title: Komission asetus (EY) N:o 1556/98, annettu 17 päivänä heinäkuuta 1998, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen tuonnissa ja väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1084/98 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
India
anti-dumping duty
bar
import
originating product
steel

text: L 202/40 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 7. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1556/98, annettu 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998, v(cid:132)liaikaisen tasoitustullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta Intiasta per(cid:132)isin olevien ruostumatto- masta ter(cid:132)ksest(cid:132) valmistettujen tankojen tuonnissa ja v(cid:132)liaikaisen polkumyynti- tullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notosta Intiasta per(cid:132)isin olevien ruostumattomasta ter(cid:132)ksest(cid:132) valmistettujen tankojen tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1084/98 muuttami- sesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteis(cid:148)n j(cid:132)senval- tioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan, ottaa huomioon polkumyynnill(cid:132) muista kuin Euroopan yhteis(cid:148)n j(cid:132)senvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumi- sesta 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (3), ja erityisesti sen 7 artiklan, on kuullut asiassa neuvoa-antavaa komiteaa, sek(cid:132) katsoo seuraavaa: A. MENETTELY (1) (2) (3) j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) Komissio ilmoitti elokuussa 1997 Euroopan yhtei- s(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) julkaistulla ilmoituk- sella (4) aloittamista koskeva ilmoitus”; polkumyynnin vastaisen menet- telyn aloittamisesta Intiasta per(cid:132)isin olevien ruostu- valmistettujen tankojen, mattomasta j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”ter(cid:132)stangot”, tuonnissa yhteis(cid:148)(cid:148)n ja pani vireille asiaa koskevan tutkimuksen. ”menettelyn ter(cid:132)ksest(cid:132) tuottajia, edustaen jonka Menettely aloitettiin valituksen perusteella, oli tehnyt Euroopan rauta- ja ter(cid:132)steollisuuden liitto (Eurofer) tuotanto muodostaa p(cid:132)(cid:132)osan yhteis(cid:148)n ter(cid:132)stankojen tuotan- nosta. Valitakseen sis(cid:132)ltyneet todisteet polkumyyn- nist(cid:132) ja siit(cid:132) aiheutuvasta merkitt(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) vahingosta katsottiin riitt(cid:132)viksi oikeuttamaan menettelyn aloit- taminen. joiden Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta viralli- sesti niille yhteis(cid:148)n tuottajille, vienti(cid:132) harjoittaville tuottajille ja tuojille, joita asian tiedettiin koskevan, sek(cid:132) viej(cid:132)maan edustajille ja valituksen tekij(cid:132)lle; asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esitt(cid:132)(cid:132) kantansa kirjallisesti ja pyyt(cid:132)(cid:132) saada tulla kuulluiksi. Intian hallitus, useat intialaiset vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat ja er(cid:132)(cid:132)t yhteis(cid:148)n tuottajat, tuojat ja tavaran- toimittajat esittiv(cid:132)t kantansa kirjallisesti. Kaikille (1) EYVL L 288, 21. 10. 1997, s. 1 (2) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1 (3) EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18 (4) EYVL C 328, 30. 10. 1997, s. 16 osapuolille, jotka esittiv(cid:132)t kuulemispyynn(cid:148)n menet- telyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asete- tussa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, tulla kuulluiksi. annettiin mahdollisuus (4) (5) Komissio l(cid:132)hetti kyselylomakkeen kaikille osapuo- lille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastauksia Intian hallitukselta sek(cid:132) monilta yhteis(cid:148)ss(cid:132) ja Intiassa toimivilta yrityksilt(cid:132). Komissio hankki ja tarkisti kaikki alustavan tutki- muksensa kannalta tarpeellisina pit(cid:132)m(cid:132)ns(cid:132) tiedot ja tutkimuksia seuraavien yritysten toimiti- suoritti loissa: a) Yhteis(cid:148)n tuottajat (cid:190) Cogne Acciai Speciali Srl, Aosta, Italia (cid:190) Krupp Edelstahlprofile GmbH, Siegen, Saksa (cid:190) Rodacciai Spa, Bosisio Parrini, Italia (cid:190) Sprint Metal Edelstahlziehereien GmbH, Hemer, Saksa (cid:190) Trafilerie Bedini Srl, Peschiera Borromeo, Italia (cid:190) Ugine-Savoie SA, Ugine, Ranska. toimimisesta Rodacciai Spa -yritys perui lupauksensa yhteis- ty(cid:148)ss(cid:132) tehdyn tarkastusk(cid:132)ynnin aikana, eik(cid:132) sen toimittamia tutkimuksessa tietoja huomioon. toimitiloihinsa voitu ottaa siten b) Intian viranomaiset (cid:190) Ministry of Commerce, New Delhi (cid:190) Undersecretariat for Customs, New Delhi (cid:190) Ministry of Finance, New Delhi. c) lntialaiset vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat (cid:190) Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, Mumbai (cid:190) Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur (cid:190) Grand Foundry Ltd, Mumbai (cid:190) Isibars Ltd, Mumbai (cid:190) Mukand Ltd, Mumbai (cid:190) Panchmahal Steel Ltd, Baroda (cid:190) Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad (cid:190) Venus Wire Industries Ltd, Mumbai (cid:190) Viraj Alloys Ltd, Mumbai. 18. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 202/41 d) Vienti(cid:132) harjoittaviin intialaisiin tuottajiin etuyhteydess(cid:132) olevat yhteis(cid:148)n tuojat (cid:190) Isibars GmbH, D(cid:129)sseldorf, Saksa (cid:190) Mukand International Ltd, London, Yhdis- tynyt kuningaskunta. e) Yhteis(cid:148)n tuojat, jotka eiv(cid:132)t ole etuyhteydess(cid:132) vienti(cid:132) harjoittaviin intialaisiin tuottajiin (cid:190) Thyssen Schulte GmbH, Dortmund, Saksa (cid:190) Ibero Edelstahlhandel & Co KG, M(cid:129)lheim, Saksa (cid:190) Metaalcompagnie ”Brabant”, Valkenswaard, Alankomaat. Tutkimuksen aikana todettiin, ett(cid:132) Ibero Edels- tahlhandel ja Thyssen Schulte olivat itse asiassa etuyhteydess(cid:132) yhteis(cid:148)n tuottajiin. Tukia koskeva tutkimus kattoi 1 p(cid:132)iv(cid:132)n lokakuuta 1996 ja 30 p(cid:132)iv(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1997 v(cid:132)lisen ajan- jakson, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”tutkimusajanjakso”. Vahinkoa koskeva tutkimus kattoi ajanjakson vuodesta 1994 tutkimusajanjakson loppuun. Komissio pani 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1997 vireille samaa Intiasta per(cid:132)isin olevaa tuotetta koskevan polkumyynnin vastaisen tutkimuksen (1). T(cid:132)m(cid:132) tutkimus v(cid:132)liaikainen polkumyyntitulli on otettu k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n komission asetuksella (EY) N:o 1084/98 (2). on edelleen k(cid:132)ynniss(cid:132); B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote (13) Tarkastelun kohteena ovat ruostumattomasta ter(cid:132)k- sest(cid:132) valmistetut tangot, jotka eiv(cid:132)t ole enemp(cid:132)(cid:132) valmistettuja kuin kylm(cid:132)n(cid:132) muokattuja tai kylm(cid:132)n(cid:132) viimeisteltyj(cid:132) ja joissa on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 2,5 painopro- senttia nikkeli(cid:132) ja jotka ovat poikkileikkaukseltaan sek(cid:132) poikkileikkaukseltaan ympyr(cid:132)n muotoisia, tangot; n(cid:132)m(cid:132) tuotteet muun muotoiset vastaavat luokitellaan CN-koodeihin 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 ja 7222 20 81. hetkell(cid:132) t(cid:132)ll(cid:132) Ruostumattomassa ter(cid:132)ksess(cid:132) on runsaasti nikkeli(cid:132), kromia ja joskus my(cid:148)s molybdeeni(cid:132). N(cid:132)m(cid:132) seosai- neet suojaavat ruostumatonta ter(cid:132)st(cid:132) korroosiolta. tuotannonaloilla Ter(cid:132)stankoja k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n useilla kuten autoteollisuudessa, rakentamisessa, koneenra- kennuksessa ja kemianteollisuudessa. (10) Erilaisia ter(cid:132)stankotyyppej(cid:132), jotka eroavat toisistaan seosainepitoisuudeltaan, muodoltaan, toleranssil- taan ja l(cid:132)pimitaltaan, on runsaasti. Kaikki n(cid:132)m(cid:132) erilaiset tyypit voidaan kuitenkin laajasti ottaen luokitella ter(cid:132)stangoiksi, koska ne ovat fyysisilt(cid:132), kemiallisilta ja teknisilt(cid:132) perusominaisuuksiltaan (1) EYVL C 264, 30. 8. 1997, s. 2 (2) EYVL L 155, 29. 5. 