ovat osoittautuneet 26 Jäsenvaltioiden Baselin yleissopimuksen sihteeristön laatiman kyselyn perusteella toimittamat tiedot ovat niukkoja ja melko yleisiä niille esitettyjen erityiskysymysten osalta, lukuun ottamatta muutamia harvoja poikkeuksia, kuten Itävaltaa. Näin ollen: - Jäsenvaltiot ilmoittavat yleensä, että vaarallisten jätteiden kansallinen määritelmä vastaa yhteisön lainsäädännön määritelmää. - Mitä tulee jäsenvaltioiden tekemiin päätöksiin olla kokonaan jätteiden maahantuontia kansallisen tai osittain toimivaltansa alueella hyväksymättä tapahtuvaa käsittelyä varten, jäsenvaltioiden vastauksissa tyydytään useimmiten mainitsemaan Baselin yleissopimuksen sovellettavat artiklat. Samanlainen vastaus annettiin kysyttäessä kansallisista päätöksistä rajoittaa jätteiden maastavientiä tai kieltää se. Useimmat jäsenvaltiot toimittivat kuitenkin asianmukaisesti tiedot, jotka koskevat maastavietyjen ja maahantuotujen vaarallisten jätteiden ja muiden jätteiden määrää, käytettyjä käsittelymenetelmiä. luokkaa, ominaisuuksia, alkuperää sekä - Kaikki jäsenvaltiot eivät vastanneet tyydyttävällä tavalla kysymykseen, joka koski toimenpiteitä valtioiden rajojen yli kuljetettujen jätteiden määrän vähentämiseksi. loput vastasivat kysymykseen Kuusi ainoastaan osittain. jäsenvaltiota ei toimittanut tietoja, ja - Seitsemän jäsenvaltiota ei käsitellyt lainkaan kyselyssä pyydettyjä tietoja niistä joihin sopimuspuolet ovat ryhtyneet Baselin yleissopimuksen ilmoittivat ainoastaan saattaneensa Baselin toimenpiteistä, täytäntöönpanemiseksi, yleissopimuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. ja muut - Tilastoista pyydettyihin tietoihin ei yleisesti ottaen vastattu lainkaan. - Ainoastaan puolet joka koski Baselin jäsenvaltioista vastasi kysymykseen, yleissopimuksen mukaisia sopimuksia ja järjestelyjä. Samoin puolet vastasi kysymykseen vaarallisten jätteiden ja muiden jätteiden valtioiden rajojen yli tehdyissä kuljetuksissa tapahtuneista onnettomuuksista sekä toimenpiteistä, joihin niiden johdosta on ryhdytty. - Seitsemän jäsenvaltiota ei toimittanut pyydettyjä tietoja niiden kansalliseen ja muut toimivaltaan kuuluvalla alueella käytetyistä käsittelyvaihtoehdoista, vastasivat suppeasti. - Ainoastaan kuusi jäsenvaltiota vastasi kysymykseen toimenpiteistä, joilla pyritään kehittämään jätteitä ja/tai niiden tuotantoa vähentävää teknologiaa. Myös vastaukset kysymyksiin, sekä asiantuntijoiden ja välineiden saamista silloin, kun valtiot tarvitsevat hätätapauksessa nopeata apua, olivat hyvin niukkoja. teknisiä voimavaroja jotka koskivat Lisäksi Baselin yleissopimuksen sihteeristön laatimaan kyselyssä ei käsitellä kaikkia 1. helmikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 259/93 mukaisesti jäsenvaltioihin sovellettavia velvoitteita. Asetuksen 41 artiklan nojalla komission on laadittava kertomus asetuksen täytäntöönpanosta yhteisössä ja sen jäsenvaltioissa. 