1998, s. 3 samanlaisia ja koska niiden k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitus ja jake- lukanavat ovat samat. Niit(cid:132) voidaan t(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) pit(cid:132)(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) tutkimuksessa yhten(cid:132) ainoana tuoteluok- kana. 2. Samankaltainen tuote (11) Komissio totesi, ett(cid:132) Intiassa tuotetut ja myydyt ter(cid:132)stangot ja yhteis(cid:148)ss(cid:132) tuotetut ja myydyt ter(cid:132)s- tangot ovat samanlaisia fyysisilt(cid:132) ominaispiirteilt(cid:132)(cid:132)n ja k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitukseltaan, mink(cid:132) vuoksi ne ovat neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/ 97, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”perusasetus”, 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita. tosiasiallisesti C. TUET 1. Johdanto (12) Komissio tutki valituksen sis(cid:132)lt(cid:132)mien tietojen ja komission kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella seuraavaa viitt(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132), joissa vali- tuksen mukaan on my(cid:148)nnetty vientitukia: (cid:190) passbook-j(cid:132)rjestelm(cid:132) (cid:190) tuontitulleja koskevat hyvitykset (cid:190) tuotantohy(cid:148)dykkeiden tuonti etuustullein (cid:190) vientiteollisuuden vapaa-alueet / vientiin suun- tautuneet yksik(cid:148)t (cid:190) vapautus tuloverosta. Ensimm(cid:132)iset nelj(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) perustuvat vuonna 1992 annettuun ja 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1992 voimaan tulleeseen ulkomaankauppalakiin (Foreign Trade (Development and Regulation) Act), jolla kumottiin tuonti- ja vientivalvontalaki (Imports and Exports Control Act) vuodelta 1947. Ulkomaan- kauppalaissa valtuutetaan Intian viranomaiset anta- maan vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevia tiedo- tuksia. Niist(cid:132) esitet(cid:132)(cid:132)n tiivistelm(cid:132) vienti- ja tuonti- politiikkaa koskevissa asiakirjoissa, joita laaditaan joka viides vuosi ja p(cid:132)ivitet(cid:132)(cid:132)n vuosittain. T(cid:132)m(cid:132)n tapauksen tutkimusajanjaksoa koskee kaksi vienti- ja vuosia 1992–1997 ja 1997–2002 koskevat viisivuotis- suunnitelmat. tuontipolitiikka-asiakirjaa; ovat ne Viimeksi mainittu tuloveroja koskeva j(cid:132)rjestelm(cid:132) perustuu vuonna 1961 annettuun tuloverolakiin (Income Tax Act), jota muutetaan vuosittain rahoi- tuslailla (Finance Act). (14) Intian nykyisen vienti- ja tuontipolitiikan tavoitteet ovat: (cid:190) nopeuttaa maan siirtymist(cid:132) maailmanmarkki- suuntautuneeksi ta- noihin loudeksi laajenevien maailmanmarkkinoiden mahdollisimman tehokkaaksi hy(cid:148)dynt(cid:132)miseksi, dynaamiseksi (6) (7) (8) (9) L 202/42 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 7. 98 (cid:190) edist(cid:132)(cid:132) kest(cid:132)v(cid:132)(cid:132) talouskasvua varmistamalla tuotannon lis(cid:132)(cid:132)miseen tarvittavien t(cid:132)rkeimpien raaka-aineiden, kulutustava- roiden ja tuotantohy(cid:148)dykkeiden saatavuus, v(cid:132)lituotteiden, (cid:190) edist(cid:132)(cid:132) Intian maatalouden, teollisuuden ja palveluiden teknologista tasoa ja tehokkuutta niiden kilpailukyvyn parantamiseksi ja uusien ty(cid:148)llisyysmahdollisuuksien sek(cid:132) edist(cid:132)(cid:132) kansainv(cid:132)lisesti hyv(cid:132)ksyttyjen laatustan- dardien noudattamista, luomiseksi, (cid:190) tarjota kuluttajille hyv(cid:132)laatuisia tuotteita kohtuulliseen hintaan. (15) Komissio tarkasteli kyseist(cid:132) viitt(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) asi- anomaisissa vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevissa suunnitelmissa ja vuoden 1961 tuloverolain, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, perusteella. vahvistettujen politiikkojen (16) (17) (18) (19) 2. Passbook-j(cid:132)rjestelm(cid:132) (Passbook Scheme, PBS) Passbook- j(cid:132)rjestelm(cid:132) (Passbook scheme, PBS) on er(cid:132)s vienti- ja tuontipolitiikan v(cid:132)line, jolla tuetaan vienti(cid:132). PBS tuli voimaan 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1995. a) Tukikelpoisuus PBS:(cid:132)(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) viej(cid:132)t, jotka valmistavat tuot- teensa Intiassa ja viev(cid:132)t ne sitten maasta, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”valmistajaviej(cid:132)t”, sek(cid:132) viej(cid:132)t, jotka ovat valmistajia tai vain kauppiaita ja joille on my(cid:148)nnetty kauppa- huonetodistus Export House/Trading House/Star Trading House/Super Star Trading House Certi- ficat. Viimeksi mainittujen viejien, jotka on m(cid:132)(cid:132)ri- telty vienti- ja tuontipolitiikkaa koskevassa asiakir- jassa, on esitett(cid:132)v(cid:132) erityinen todiste aiemmasta vientitoiminnasta. b) Toteutus k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) voi Jokainen tukikelpoinen viej(cid:132) tehd(cid:132) niin kutsuttua passbookia koskevan hakemuksen. Se on johon kirjataan tullien hyvitys- ja veloitus- kirja, m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t. Se my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n ilman eri toimenpiteit(cid:132), jos yritys on tunnustettu valmistajaviej(cid:132) tai hyv(cid:132)ksytty vienti- tai tuontiyritys. Viej(cid:132) voi pyyt(cid:132)(cid:132) lopputuotteiden viennin osalta hyvityst(cid:132), joka voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)hempien tuonti- tullien maksamiseen. Intian viranomaisten vienti- tuotteille asettamien tuotantopanoksia ja myynti(cid:132) koskevien vakionormien (Standard Input/Output norms) mukaisesti my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)n hyvityksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) laskettaessa otetaan huomioon monta tekij(cid:132)(cid:132). Tuotantopanoksia ja myynti(cid:132) koskevissa vakionormeissa vahvistetaan ne m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t tavanomai- jotka tarvitaan yhden sesti lopputuoteyksik(cid:148)n tuottamiseen. Normit vahvistaa erityinen lisenssikomitea (Special Advance Licen- tuotantomenetelm(cid:132)n teknisen sing Committee) tuotuja raaka-aineita, tarkastelun ja yleisten tilastotietojen perusteella. Hyvitys my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n tuotantopanoksia ja myynti(cid:132) koskevia vakionormeja soveltaen siihen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n asti, joka vastaa Intian teollisuuden vientituotteiden tuotannossa k(cid:132)ytt(cid:132)mist(cid:132) tavanomaisesti maahantuo- duista tuotantopanoksista kannettavaa perustullia. Er(cid:132)s toinen tekij(cid:132) on ns. v(cid:132)himm(cid:132)isarvonlis(cid:132) (Minimum Value Addition, MVA). MVA on v(cid:132)him- joka intialaisen tuottajan on lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) m(cid:132)isarvo, tai (kotimaassa kautta) maahantuotujen ty(cid:148)voimakustannusten tuotantopanoksien lopputuotteiden tuotannon osalta. Intian viranomaiset ovat vahvista- neet MVA:n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ksi kyseisten tuotteiden viennin osalta 33 prosenttia. tuotantopanoksien tuotettujen arvoon (20) My(cid:148)nnetty hyvitys kirjataan passbookiin ja se voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) mink(cid:132) tahansa tavaroiden (raaka- aineet, tuotantohy(cid:148)dykkeet jne. ) tulevien tuontitul- lien kuittaamiseen lukuun ottamatta kuitenkaan vienti- ja tuontipolitiikassa m(cid:132)(cid:132)riteltyyn kiellettyjen tuontitavaroiden luetteloon (Negative List of Imports) sis(cid:132)ltyvi(cid:132) tavaroita. Luettelossa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n tavarat, joita joko ei saa tuoda tai jotka saa tuoda ainoastaan sen j(cid:132)lkeen, kun Intian viranomaiset ovat antaneet tuojalle erityisen lisenssin. Tuoduilla tavaroilla ei tarvitse olla yhteytt(cid:132) viej(cid:132)n tosiasialli- seen tuotantoon ja ne voidaan myyd(cid:132) Intian markkinoilla. (21) Passbook-hyvityksi(cid:132) ei voi siirt(cid:132)(cid:132). Passbook on voimassa kahden vuoden ajan sen antamisp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). Kahden vuoden ajanjakson p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132) mahdollisesti j(cid:132)ljell(cid:132) oleva hyvitys on k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) seuraavan 12 kuukauden aikana. Kolmannen vuoden p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)n raukeaa. Kyseisen yleisen aikataulun puitteissa ei ole asetettu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)- aikaa erityisen vientitoimen osalta teht(cid:132)ville hyvi- tyspyynn(cid:148)ille. hyvitysm(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (22) Kun kaikki passbook-hyvitykset on k(cid:132)ytetty, pass- book suljetaan ja sen haltijan on suoritettava toimi- valtaiselle viranomaiselle maksu. (23) ilmoittivat PBS:n liittyv(cid:132)(cid:132)n Intian viranomaiset kyselylomakkeeseen vastatessaan, ett(cid:132) kyseisess(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) viej(cid:132)lle palautetaan tuonnista kannet- tavat maksut vientituotteiden osalta, mutta tuon- nista kannettavia maksuja ei peruuteta viej(cid:132)maassa kulutukseen tarkoitetun samankaltaisen tuotteen osalta, j(cid:132)rjestelm(cid:132) on neuvoston asetuksen (EY) N:o 3284/94 (tukeen vastainen asetus) mukainen. suhteessa t(cid:132)ss(cid:132) ett(cid:132) ja jo kumotun asetuksen, (24) On pantava merkille, ett(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) suhteessa ei ole eroa viimeksi mainitun, ja sen korvanneen perusasetuksen v(cid:132)lill(cid:132). Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan ii) alakohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) tukena ei pidet(cid:132) vientiin menev(cid:132)n tuotteen vapaut- tamista veroista ja maksuista, jos vapauttaminen on my(cid:148)nnetty perusasetuksen liitteiden I, II ja III (vientitukea s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti. Lietteen I 18. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 202/43 sellaisista tarkastelevat koskeva esimerkkiluettelo) i alakohdassa t(cid:132)smenne- t(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) sellainen tuontimaksujen peruuttaminen joka on m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n suurempi tai palauttaminen, kuin tuotantopanoksista tuoduista kannettujen maksujen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), jotka k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n vien- tituotteen tuotannossa, on vientitukea. Perusase- tuksen liitteess(cid:132) II s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) kun tutkimuksen suorittavat viranomaiset tuotantopa- noksien k(cid:132)ytt(cid:132)mist(cid:132) tuotannossa, n(cid:132)iden on m(cid:132)(cid:132)ri- telt(cid:132)v(cid:132), ovatko viej(cid:132)maan viranomaiset ottaneet k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n j(cid:132)rjestelyn tai menettelyn sen tarkistami- seksi, mit(cid:132) tuotantopanoksia k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n vientituot- teen tuotannossa. Mainittua j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) ei t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa ole k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132). Itse asiassa kyseisten tuot- passbook-hyvitysten teiden muodossa my(cid:148)nnetty etuus lasketaan automaatti- sesti tuotantopanoksia ja myynti(cid:132) koskevien vakio- normien perusteella riippumatta siit(cid:132), onko tuotan- topanokset maahantuotu, onko niist(cid:132) maksettu tulli tai onko ne tosiasiallisesti k(cid:132)ytetty vientituotteiden tuotantoon. Intiassa viejille ei ole velvoitettu tuomaan tosiasiallisia Viej(cid:132) tuotantopanoksia tai k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n tuotuja tavaroita tuotannossa. PBS:ss(cid:132) lopputuotteen viej(cid:132)lle my(cid:148)n- net(cid:132)(cid:132)n hyvitysm(cid:132)(cid:132)r(cid:132), joka perustuu sellaiseen tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n, joka katsotaan kannetuksi lopputuotteen tuoduista tuotannossa k(cid:132)ytetyist(cid:132) tavanomaisesti tuotantopanoksista. Kyseinen hyvitysm(cid:132)(cid:132)r(cid:132) voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) mink(cid:132) tahansa tuotteen my(cid:148)hemm(cid:132)st(cid:132) tuonnista kannettavan tullin kuittaamiseen. Viej(cid:132) saa etua kaatamattomina tulleina mink(cid:132) tahansa tuotteen (raaka-aineiden tai tuotantohy(cid:148)dykkeiden) tuonnista. Kyseisess(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) viej(cid:132) voi siis maahantuoda tavaroita maksamatta tullia, jos se on aiemmin harjoittanut tavaroiden vienti(cid:132). Sen vuoksi PBS ei ole perusasetuksen liitteen I i alakohdan tai liitteen II mukainen peruutus- tai palautusj(cid:132)rjes- telm(cid:132). c) PBS:(cid:132)(cid:132) koskevat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t (26) (27) tuotantopanokset k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n vientituotteen tuotan- nossa. Perusasetuksen liitteess(cid:132) II olevan II kohdan 5 alakohdassa ja liitteess(cid:132) III olevan II kohdan 3 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) kun on k(cid:132)ynyt ilmi, ett(cid:132) viej(cid:132)maan viranomaiset eiv(cid:132)t ole ottaneet k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132), viej(cid:132)maan on tavallisesti suori- tettava tosiasiallisesti k(cid:132)ytettyihin tuotantopanok- siin tai todellisuudessa tapahtuneisiin maksusuori- tuksiin perustuva uusi tutkimus sen m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)mi- seksi, onko maksuja palautettu liikaa. Intian viran- omaiset eiv(cid:132)t suorittaneet kyseist(cid:132) tutkimusta. Sen vuoksi komissiokaan ei tutkinut, oliko vientituot- teen tuotannossa k(cid:132)ytettyjen tuotantopanosten tuonnista aiheutuvia maksuja tosiasiallisesti palau- tettu liikaa. J(cid:132)rjestelm(cid:132) merkitsee tukea, sill(cid:132) kantamattomien tuontitullien muodossa ilmenev(cid:132)st(cid:132) Intian viran- omaisten taloudellisesta tuesta koituu etua pass- bookin haltijalle, joka voi tuoda tavaroita tullitta k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) viennin ansiosta saatuja hyvityksi(cid:132). Se on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva tuki ja sen vuoksi se katsotaan erityiseksi tueksi perusase- tuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. Katsotaan my(cid:148)s, ett(cid:132) v(cid:132)himm(cid:132)isarvonlis(cid:132)(cid:132) koskeva vaatimus (ks. johdanto-osan 19 kappale) edellytt(cid:132)(cid:132) kotimaisten tavaroiden k(cid:132)ytt(cid:132)mist(cid:132) tuontitavaroiden sijasta. PBS on t(cid:132)lt(cid:132) osin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukainen erityinen tuki. Intian viranomaiset ilmoittivat alkuvuodesta 1997, ett(cid:132) PBS oli tosiasiallisesti p(cid:132)(cid:132)ttynyt ja ett(cid:132) hyvitys- pyynt(cid:148)j(cid:132) ei voinut en(cid:132)(cid:132) tehd(cid:132) 31 p(cid:132)iv(cid:132)n maalis- kuuta 1997 j(cid:132)lkeen tapahtuvien vientitoimien osalta. Viej(cid:132) voi kuitenkin edelleen k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)n- netty(cid:132) passbookia kolmen vuoden ajan sen anta- misp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). Ennen 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) maaliskuuta 1997 toteutettuja vientitoimia koskevien hyvityspyyn- t(cid:148)jen tekemiselle ei ole asetettu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaa. Vaikka j(cid:132)rjestelm(cid:132)n soveltaminen sellaisenaan on teknisesti p(cid:132)(cid:132)ttynyt, siit(cid:132) tuomalla tavaroita tullitta siihen saakka, kun kaikki hyvitykset on k(cid:132)ytetty, viimeist(cid:132)(cid:132)n kuitenkin 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n maaliskuuta 2000. N(cid:132)iss(cid:132) olosuhteissa katsotaan, ett(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)lle voidaan asettaa tasoi- tustulli. edelleen hy(cid:148)ty(cid:132) voivat viej(cid:132)t (25) tai palautusj(cid:132)rjestelm(cid:132) PBS ei ole perusasetuksen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti sallittu peruutus- taikka korvaavien tuotantopanosten palautusj(cid:132)rjestely, sill(cid:132) passbook-hyvityst(cid:132) ei lasketa suhteessa tuotannossa tosiasiallisesti tuotantopanoksiin. Lis(cid:132)ksi viej(cid:132) ei ole velvoitettu tuomaan tuotannossa k(cid:132)ytett(cid:132)vi(cid:132) tavaroita tullitta. k(cid:132)ytett(cid:132)viin d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen Vaikka oletettaisiin, ett(cid:132) kyseinen j(cid:132)rjestelm(cid:132) olisi tullinperuutus- tai tullinpalautusj(cid:132)rjestelm(cid:132) taikka palautusj(cid:132)rjestely, korvaavien k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ei ole otettu perusasetuksen liitteen I i alakohdan sek(cid:132) liitteiden II ja III mukaista j(cid:132)rjes- tely(cid:132) tai menettely(cid:132) sen tarkistamiseksi, mitk(cid:132) tuotantopanosten (28) joka normaalisti olisi kertynyt Viejien saama etu on laskettu sen tullim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n perusteella, tutki- musajanjaksona harjoitetusta tuonnista, mutta jota ei PBS:n puitteissa kannettu. Jotta saataisiin selville edunsaajan saama kokonaishy(cid:148)ty, kyseist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) on oikaistu lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) siihen tutkimusajanjaksona L 202/44 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 7. 