27 Asetuksen suurempia velvoitteita kuin Baselin yleissopimuksessa mainitut velvoitteet. täytäntöönpanoon sisältyy jäsenvaltioiden kannalta huomattavasti Komissio toteaa, että monia asetuksesta jäsenvaltioiden kertomusten perustana olleessa kyselyssä. johtuvia velvoitteita ei ole käsitelty läheisyysperiaatteen osalta ole käytettävissään Niinpä komissiolla ei tietoja yhtenäisestä jätteidenkäsittelylaitosten verkosta, joka jäsenvaltioiden on perustettava, jotta yhteisö voi itse huolehtia jätteistään ja jotta jäsenvaltiot pääsevät kukin erikseen lähemmäksi tätä tavoitetta (asetuksen (ETY) N:o 259/93 4 artiklan 3 kohdan b alakohta). Komissiolla ei myöskään ole käytettävissään tietoja jäsenvaltioiden toteuttamista toimenpiteistä, joilla jätteiden siirrot kielletään kokonaan tai osittain tai joilla niitä vastustetaan järjestelmällisesti ja joista on ilmoitettava komissiolle (4 artiklan 3 kohdan a alakohdan i alakohta). ole annettu ei myöskään poikkeuksista Sille läheisyysperiaatteesta ja omavaraisuuden tai hyödyntämisen ensisijaisuuden periaatteista yhteisön tai kansallisella tasolla, kun kyse on vaarallisista jätteistä, joita lähettäjäjäsenvaltio tuottaa vuosittain niin pienen määrän, ettei sen ole kannattavaa rakentaa uusia erikoistuneita käsittelylaitoksia (4 artiklan 3 kohdan a alakohdan ii ja iii alakohta). tietoja mahdollisista Jäsenvaltiot eivät ole toimittaneet mitään tietoja jätteistä, jotka eivät kuulu asetuksen soveltamisalaan (1 artiklan 2 kohta), tai asetuksen liitteessä II esitettyjen muiden kuin vaarallisten jätteiden tarkastamisesta ja siirroista (1 artiklan 3 kohdan d alakohta). Komissio on tehnyt kaksi päätöstä liitteiden muuttamisesta: 21. lokakuuta 1994 tehty ensimmäinen päätös koskee asetuksen liitteiden II, III ja IV muuttamista 42 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja 14. marraskuuta 1996 tehty toinen päätös liitteen II muuttamista asetuksen 42 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Jäsenvaltioiden kertomuksia käsitellessään komissio ei ole saanut tietoja tiettyjen toimivaltaisten viranomaisten, joiden toimivaltaan erikoistuneet hyödyntämislaitokset kuuluvat, päätöksistä olla vastustamatta tiettyyn hyödyntämislaitokseen eivätkä tällaisten päätösten peruuttamisista, jotka on myös ilmoitettava komissiolle (9 artiklan 1 ja 2 kohta). Näitä tietoja on kuitenkin saatu hajanaisesti, ja ne on sitä mukaa toimitettu jäsenvaltioille. jätteiden siirtoa tietynlaisten johtuvasta velvoitteesta; kyseisen kohdan mukaan Komissio ei voi luonnollisestikaan kyselyn avulla saada tietoja asetuksen 9 artiklan 4 jäsenvaltioiden kohdasta toimivaltaisten viranomaisten on ja vastaanottajan sopimusten tarkastamisesta. ilmoitettava komissiolle ilmoituksen tekijän hyödyntämistä koskevien tekemien jätteiden Komissiolle ei ole annettu tietoja jäsenvaltioiden perustamista jätteiden siirtojen valvonta- ja tarkastamisjärjestelmistä (13 artiklan 2 ja 3 kohta) eikä se ole saanut vahvistusta 20. heinäkuuta 1994 tehdyn komission päätöksen, jolla määritellään asetuksessa säädetty valvontamenettely jätteiden tiettyjen OECD:n ulkopuolisiin maihin tehtävien siirtojen osalta, täytäntöönpanosta (17 artikla). 