98 kertynyt korko. Koska tullivapautuksista saadaan etua s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisesti tutkimusajanjakson aikana, ne vastaavat avustusten sarjaa. Vakiintuneena k(cid:132)yt(cid:132)n- t(cid:148)n(cid:132) on heijastaa kertaluonteisena avustuksena saatu etu edunsaajaan lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) vuotuinen markki- nakorko avustuksen nimellism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n olettaen, ett(cid:132) avustus on tehty tutkimusajanjakson ensimm(cid:132)isen(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132). T(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa on kuitenkin selv(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) avustuksia voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) milloin yksitt(cid:132)isi(cid:132) ja tutkimusajanjakson tahansa viimeisen p(cid:132)iv(cid:132)n v(cid:132)lill(cid:132). N(cid:132)in ollen sen sijasta, ett(cid:132) lis(cid:132)tt(cid:132)isiin vuotuinen korko koko m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n, on aiheellista olettaa, ett(cid:132) keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen avustus olisi saatu tutkimusajanjakson keskivaiheilla sen vuoksi koron olisi koskettava kuuden kuukauden ajanjaksoa ja oltava siten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n puolet vuotui- sesta markkinakorosta tutkimusajanjakson aikana Intiassa eli 7,29 prosenttia. Kyseinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (kanta- mattomat tullit ja korko) on jaettu tutkimusajan- jakson kokonaisviennille. ensimm(cid:132)isen ja Yhdeks(cid:132)n yrityst(cid:132) k(cid:132)ytti kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) tutki- musajanjaksona. Ne saivat 0,2–84,5 prosentin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) tukia. V(cid:132)hennys tuen saamiseen liittyvien tehtiin kaikille v(cid:132)hennyst(cid:132) kulujen perusteella hakeneille. Yksi yritys haki lis(cid:132)v(cid:132)hennyst(cid:132) tuen hakemiseen liittyvien kulujen perusteella. Kyseiset kulut olivat PBS-hakemusten k(cid:132)sittelyyn liittyvi(cid:132) konsulttipalkkioita. Perusasetuksen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti v(cid:132)hennys voidaan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) sellaisten kulujen perusteella, jotka olivat v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)mi(cid:132) tuen saamisen kannalta. Koska yritykset voivat saada tukea k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) ulkopuo- lisia konsultteja, v(cid:132)hennyshakemus ei ollut oikeu- tettu. j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) koskevat Facor-yrityksen (Ferro Alloys Corporation Ltd) toimittamat tarkastettavissa olevat tiedot olivat ep(cid:132)t(cid:132)ydelliset. Kyseisen yri- tyksen PBS:ss(cid:132) saamia tukia koskevat alustavat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t on tehty perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olleiden tietojen perusteella. Koska riippumattomista l(cid:132)hteist(cid:132) saatua muuta luotettavaa tietoa ei ollut k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) ja haluttiin v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132) yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytymisen palkit- seminen, kyseiseen yritykseen katsottiin aiheelli- seksi soveltaa korkeinta muille yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimi- neille yrityksille vahvistettua PBS:n etuusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) eli 84,5 prosenttia. 3. Tuontitulleja koskevat hyvitykset (Duty Entitlement Passbook Scheme, DEPB) PBS, josta luovuttiin 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1997. DEPB:(cid:132) on kahta tyyppi(cid:132): (cid:190) vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132) DEPB (cid:190) viennin j(cid:132)lkeinen DEPB. a) Vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132) DEPB (30) Vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) DEPB:i(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) valmistaja- intialainen viej(cid:132)t joka (jokainen harjoittaa vienti(cid:132)) tai valmistajiin etuyhteydess(cid:132) olevat kauppiasviej(cid:132)t (kauppiaat). Ollakseen tukikel- poinen kyseisess(cid:132) yrityksen on t(cid:132)ytynyt harjoittaa vienti(cid:132) kolmen vuoden ajan ennen hyvityspyynn(cid:148)n j(cid:132)tt(cid:132)mist(cid:132). j(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) valmistaja, Kyseisen tuotteen tuottajista tai viejist(cid:132) yksik(cid:132)(cid:132)n ei hakenut tai k(cid:132)ytt(cid:132)nyt vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) DEPB-j(cid:132)rjes- telm(cid:132)(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi komission ei tarvitse t(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) arvioida kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)n osaa. b) Tukikelpoisuus viennin j(cid:132)lkeisess(cid:132) DEPB:ss(cid:132) (31) Viennin j(cid:132)lkeinen DEPB on l(cid:132)hes samanlainen kuin edell(cid:132) kuvattu vienti(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132) DEPB. Sit(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) valmistajaviej(cid:132)t (jokainen intialainen valmistaja, joka harjoittaa vienti(cid:132)) tai kauppiasviej(cid:132)t (kauppiaat). c) Viennin j(cid:132)lkeisen DEPB:n toteutus k(cid:132)yt(cid:132)n- n(cid:148)ss(cid:132) (32) Kyseisess(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) tukikelpoiset viej(cid:132)t voivat pyyt(cid:132)(cid:132) hyvityksi(cid:132), jotka lasketaan tiettyn(cid:132) prosentti- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n(cid:132) maastavietyjen lopputuotteiden arvosta. vahvistaneet kyseiset Intian viranomaiset ovat DEPB-prosentit useimmille tavaroille (my(cid:148)s tarkas- tuotantopanoksia ja teltavana oleville tuotteille) myynti(cid:132) perusteella. Lisenssi, josta ilmenee hyvityksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), annetaan ilman eri toimenpiteit(cid:132). vakionormien koskevien Viennin j(cid:132)lkeinen DEPB mahdollistaa kyseisten hyvitysten k(cid:132)yt(cid:148)n kaikkien muiden kuin kiellet- tyjen tuontitavaroiden luettelossa mainittujen tava- roiden (esimerkiksi raaka-aineet tuotantohy(cid:148)- dykkeet) my(cid:148)hemp(cid:132)(cid:132)n tuontiin. Kyseiset tuontita- varat voidaan myyd(cid:132) kotimaan markkinoilla (jolloin niihin sovelletaan liikevaihtoveroa) tai ne voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) muuten. tai DEPB-hyvitykset ovat vapaasti siirrett(cid:132)viss(cid:132). DEPB- lisenssi on voimassa 12 kuukauden ajan sen anta- misp(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132). (29) Toinen vientiin liittyv(cid:132)(cid:132) tukea koskeva vienti- ja tuontipolitiikan v(cid:132)line on DEPB, joka tuli voimaan 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1997. DEPB:ill(cid:132) korvattiin (33) Kun kaikki hyvitykset on k(cid:132)ytetty, yrityksen on suoritettava toimivaltaiselle viranomaiselle maksu. 18. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 202/45 d) Viennin j(cid:132)lkeist(cid:132) DEPB:(cid:132)(cid:132) koskeva p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (34) Kyseinen j(cid:132)rjestelm(cid:132) on selv(cid:132)sti sidoksissa vientitu- lokseen. Kun yritys vie tavaroita, sille my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n jonka se voi k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) mink(cid:132) tahansa tava- hyvitys, roiden (raaka-aineiden tai tuotantohy(cid:148)dykkeiden) my(cid:148)hemm(cid:132)st(cid:132) tuonnista aiheutuvien tullien kuit- taamiseen. Kuten PBS, sek(cid:132)(cid:132)n ei ole sallittu tullin- palautusj(cid:132)rjestelm(cid:132) tai korvaavien tuotantopanosten palautusj(cid:132)rjestely edell(cid:132) johdanto-osan 25 kappa- leessa mainituista syist(cid:132). J(cid:132)rjestelm(cid:132) merkitsee tukea, sill(cid:132) kantamattomien tuontitullien muodossa ilmenev(cid:132)st(cid:132) Intian viranomaisten taloudellisesta tuesta koituu etua yritykselle, joka voi tuoda tava- roita tullitta. Se on oikeudellisesti vientituloksesta riippuva tuki ja sen vuoksi se katsotaan erityiseksi tueksi perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti. e) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen viennin j(cid:132)lkeisess(cid:132) DEPB:ss(cid:132) (35) Tutkimusajanjakson aikana er(cid:132)(cid:132)t yritykset hakivat viennin j(cid:132)lkeiseen DEPB-j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n liittyv(cid:132)(cid:132) tukea. Tukea ei kuitenkaan k(cid:132)ytetty tutkimusajan- jakson aikana, joten niist(cid:132) ei ole kertynyt tasoitet- tavaa etua. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi mit(cid:132)(cid:132)n t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)rjes- telm(cid:132)n vahingon korjaavaa marginaalia ei ole otettu k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n. jolla annetaan lupa valmis sitoutumaan. Lisenssi, tuontiin etuustullein, annetaan ilman eri toimenpi- teit(cid:132). Vientivelvoitteen t(cid:132)ytt(cid:132)minen edellytt(cid:132)(cid:132) vientitava- roiden tuottamista maahantuotuja tuotantohy(cid:148)dyk- keit(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132). (39) Lisenssin saamiseksi on maksettava k(cid:132)sittelymaksu. c) EPCGS:(cid:132)(cid:132) koskevat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t (40) (41) EPCGS on tasoitustullin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)nottoon johtava tuki, koska se, ett(cid:132) viej(cid:132) maksaa alennetun tullin tai tuo tullitta, on Intian viranomaisten taloudellista tukea; viranomainen luopuu sille kuuluvasta tulosta ja yritys saa etua, koska kannettavia tulleja on alen- nettu tai sille on my(cid:148)nnetty vapautus tulleista. Tuki on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti oikeudellisesti vientitulok- sesta riippuva, koska sit(cid:132) ei voi saada sitoutumatta tavaroiden vientiin, se katsotaan erityiseksi tueksi. ja sen vuoksi d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen 4. Tuotantohy(cid:148)dykkeiden tuonti etuustullein (Export Promotion Capital Goods Scheme, EPCGS) (42) (36) Vientiin liittyv(cid:132)(cid:132) tukea koskevia vienti- ja tuontipo- litiikan v(cid:132)lineit(cid:132) on my(cid:148)s EPCGS, tuli voimaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1990 ja jota muutet- tiin 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995. joka a) Tukikelpoisuus (37) EPCGS:(cid:132)(cid:132) voivat k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) valmistajaviej(cid:132)t (jokainen intialainen valmistaja, tai kauppiasviej(cid:132)t (kauppiaat). My(cid:148)s kauppiasviejiin etuyhteydess(cid:132) olevat valmistajat ovat voineet k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 1997 l(cid:132)htien. joka harjoittaa vienti(cid:132)) b) Toteutus k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) (38) Jotta yritys voi k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132), sen on esitet- t(cid:132)v(cid:132) toimivaltaisille viranomaisille yksityiskohtaiset tuotantohy(cid:148)dykkeiden tiedot maahantuotavien tyypist(cid:132) ja arvosta. Yritys voi tuoda tuotantohy(cid:148)dyk- keit(cid:132) joko tullitta tai alennetulla tullilla riippuen siit(cid:132), mink(cid:132) asteiseen vientivelvoitteeseen yritys on kuolettamisaikojen Viejien saama etu on laskettu tuotaritohy(cid:148)dyk- keiden kantamattomien tuontitullien perusteella jakamalla kyseinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) sellaiselle ajanjaksolle, joka vastaa kyseisten tuotantohy(cid:148)dykkeiden tavan- omaista kuolettamisaikaa kyseisell(cid:132) tuotannonalalla. Ajanjakso on m(cid:132)(cid:132)ritelty k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) jokaisen yri- tyksen tosiasiallisesti EPCGS:ss(cid:132) tuomien tuotanto- painotettua hy(cid:148)dykkeiden keskiarvoa (kyseisten tuotteiden tuotantom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n jolloin saatiin 15,5 vuoden tavan- perusteella), omainen tavalla laskettua tutkimusajanjaksoa koskevaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) on oikaistu tutkimusajanjakson siihen aikainen korko kyseisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)n koko edun selville saamiseksi. Ottaen huomioon joka vastaa kertaluonteista kyseisen tuen luonne, soveltaa Intian avustusta, katsottiin aiheelliseksi tutkimusajanjakson aikaista markkinakorkoa eli 14,58 prosenttia. Kyseinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on jaettu tutki- musajanjakson kokonaisviennille kuolettamisaika. Mainitulla lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) Kolme yrityst(cid:132) k(cid:132)ytti kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) tutki- musajanjaksona. Ne prosentin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) tukia. 0,1-1,1 saivat Facor (Ferro Alloys Corporation Ltd. ) toimittamat j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) koskevat tarkastettavissa olevat tiedot olivat ep(cid:132)t(cid:132)ydelliset. Kyseisen yrityksen t(cid:132)st(cid:132) j(cid:132)rjes- telm(cid:132)st(cid:132) saamia tukia koskevat alustavat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t L 202/46 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 7. 98 on tehty perusasetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olleiden tietojen perus- teella. Koska saatua riippumattomista muuta luotettavaa tietoa ei ollut k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) ja haluttiin v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132) yhteisty(cid:148)st(cid:132) kielt(cid:132)ytymisen palkit- seminen, kyseiseen yritykseen katsottiin aiheelli- seksi soveltaa korkeinta muille yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimi- neille yrityksille vahvistettua etuusm(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) eli 1,1 prosenttia. l(cid:132)hteist(cid:132) Yksi yritys, Raajratna Metal Industries Ltd, k(cid:132)ytti j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) tuotteen (s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)tt(cid:148)m(cid:132)sti kiepitetyt tangot) tuotantoon tarkoitettujen koneiden tuontiin. T(cid:132)m(cid:132) ei kuulu komission tutkimuksen alaan. Komissio varmensi, ett(cid:132) tuotuja koneita voidaan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ainoastaan erikseen myyt(cid:132)v(cid:132)n s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t- t(cid:148)m(cid:132)sti kiepitetyn tangon viimeistelyyn, eli koneita ei k(cid:132)ytet(cid:132) miss(cid:132)(cid:132)n vaiheessa ruostumattomasta ter(cid:132)ksest(cid:132) valmistettujen kirkastankojen valmistuk- seen (mukaan lukien yhteinen raaka-aine). T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi todettiin, ettei j(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) aiheudu hy(cid:148)ty(cid:132) kyseiselle yritykselle ruostumattomasta ter(cid:132)ksest(cid:132) valmistettavien tankojen tuotannon osalta. 5. Vientiteollisuuden (Export Processing Zones, EPZ) / Vientiin suuntau- (Export Oriented Units, tuneet yksik(cid:148)t vapaa-alueet EOU) (43) Vientiin liittyv(cid:132)(cid:132) tukea koskeviin vienti- ja tuonti- politiikan v(cid:132)lineisiin kuuluu lis(cid:132)ksi vientiteolli- suuden vapaa-alueiden (EPZ) ja vientiin suuntautu- neiden yksik(cid:148)iden (EOU) j(cid:132)rjestelm(cid:132), joka otettiin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1994. Komissio totesi, ettei yksik(cid:132)(cid:132)n kyseisen tuotteen tuottaja k(cid:132)yt(cid:132) n(cid:132)it(cid:132) v(cid:132)lineit(cid:132). T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi komis- sion ei tarvitse arvioida kyseist(cid:132) j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n tutkimuksen yhteydess(cid:132). 6. Vapautus tuloverosta (Income Tax Exemp- tion Scheme, ITES) (44) Tuloverosta vapauttamisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)n (ITES) oikeusperusta on vuoden 1961 tuloverolaki. Kysei- sess(cid:132) laissa, jota muutetaan vuosittain rahoituslailla (Finance Act), s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n verojen kantamisen perus- teista sek(cid:132) haettavissa olevista lukuisista vapautuk- sista ja v(cid:132)hennyksist(cid:132). Yritysten haettavissa olevista vapautuksista s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n muun muassa lain 10A, 10B ja 80HHC pyk(cid:132)l(cid:132)ss(cid:132). a) Tukikelpoisuus (45) Lain 10A pyk(cid:132)l(cid:132)n mukaisia vapautuksia voivat hakea vapaakauppa-alueilla sijaitsevat yritykset. 