28 Komissiolla ei myöskään ole tietoa niiden yhteisön lähtö- ja tulotulliasemien määrästä, jotka jäsenvaltiot voivat nimetä jätteiden siirtoja varten. Tästä asetuksen täytäntöönpanoa koskevasta ensimmäisestä kertomuksesta saadut kokemukset osoittavat, ettei suurin osa jäsenvaltiosta ole huolehtinut riittävästä seurannasta voidakseen ilmoittaa komissiolle asetuksen mukaisesti toteuttamistaan toimenpiteistä. Komissio on tosin tietoinen siitä, että seurannan puute saattaa osittain johtua Baselin yleissopimuksen sihteeristön laatimasta kyselystä, jossa ei valitettavasti ole käsitelty kaikkia asetuksesta johtuvia velvoitteita. Tältä osin komissio katsoo, että asetukseen sisältyy useita seikkoja, joita varten jäsenvaltioiden johdonmukaisen kokonaiskuvan saamiselle yhteisön jätehuoltopolitiikasta, ja aikoo 41 artiklan 2 kohdan perusteella pyytää lisätietoja sellaisen kyselyn avulla, jossa käsitellään kaikkia edellä tarkasteltuja kysymyksiä. tiedot ovat ehdoton edellytys 29 ISSN 1024-4492 KOM(98) 475 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 14 11 15 Luettelonumero : CB-CO-98-484-FI-C ISBN 92-78-38523-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 3o


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2328/98 del Nikitas KAKLAMANIS al Consejo. Conducta impropia y tácticas extrañas de las autoridades consulares de los EE.UU. en la UE

eurovoc_concepts:
EU national
EU visa policy
United States
admission of aliens
consulate
third country

formats: html print


title: Voorstel voor een besluit van de Raad betreffende de benoeming van leden van het Comité van het Europees Sociaal Fonds

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Social Fund
appointment of staff
committee (EU)

text: • -i !••• i *'1I ï ". • : % >i ' : '; f*. COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 28. 07. 1998 COM(1998)410def. Voorstel voor een BESLUIT VAN DE RAAD betreffende de benoeming van leden van het Comité van het Europees Sociaal Fonds (door de Commissie ingediend) ij « - **jT • ^ • - f\ •«. f. l * •. •'. "• 2 *!•*•. •: •*'• "•§ s •. • • *. flï« I ff TOELICHTING 1. 2. 3. 4. 5. In artikel 17 van Verordening (EEG) nr. 2052/88 van de Raad van 24 juni 1988, laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 3193/94 van de Raad van 19 december 1994, betreffende de taken van de Fondsen met structurele strekking, hun doeltreffendheid alsmede de coördinatie van hun bijstandsverlening onderling en met die van de Europese Investeringsbank en de andere bestaande financieringsinstrumenten, wordt bepaald dat de Commissie voor de doelstellingen 3 en 4 wordt bijgestaan door het comité ex artikel 124 van het Verdrag. De bepalingen in verband met de werking van dit comité zijn opgenomen in de uitvoeringsverordeningen, met name in artikel 28 van Verordening (EEG) nr. 4253/88 van de Raad, zoals laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 3193/94 van de Raad op 19 december 1994, met betrekking tot de coördinatie van de bijstandsverlening uit de onderscheiden Structuurfondsen enerzijds en van die bijstandsverlening met die van de financieringsinstrumenten Europese anderzijds. Investeringsbank en de andere bestaande Dit artikel bepaalt dat het comité is samengesteld uit twee regerings-, twee vakbonds- en twee werkgeversvertegenwoordigers per Lid-Staat. De leden en hun plaatsvervangers worden op voordracht van de Commissie door de Raad benoemd voor een periode van driejaar. De Raad heeft op 23 oktober 1995 op voordracht van de Commissie de leden en de plaatsvervangende leden van het Comité van het Europees Sociaal Fonds benoemd voor de periode van 23 oktober 1995 tot en met 22 oktober 1998. Tijdens deze periode zijn op voorstel van de Commissie aanvullende besluiten genomen ter vervanging van gewone leden en plaatsvervangende leden van voornoemd Comité. De looptijd van het mandaat van de plaatsvervangende leden verstrijkt ook op 22 oktober 1998. Na raadpleging van de lidstaten dient de Commissie bijgevolg dit voorstel in voor een besluit door de Raad ter benoeming van de leden en de plaatsvervangende leden van het Comité van het Europees Sociaal Fonds voor de periode van 23 oktober tot en met 22 oktober 2001. BESLUIT VAN DE RAAD van betreffende de benoeming van leden van het Comité van het Europees Sociaal Fonds DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, gelet op Verordening (EEG) n° 2052/88 van de Raad van 24 juni 1988 betreffende de taken van de Fondsen met structurele strekking, hun doeltreffendheid alsmede de coördinatie van hun bijstandsverlening onderling en met die van de Europese Investeringsbank en de andere bestaande financieringsinstrumenten (1), inzonderheid op artikel 17, gelet op Verordening (EEG) n° 4253/88 van de Raad van 19 december 1988 tot vaststelling van toepassingsbepalingen van Verordening (EEG) n° 2052/88 met betrekking tot de coördinatie van de bijstandsverlening uit de onderscheiden Structuurfondsen enerzijds en van die bijstandsverlening met die van de Europese Investeringsbank en de andere bestaande financieringsinstrumenten anderzijds (2), inzonderheid op artikel 28, derde alinea, gelet op het besluit door de Raad van 23 oktober 1995 ter benoeming van de leden en de plaatsvervangende leden van het Comité van het Europees Sociaal Fonds (3), gezien het voorstel van de Commissie, overwegende dat de ambtstermijn van de leden en de plaatsvervangende leden van het Comité van het Europees Sociaal Fonds op 22 oktober 1998 afloopt, overwegende dat de leden en de plaatsvervangende leden van het Comité van het Europees Sociaal Fonds dienen te worden benoemd voor een periode van drie jaar, (1) PB n° L 185 van 15. 7. 1988, blz. 9. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) n°. 3193/94 (PB n°. L 337 van 24. 12. 1994, blz. 11). (2) PB n" L 374 van 31. 12. 1988, blz. 1. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EEG) n° 2082/93 (PB n° L 193 van 31. 7. 1993, blz. 20). (3) PB n° C 296 van 10. 11. 1995, blz. 7. BESLUIT: Artikel 1 Tot lid, c. q. plaatsvervangend lid, van het Comité van het Europees Sociaal Fonds voor de periode van 23 oktober 1998 tot en met 22 oktober 2001 worden benoemd: Vertegenwoordigend: Lid: OOSTENRIJK OOSTENRIJK OOSTENRIJK OOSTENRIJK OOSTENRIJK OOSTENRIJK OOSTENRIJK OOSTENRIJK OOSTENRIJK BELGIË BELGIË BELGIË BELGIË BELGIË BELGIË BELGIË BELGIË BELGIË DUITSLAND DUITSLAND DUITSLAND DUITSLAND DUITSLAND DUITSLAND DUITSLAND DUITSLAND ~' De Werkgevers De Werkgevers De Werkgevers De Regering De Regering De Regering De Werknemers De Werknemers De Werknemers De Werkgevers De Werkgevers De Werkgevers De Regering De Regering De Regering De Werknemers De Werknemers De Werknemers De Werkgevers De Werkgevers De Werkgevers De Regering De Regering De Regering De Werknemers De Werknemers Gewoon Gewoon Plaatsvervangend. Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon De Heer Fritz MIKLAU De Heer W. TRITREMMEL Mevrouw M. C. SCHWENG De Heer Michael FORSCHNER De Heer R. HANAK De Heer Alfred HALLER De Heer Franz FRIEHS Mevrouw Silvia HOFBAUER De Heer Bernhard ACHITZ De Heer Johan BORTIER Mevrouw S. KOHNENMERGEN De Heer J. BELLEFROID Mevrouw M. CHABEAU De Heer Ph. DOMS Mevrouw A. PERNOT De Heer M. FOSTIER De Heer Hugo MACHIELSEN De Heer Guy HAAZE De Heer Gemot PREUSS Mevrouw SCHONAICH-CAROLATH De Heer J. HAGEDORN De Heer Kurt BRUSS De Heer C. WETZ De Heer W. D. FUCHSEL Mevrouw Inge KAUFMANN De Heer Oliver LOBKE Xpc mt. xls-nomi RL 15/07/98 4. Vertegenwoordigend: Lid: De Werknemers De Werkgevers De Werkgevers De Werkgevers De Regering De Regering De Regering De Werknemers De Werknemers De Werknemers De Werkgevers De Werkgevers De Werkgevers De Regering De Regering De Regering De Werknemers De Werknemers De Werknemers De Werkgevers De Werkgevers De Werkgevers De Regering De Regering De Regering De Werknemers De Werknemers De Werknemers De Werkgevers De Werkgevers De Werkgevers De Regering Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon De Heer H. H. RUBBERT De Heer 0. KROG Mevrouw L SKANTING De Heer N. AAGAARD De Heer Morten FENGER De Heer H. C. LAURBERG De Heer Allan PHILIPS De Heer K. KNUDSEN Mevrouw Marie Louise KNUPPERT De Heer T. GROES De Heer Petra GIANNOULOPOULOS De Heer L. PAPAIOANNOU Mevrouw 1. PAPAYANNI Mevrouw A. DALAPORTA De Heer A. KARIDIS Mevrouw TSILER De Heer K. MARAGOUDAKIS De Heer D. TSOUKALAS De Heer V. PAPADOGAMBROS Mevrouw B. MORTON De Heer J. I. R. RODRIGUEZ GARCIA CARO Mevrouw A. BELTRAN BLAZQUEZ De Heer F. MANSO INIGUEZ Mevrouw Angeles RIESCO De Heer A. SAETE DEL CASTILLO Mevrouw Blanca GOMEZ MANZANEQUE De Heer A. LANDETA Mevrouw A. HERMOSA CANOURA De Heer P. GARZON De Heer E. JULIEN De Heer C. AMIS De Heer EricAUBRY DUITSLAND DENEMARKEN DENEMARKEN DENEMARKEN DENEMARKEN DENEMARKEN DENEMARKEN DENEMARKEN DENEMARKEN DENEMARKEN GRIEKENLAND GRIEKENLAND GRIEKENLAND GRIEKENLAND GRIEKENLAND GRIEKENLAND GRIEKENLAND GRIEKENLAND GRIEKENLAND SPANJE SPANJE SPANJE SPANJE SPANJE SPANJE SPANJE SPANJE SPANJE FRANKRUK FRANKRIJK FRANKRUK FRANKRIJK Xpcmt. xls-nomi RL 15/07/98 FRANKRIJK FRANKRIJK FRANKRIJK FRANKRIJK FRANKRIJK FINLAND FINLAND FINLAND FINLAND FINLAND FINLAND FINLAND FINLAND FINLAND ITALIË ITALIË ITALIË ITALIË ITALIË ITALIË ITALIË ITALIË ITALIË IERLAND IERLAND IERLAND IERLAND IERLAND IERLAND IERLAND IERLAND IERLAND — Vertegenwoordigend: Lid: De Regering De Regering De Werknemers De Werknemers De Werknemers De Werkgevers De Werkgevers De Werkgevers De Regering De Regering De Regering De Werknemers De Werknemers De Werknemers De Werkgevers De Werkgevers De Werkgevers De Regering De Regering De Regering De Werknemers De Werknemers De Werknemers De Werkgevers De Werkgevers De Werkgevers De Regering De Regering De Regering De Werknemers De Werknemers De Werknemers Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Mevrouw H. BRUNEL De Heer M. THEROND De Heer Gerard SAUTY De Heer Michel MARTI De Heer Jean-Claude QUENTIN De Heer P. CASTR^N De Heer Riitta WARN De Heer Heikki SUOMALAINEN Mevrouw V. KORPINEN De