10B pyk(cid:132)l(cid:132)ss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detty(cid:132) vapautusta voivat hakea vientiin suuntautuneet yksik(cid:148)t. 80HHC pyk(cid:132)l(cid:132)n mukaista vapautusta voi hakea mik(cid:132) tahansa yritys, joka vie tavaroita. (46) (47) b) Toteuttaminen k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) Saadakseen edell(cid:132) mainitut veron maksamista koskevat v(cid:132)hennykset tai vapautukset, yritys tekee asiaa koskevan hakemuksen antaessaan veroilmoi- tuksensa veroviranomaisille verovuoden p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132). Verovuosi kest(cid:132)(cid:132) 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n maaliskuuta. Veroilmoitus on annettava viranomai- sille seuraavan marraskuun 30 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n menness(cid:132). Viranomaisten lopullinen veronm(cid:132)(cid:132)ritys voi vied(cid:132) kolmekin vuotta veroilmoituksen antamisesta. Yritys voi hakea ainoastaan yht(cid:132) edell(cid:132) mainituissa kolmessa pyk(cid:132)l(cid:132)ss(cid:132) s(cid:132)(cid:132)detyist(cid:132) v(cid:132)hennyksist(cid:132). Lain 10A, 10B ja 80HHC pyk(cid:132)l(cid:132)n mukaan yritykset voivat hakea vapautusta viennist(cid:132) saatujen myyntivoittojen verotuksesta. Tutkimusajanjakson aikana ainoastaan 80HHC pyk(cid:132)l(cid:132)n mukaista vapautusta tuloverosta. yritykset k(cid:132)yttiv(cid:132)t c) Tuloverosta vapauttamisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) koskevat p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t Vientitukia koskevan esimerkkiluettelon (perusase- tuksen liite I) e kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) ”viennin yhteydess(cid:132) maksettavista. v(cid:132)litt(cid:148)mist(cid:132) veroista. kokonaan tai osittain vapauttaminen” katsotaan vientitueksi. J(cid:132)rjestelm(cid:132) on Intian viranomaisten yritykselle antamaa taloudellista tukea; valtio j(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) kantamatta v(cid:132)litt(cid:148)mien verojen muodossa olevan valtiontulon, koska yritys on hakenut vapautusta tuloverosta. Kyseinen taloudellinen tuki merkitsee etua voi maksaa v(cid:132)hemm(cid:132)n tuloveroa. j(cid:132)rjestelm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle, joka (48) Tuki on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti oikeudellisesti vientitulok- sesta riippuva, koska sill(cid:132) vapautetaan vientitulot verosta, ja sen vuoksi se katsotaan erityiseksi tueksi. d) Tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n laskeminen (49) Kuten edell(cid:132) johdanto-osan 46 kappaleessa todet- tiin, 10A, l0B ja 80HHC pyk(cid:132)l(cid:132)n mukaista etua koskevat hakemukset tehd(cid:132)(cid:132)n j(cid:132)tett(cid:132)ess(cid:132) veroil- moitus verovuoden p(cid:132)(cid:132)ttyess(cid:132). Koska verovuosi kest(cid:132)(cid:132) Intiassa 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n maaliskuuta, katsotaan aiheelliseksi laskea kyseisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukainen etu verovuoden 1996–1997 ( 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) huhtikuuta 1996 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n maalis- kuuta 1997) perusteella, mik(cid:132) kattaa yhdeks(cid:132)n kuukautta tutkimusajanjaksosta. Viejien saama etu on sen vuoksi laskettu tavanomaisesti kannettavan verom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ja vapautuksen j(cid:132)lkeen kannetun vero- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n v(cid:132)lisen erotuksen perusteella. On otettu huomioon; ett(cid:132) joidenkin yritysten on maksettava ns. vaihtoehtoinen v(cid:132)himm(cid:132)isvero (minimum alter- nate tax), joka on vaihtoehtoinen tapa laskea tulove- rolain mukainen vero. Kyseisen(cid:132) verovuonna sovel- lettiin 43 prosentin yhti(cid:148)veroa. Kyseist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) on 18. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 202/47 lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) tutkimusajanjakson siihen oikaistu aikainen korko kyseisen j(cid:132)rjestelm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)n koko edun selville saamiseksi. Ottaen huomioon kyseisen tuen luonteen, joka vastaa kertaluonteista soveltaa Intian avustusta, katsottiin aiheelliseksi tutkimusajanjakson aikaista markkinakorkoa eli 14,58 prosenttia. Edun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on jaettu verovuoden 1996–1997 kokonaisviennille. 7. Tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) Verovuonna 1996–1997 kuusi 80HHC pyk(cid:132)l(cid:132)n mukaista 0,7–2,8 prosentin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) tukia. yrityst(cid:132) k(cid:132)ytti sai ja j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) (50) Tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) tutki- muksen kohteena olleiden viejien osalta on seuraava: Passbook DEPB EPCGS Tulovero Yhteens(cid:132) Bhansali Bright Bars Facor Grand Foundry Isibars Mukand Panchmahal Steel Raajratna Venus Wire Viraj Alloys 13,8 % 84,5 % 84,5 % 38,7 % 18,1 % 0,2 % 44,2 % 22,9 % 25,6 % 1,1 % 1,1 % 0,1 % 0,7 % 0,7 % 14,5 % 85,6 % 84,5 % 41,0 % 19,7 % 0,9 % 47,0 % 24,8 % 27,0 % 1,2 % 1,5 % 2,8 % 1,9 % 1,4 % 3. Yhteis(cid:148)n kulutus (53) D. VAHINKO 1. Yhteis(cid:148)n tuotannonala Ter(cid:132)stankojen todettavissa oleva kulutus yhteis(cid:148)ss(cid:132) tammikuusta 1994 kes(cid:132)kuuhun 1997 m(cid:132)(cid:132)ritettiin laskemalla yhteen yhteis(cid:148)n kokonaistuotanto ja kokonaistuonti t(cid:132)st(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) kokonaisvienti. T(cid:132)ss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rityksess(cid:132) komissio k(cid:132)ytti hyv(cid:132)kseen yhteis(cid:148)n tuotannonalan, muiden yhtei- s(cid:148)ss(cid:132) sijaitsevien tuottajien ja Euroferin toimittamia tietoja sek(cid:132) Eurostat-tilastoja. v(cid:132)hent(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) ja ja (51) Niiden viiden yhteis(cid:148)n tuottajan, jotka olivat tuke- neet valitusta t(cid:132)ysin yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineet komission kanssa (katso johdanto-osan 5 kappale), yhteenlaskettu ter(cid:132)stankojen tuotanto muodostaa 45 prosenttia kyseisen tuotteen kokonaistuotan- nosta yhteis(cid:148)ss(cid:132). N(cid:132)m(cid:132) yritykset muodostavat pe- rusasetuksen 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 8 kohdassa tarkoitetun yhteis(cid:148)n tuotannonalan. (54) Yhteis(cid:148)n kokonaiskulutus vuodesta 1994 kes(cid:132)- kuuhun 1997 oli 117 039 tonnia vuonna 1994, 146 025 tonnia vuonna 1995, 113 448 tonnia vuonna 1996 ja 148 457 tonnia ekstrapoloidun tutkimusajanjakson aikana. 2. Yleisi(cid:132) huomioita 4. Tuetun tuonnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ja markkinaosuus (52) On huomattava, ett(cid:132) tutkimusajanjakson pituus on ainoastaan yhdeks(cid:132)n kuukautta. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) tutki- tulokset on vuositason musajanjaksoon liittyv(cid:132)t vertailun mahdollistamiseksi 12 ekstrapoloitu kuukaudelle, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”ekstrapoloitu tutkimus- ajanjakso”. (55) Tuonti Intiasta kehittyi seuraavasti: 7 597 tonnia vuonna 1994, 11 170 tonnia vuonna 1995, 10 329 tonnia vuonna 1996 ja 8 311 tonnia ekstrapoloidun tutkimusajanjakson aikana. T(cid:132)m(cid:132) vastaa 714 tonnin eli 9,4 prosentin kokonaislis(cid:132)yst(cid:132). Kasvu oli suu- rinta vuodesta 1994 vuoteen 1996: 36 prosenttia (2 732 tonnia). L 202/48 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 7. 98 (56) Intiasta per(cid:132)isin olevan tuonnin markkinaosuus (m(cid:132)(cid:132)ritelty Eurostat-tietojen perusteella) kasvoi jatkuvasti siten, ett(cid:132) se oli 6,5 prosenttia vuonna 1994, 7,6 prosenttia vuonna 1995 ja 9,1 prosenttia vuonna 1996. Markkinaosuuden kasvu vuodesta 1994 vuoteen 1996 on siten 40 prosenttia. Tutki- musajanjaksona markkinaosuus pieneni pysyen kuitenkin edelleen merkitt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) (5,6 prosenttia). 