Heer A. PAASIVIRTA De Heer J. MANTYVAARA DeHeer J. P. JYRKANNE Mevrouw L. KURKI De Heer H. LIEDE De Heer P. FIORENTINO De Heer C. MOCHI De Heer B. GOBBI Mevrouw S. AMADORI Mevrouw A. VITTORE De Heer F. ALOISE De Heer R. PETTENELLO Mevrouw M. A. TIMI De Heer S. AMMANATI DeHeer P. BRENNAN Mevrouw C. CARROLL Mevrouw A. O'DONOGHUE DeHeer Michael ENGLISH De Heer Hugh HAYDEN De Heer William PARNELL Mevrouw N. GREENE De Heer D. MURPHY De Heer J. DORNEY Xpcmt. xls-nomi RL 15/07/98 6. LUXEMBURG LUXEMBURG LUXEMBURG LUXEMBURG LUXEMBURG LUXEMBURG LUXEMBURG LUXEMBURG LUXEMBURG NEDERLAND NEDERLAND NEDERLAND NEDERLAND NEDERLAND NEDERLAND NEDERLAND NEDERLAND NEDERLAND PORTUGAL PORTUGAL PORTUGAL PORTUGAL PORTUGAL PORTUGAL PORTUGAL PORTUGAL PORTUGAL ZWEDEN ZWEDEN ZWEDEN ZWEDEN ZWEDEN Vertegenwoordigend: Lid: 1 1 De Werkgevers De Werkgevers De Werkgevers De Regering De Regering De Regering De Werknemers De Werknemers De Werknemers De Werkgevers De Werkgevers De Werkgevers De Regering De Regering De Regering De Werknemers De Werknemers De Werknemers De Werkgevers De Werkgevers De Werkgevers De Regering De Regering De Regering De Werknemers De Werknemers De Werknemers De Werkgevers De Werkgevers De Werkgevers De Regering De Regering Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon De Heer Romain LANNERS De Heer M. SAUBER De Heer P. JUNCK De Heer J. P. BRAQUET De Heer E. DORNSEIFFER De Heer J. P. LAHIRE De Heer R. PIZZAFERRI De Heer R. SCHADECK De Heer L. LAUER De Heer A. M. HUNTJENS De Heer J. H. SCHEPERS Mevrouw A. G. JOOSTEN Mevrouw M. G. DREWES De Heer J. VAN BAAL De Heer M. VAN DER MEULEN De Heer P. HAZENBOSCH Mevrouw H. T. M. SCHOLTEN Mevrouw 1. A. OVERDIEP De Heer 1. BRANQUINHO De Heer J. A. MACIEL DE SOVERAL De Heer N. A. DUARTE Mevrouw AnaVALE De Heer F. MELO ALBINO De Heer M. CALDEIRA DIAS De Heer L. DE MATOS COSTA De Heer J. M. MONTEIRO VELUDO Dé Heer José Fernando ASSIS PACHECO De Heer J. CARLSTRÖM Mevrouw Karin EKENGER Mevrouw 1. WESSBERG Mevrouw Anne-Marie QVARFORT De Heer 1. WIJKSTROM J c n n mi Dl 1ÇMV7/QQ 7. ZWEDEN ZWEDEN ZWEDEN ZWEDEN VERENIGD KONINKRIJK VERENIGD KONINKRIJK VERENIGD KONINKRIJK VERENIGD KONINKRIJK VERENIGD KONINKRIJK VERENIGD KONINKRIJK VERENIGD KONINKRIJK VERENIGD KONINKRIJK VERENIGD KONINKRIJK Vertegenwoordigend: Lid: De Regering De Werknemers De Werknemers De Werknemers De Werkgevers De Werkgevers De Werkgevers De Regering De Regering De Regering De Werknemers De Werknemers De Werknemers Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Gewoon Gewoon Plaatsvervangend Artikel 2 Dit besluit wordt ter kennisgeving bekendgemaakt in het Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen. Gedaan te Brussel, —. — •. Mevrouw A. CARLSSON De Heer Leif DERGEL De Heer Stig CARLSSON De Heer A. ZETTERMARK De Heer M. MORTON De Heer Thomas HADLEY De Heer Rhian CHILCOTT Mevrouw Elaine TREWARTHA Mevrouw Jane EVANS Mevrouw Anne-Marie LAWLOR De Heer Doug McEVOY De Heer Bill CALLAGHAN De Heer L. MILLS Voor de Raad De Voorzitter Xpcmt. xls-nomi RL 15/07/98 8. ISSN 0254-1513 COM(98) 410 def. DOCUMENTEN NL 01 06 Catalogusnummer : CB-CO-98-423-NL-C ISBN 92-78-37583-7 Bureau voor officiële publikaties der Europese Gemeenschappen L-2985 Luxemburg 3