5. Intiasta tukien avulla tuotavien tuotteiden hinnat ja hinnan alittavuus (57) Eurostat-tietojen perusteella on voitu todeta, ett(cid:132) tuonti Intiasta on vuoden 1994 ja tutkimusajan- jakson v(cid:132)lisen(cid:132) aikana tapahtunut hinnoilla, jotka ovat olleet pysyv(cid:132)sti alempia kuin yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan soveltamat hinnat. Tutkimusajanjaksoa koskenut yksityiskohtainen tarkastelu vahvistaa t(cid:132)m(cid:132)n tuloksen. (58) Kunkin yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineen intialaisen viej(cid:132)n tutkimusajanjaksona toteuttaman myynnin osalta suoritettiin yksityiskohtainen tarkastelu, jonka tarkoituksena oli selvitt(cid:132)(cid:132), alittivatko n(cid:132)iden viejien soveltamat hinnat yhteis(cid:148)n tuotannonalan myynti- hinnat. T(cid:132)m(cid:132) tarkastelu suoritettiin vertaamalla tuotetyypeitt(cid:132)in painotettuja keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)is(cid:132) vienti- hintoja ja yhteis(cid:148)n tuotannonalan etuyhteytt(cid:132) vailla olevilta osapuolilta veloittamia painotettuja keski- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) hintoja. Jos vienti tapahtui etuyhteydess(cid:132) olevien yritysten v(cid:132)lityksell(cid:132), vientihintoja oikais- tiin asianmukaisesti tuonnin ja ensimm(cid:132)iselle riip- pumattomalle asiakkaalle tapahtuneen myynnin v(cid:132)listen kustannusten huomioon ottamiseksi. Tuot- teet ryhmiteltiin t(cid:132)t(cid:132) vertailua varten eri tuotetyyp- peihin ter(cid:132)slajin, muodon, l(cid:132)pimitan ja toleranssin perusteella. (59) (60) Intialaisten tuottajien vientihintoja oikaistiin tarvit- taessa kuljetus- ja k(cid:132)sittelykustannuksia vastaavasti vapaasti yhteis(cid:148)n rajalla tullattuna -hinnan m(cid:132)(cid:132)rit- t(cid:132)miseksi. Yhteis(cid:148)n tuottajien myyntihintoja oikaistiin kaupan portaiden erojen mukaisesti, koska intialaisten tuot- tajien todettiin myyv(cid:132)n pelk(cid:132)st(cid:132)(cid:132)n kauppiaille, kun taas yhteis(cid:148)n tuotannonala myi sek(cid:132) kauppiaille ett(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)jille my(cid:148)nt(cid:132)en merkitt(cid:132)vi(cid:132) alennuksia kauppiaille. T(cid:132)m(cid:132) oikaisu tehtiin alentamalla yhteis(cid:148)n tuotannonalan loppuk(cid:132)ytt(cid:132)jilt(cid:132) veloittamia hintoja kauppiaille my(cid:148)nnettyj(cid:132) alennuksia vastaa- vasti. Lis(cid:132)ksi yhteis(cid:148)n tuotannonalan myyntihintoja (61) (62) oikaistiin huomioon ottamiseksi. tarvittaessa kuljetuskustannusten tekemist(cid:132) v(cid:132)itettyjen tuottajat pyysiv(cid:132)t Intialaiset vienti(cid:132) harjoittavat laatuerojen oikaisun huomioon ottamiseksi, mutta t(cid:132)t(cid:132) oikaisua ei voitu tehd(cid:132), koska asianomaisen tuotteen kemiallinen koostumus m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n kansainv(cid:132)lisiss(cid:132) standar- deissa. Pyynt(cid:148) oli luonteeltaan yleinen, mik(cid:132) tarkoittaa sit(cid:132), ett(cid:132) intialaiset tuottajat eiv(cid:132)t toimitta- neet yrityskohtaisia tietoja, mist(cid:132) syyst(cid:132) tietoja ei voitu asianmukaisesti todentaa. Lis(cid:132)ksi intialaiset tuottajat pyysiv(cid:132)t oikaisun teke- mist(cid:132) 1) toimitusaikojen erojen ja 2) hinnoitteluj(cid:132)r- jestelmien erojen mukaisesti (intialaisten tuottajien myyntihinnat ovat kiinteit(cid:132), kun taas yhteis(cid:148)n tuot- tajat k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t perushintaa, johon lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n niin kutsuttu ”seostelis(cid:132)” nikkeli-, kromi- ja molybdee- t(cid:132)h(cid:132)n pyynt(cid:148)(cid:148)n ei nikustannusten kattamiseksi); kuitenkaan voitu suostua, koska n(cid:132)iden tekij(cid:148)iden ei voitu osoittaa vaikuttavan hintojen vertailtavuu- teen. (63) Kahden intialaisen vienti(cid:132) harjoittavan tuottajan pyyt(cid:132)m(cid:132)(cid:132) oikaisua maksuehtojen erojen huomioon ottamiseksi ei my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n voitu tehd(cid:132). N(cid:132)m(cid:132) intia- laiset tuottajat v(cid:132)ittiv(cid:132)t, ett(cid:132) niiden maksuehdoissa vaadittiin yhteis(cid:148)n tuotannonalan soveltamista ehdoista poiketen, ett(cid:132) maksu oli suoritettava noin 30 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) ennen tavaroiden toimittamista. Komis- sion tutkimuksissa kuitenkin todettiin, ett(cid:132) asian- omaisten intialaisten tuottajien soveltamissa maksu- ehdoissa edellytettiin maksun suorittamista 60 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) l(cid:132)hetysp(cid:132)iv(cid:132)n j(cid:132)lkeen. Koska tavaroiden kuljetus Intiasta yhteis(cid:148)(cid:148)n ei keskim(cid:132)(cid:132)rin ylit(cid:132) 30:t(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132), tavaroista maksun toimituksen j(cid:132)lkeen eiv(cid:132)tk(cid:132) sit(cid:132) ennen, aivan kuten yhteis(cid:148)n tuotannonalakin. tuottajat saivat intialaiset (64) tuotteen kyseisen vapautus lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) 4,2 prosenttia, Lopuksi intialaiset tuottajat pyysiv(cid:132)t, ett(cid:132) Intialle yleisen tullietuusj(cid:132)rjestelm(cid:132)n (GSP) mukaisesti my(cid:148)nnetty 4,2 prosentin suuruisesta tullista otettaisiin huomioon hinnan alittavuuden ja vahingon korjaavan tason laskemisessa (katso johdanto-osan 97 kappale). N(cid:132)iden tuottajien mukaan intialaisten tuotteiden vientihintaan olisi ik(cid:132)(cid:132)n kuin tuonti Intiasta ei kuuluisi yleisen tullietuusj(cid:132)r- jestelm(cid:132)n soveltamisalaan. T(cid:132)h(cid:132)n pyynt(cid:148)(cid:148)n ei voitu suostua, koska hinnan alittavuus lasketaan markki- noilla tosiasiallisesti maksettujen hintojen perus- t(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) voida teella. Hypoteettisia tulleja ei ottaa huomioon. Asiaa koskevassa lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132), erityisesti neuvoston asetuksen (EY) N:o 3281/ 94 (1), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 602/98 (2), 13 artiklassa, todetaan, ett(cid:132) yleisen tullietuusj(cid:132)rjestelm(cid:132)n mukaisen kohtelun my(cid:148)nt(cid:132)minen ei est(cid:132) vahingollisen polkumyynnin vastaisten toimien toteuttamista. (65) Asianmukaisesti oikaistujen painotettujen keski- yhteis(cid:148)n tuotan- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isten vientihintojen ja (1) EYVL L 348, 31. 12. 1994, s. 1 (2) EYVL L 80, 18. 3. 1998, s. 1 18. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 202/49 nonalan painotettujen keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isten myyntihin- tojen vertailu osoitti, ett(cid:132) intialaisten vienti(cid:132) harjoit- tavien tuottajien hinnat alittivat yhteis(cid:148)n tuottajien hinnat seuraavasti: (cid:190) Bhansali Brightbars Pvt Ltd, Mumbai (Bombay) 14,5 % (cid:190) Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur 16,5 % (cid:190) Grand Foundry Ltd, Mumbai (Bombay) 13,3 % (cid:190) Isibars Ltd, Mumbai (Bombay) 19,5 % (cid:190) Mukand Ltd, Mumbai (Bombay) 17,9 % Lis(cid:132)ksi todettiin yhteis(cid:148)n tuotannonalan myynti- hintoja vertailtaessa, ett(cid:132) samojen tuotetyyppien myyntihinnat asiakasryhmille vertailukelpoisille vaihtelivat merkitt(cid:132)v(cid:132)sti saman ajanjakson aikana. Lis(cid:132)ksi myyntihinnat vaihtelivat eri ajanjaksoina (ja olivat laskusuunnassa vuodesta 1995 l(cid:132)htien), mik(cid:132) johti yhteis(cid:148)n tuotannonalan muodostavien tuotta- jien osalta siihen, ett(cid:132) kannattavuus oli erilainen eri ajanjaksoina. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) komissio p(cid:132)(cid:132)tteli, ett(cid:132) intialaisten tuottajien v(cid:132)itteist(cid:132) huolimatta ei tutki- muksen t(cid:132)ss(cid:132) vaiheessa ollut olemassa mit(cid:132)(cid:132)n viit- teit(cid:132) siit(cid:132), ett(cid:132) hinnan alittavuuden laskelmat olisivat turhia. (cid:190) Panchmahal Steel Ltd, Baroda 13,9 % 6. Yhteis(cid:148)n tuotannonalan tilanne (cid:190) Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmadabad (cid:190) Venus Wire Industries Ltd, Mumbai (Bombay) (cid:190) Viraj Alloys Ltd, Mumbai (Bombay) 19,8 %. (66) intialaiset tuottajat Tutkimuksen kuluessa tietyt v(cid:132)ittiv(cid:132)t, ett(cid:132) hinnan alittavuuden marginaalien laskeminen t(cid:132)m(cid:132)n tutkimuksen yhteydess(cid:132) on turhaa, kun otetaan huomioon (cid:132)skett(cid:132)isess(cid:132) kilpai- luasioita koskevassa komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 98/247/ (Asia IV/35. 814 (cid:190) EHTY esitetyt Seostelis(cid:132)) (1). toteamukset P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) todetaan, ett(cid:132) ruostumatonta ter(cid:132)st(cid:132) olevien levytuotteiden tuottajat yhteis(cid:148)ss(cid:132) olivat viitearvojen muuttaneet laskukaavaa. T(cid:132)m(cid:132)n menettelytavan tavoitteena ja seurauksena on ollut sek(cid:132) rajoittaa ett(cid:132) v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) tavanomaista kilpailua yhteismarkkinoilla”. seostelis(cid:132)n ”yhteisesti Olisi kuitenkin huomattava, ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s ei koske tukia koskevan tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta. Ter(cid:132)stangot kuuluvat ruostumattomasta ter(cid:132)ksest(cid:132) valmistettuihin pitkiin tuotteisiin, eiv(cid:132)tk(cid:132) edell(cid:132) mainitussa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) tarkoitettuihin levy- tuotteisiin. asiasta virallisen valituksen Intialaiset yritykset vahvistivat t(cid:132)m(cid:132)n eron, mutta v(cid:132)ittiv(cid:132)t, ett(cid:132) my(cid:148)s ter(cid:132)stankojen osalta oli olemassa yhdenmukaistettu menettelytapa. Kaksi yrityst(cid:132) teki neuvoston asetuksen N:o 17/62 (2) perusteella. Komissiolle ei kuitenkaan t(cid:132)ss(cid:132) vaiheessa toimitettu tai sen k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)n annettu ratkaisevia todisteita siit(cid:132), ett(cid:132) ter(cid:132)s- tankojen tuottajat olisivat ”yhteisesti sopineet ter(cid:132)s- tankojen hinnoitteluj(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132)”. T(cid:132)ss(cid:132) yhtey- dess(cid:132) on syyt(cid:132) korostaa, ett(cid:132) ruostumatonta ter(cid:132)st(cid:132) olevien levytuotteiden ja ter(cid:132)stank(cid:148)jen tuottajat ovat suurelta osin eri yrityksi(cid:132). (1) EYVL L 100, 1. 4. 1998, s. 55 (2) EYVL 13, 21. 2. 1962, s. 204/62 16,8 % 6. 1. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasi- teetin k(cid:132)ytt(cid:148)aste 13,2 % (67) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan kokonaistuotanto vuodesta 1994 vuoden 1997 kes(cid:132)kuuhun oli seuraava: 60 800 tonnia vuonna 1994, 65 459 tonnia vuonna 1995, 53 070 tonnia vuonna 1996 ja 66 640 tonnia ekstra- poloidun tutkimusajanjakson aikana. (68) kuluneina Yhteis(cid:148)n tuotannonalan kokonaistuotannon todet- tiin vaihdelleen viimeksi vuosina kysynn(cid:132)n ja Intiasta per(cid:132)isin olevan halpatuonnin muutoksia vastaavasti. Vuotta 1995 voidaan tuotan- tom(cid:132)(cid:132)rin(cid:132) mitattuna luonnehtia menestyksekk(cid:132)(cid:132)ksi vuodeksi yhteis(cid:148)n tuotannonalalle, mik(cid:132) johtui erit- t(cid:132)in korkeasta kysynn(cid:132)st(cid:132), kun taas vuonna 1996 tuotanto laski merkitt(cid:132)v(cid:132)sti. T(cid:132)m(cid:132) johtui siit(cid:132), ett(cid:132) yhteis(cid:148)n kulutus laski vuonna 1996 ja ett(cid:132) intia- laiset vienti(cid:132) harjoittavat tuottajat myiv(cid:132)t tuotteitaan eritt(cid:132)in alhaisilla hinnoilla, jotka alittivat yhteis(cid:148)n tuotannonalan myyntihinnat. Tutkimusajanjaksona j(cid:132)lleen yhteis(cid:148)n tuotannonalan tuotanto kasvoi kysynn(cid:132)n kasvun seurauksena, mutta myyntihinnat j(cid:132)iv(cid:132)t aiempaa alhaisemmalle tasolle. (69) Tuotantokapasiteetin ja sen k(cid:132)ytt(cid:148)asteen kehityk- sest(cid:132) voidaan todeta, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonala k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) samoja koneita my(cid:148)s muiden tuotteiden valmistukseen. Tuotantokapasiteettia ja sen k(cid:132)yt- t(cid:148)astetta on t(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) vaikea arvioida tarkasti kyseess(cid:132) olevan tuotteen osalta. N(cid:132)in ollen n(cid:132)iden kahden tekij(cid:132)n perusteella ei katsottu olevan tarkoi- tuksenmukaista tehd(cid:132) p(cid:132)(cid:132)telmi(cid:132). 6. 2. Myyntim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t (70) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan etuyhteytt(cid:132) vailla oleville osapuolille yhteis(cid:148)ss(cid:132) myym(cid:132) tuotem(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli 31 659 L 202/50 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 7. 98 (71) (72) (73) tonnia vuonna 1994, 33 264 tonnia vuonna 1995, 22 988 tonnia vuonna 1996, 21 081 tonnia tutki- musajanjaksona ja 28 108 tonnia ekstrapoloidun tutkimusajanjaksona aikana; etuyhteydess(cid:132) oleville osapuolille myytiin 12 977 tonnia vuonna 1994, 13 675 tonnia vuonna 1995, 11 930 tonnia vuonna 1996, 13 092 tonnia tutkimusajanjaksona ja 17 456 tonnia ekstrapoloidun tutkimusajanjakson aikana. Todettiin, ett(cid:132) myynnin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) etuyhteytt(cid:132) vailla oleville osapuolille yhteis(cid:148)ss(cid:132) sek(cid:132) myynnin yhteis- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) etuyhteytt(cid:132) vailla oleville ja etuyhteydess(cid:132) oleville osapuolille yhteis(cid:148)ss(cid:132) noudatti samanlaista kehityssuuntaa kuin tuotannon m(cid:132)(cid:132)r(cid:132). Myynti- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t vaihtelivat viimeksi kuluneiden vuosien aikana ja laskivat merkitt(cid:132)v(cid:132)sti vuonna 1996. T(cid:132)m(cid:132) tutkimusajanjakson kehityssuunta k(cid:132)(cid:132)ntyi merkitt(cid:132)vien jotka johtivat myyntim(cid:132)(cid:132)rien kasvuun vuoteen 1996 verrattuna. hinnanalennusten j(cid:132)lkeen, vasta T(cid:132)m(cid:132)n kehityksen my(cid:148)t(cid:132) myynti etuyhteytt(cid:132) vailla oleville osapuolille v(cid:132)heni yli 11 prosenttia vuoden 1994 ja ekstrapoloidun tutkimusajanjakson v(cid:132)lill(cid:132). T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) todettiin, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotan- nonala ei ollut pystynyt hy(cid:148)tym(cid:132)(cid:132)n markkinoiden yleisest(cid:132) kasvusta. 6. 3. Markkinaosuus Intiasta per(cid:132)isin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi merkitt(cid:132)v(cid:132)sti vuodesta 1994 vuoteen 1996 (katso edell(cid:132)), kun taas yhteis(cid:148)n tuotannonalan markkinaosuus pieneni samana ajanjaksona. Kun otetaan huomioon sek(cid:132) etuyhteydess(cid:132) oleville ett(cid:132) etuyhteytt(cid:132) vailla oleville osapuolille suuntautunut myynti, voidaan todeta, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan markkinaosuus oli 38,1 prosenttia vuonna 1994, 32,1 prosenttia vuonna 1995 ja 30,8 prosenttia vuonna 1996. Markkinaosuuden menetys oli n(cid:132)in ollen 19,2 prosenttia. Markkinaosuus oli alimmil- laan tutkimusajanjaksona (30,7 prosenttia). (74) Kun otetaan huomioon ainoastaan etuyhteytt(cid:132) vailla oleville osapuolille suuntautunut myynti, voidaan todeta, ett(cid:132) markkinaosuus pieneni merkit- t(cid:132)v(cid:132)sti ollen 27,0 prosenttia vuonna 1994, 22,8 prosenttia vuonna 1995 ja 20,1 prosenttia vuonna 1996. T(cid:132)m(cid:132) vastaa 25,6 prosentin menetyst(cid:132) mark- alimmillaan oli kinaosuudessa. Markkinaosuus tutkimusajanjaksona (18,9 prosenttia). 6. 4. Myyntihinnat (75) Yhteis(cid:148)n tuotannonalan myyntihinnat ovat olleet laskussa vuodesta 1995 l(cid:132)htien. Est(cid:132)(cid:132)kseen markki- naosuuden jatkuvat menetykset yhteis(cid:148)n tuotan- nonala on laskenut hintojaan 21 prosentilla vuodesta 1995. Indeksilukuina ilmaistuna myynti- vuonna 1995 126:een hinnat laskivat 134:st(cid:132) (76) (77) (78) (79) (80) vuonna 1996 ja edelleen 106:een tutkimusajanjak- sona (indeksiluku 100 vastaa hintaa vuonna 1994). 6. 5. Kannattavuus Tutkimus osoitti, ett(cid:132) yht(cid:132) poikkeusta lukuun otta- matta yhteis(cid:148)n tuotannonalan tuottajien taloudel- linen tilanne oli parempi vuonna 1994 kuin tutki- musajanjaksona. Kaikkien yritysten voittomargi- naalit pieneniv(cid:132)t merkitt(cid:132)v(cid:132)sti, varsinkin vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lill(cid:132), ja erityisesti yksi yritys k(cid:132)rsi tuntuvia tappioita tutkimusajanjaksona. painotettu Tutkimusajanjakson keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen (yht(cid:132) tuottajia lukuun otta- voittomarginaali oli matta) ep(cid:132)tyydytt(cid:132)v(cid:132) kaikkien tuottajien osalta, koska myyntihinnat olivat laskeneet. Voittomarginaalin kehitys indeksiluvuin ilmaistuna on seuraava: 100 vuonna 1994, 312 vuonna 1995, 151 vuonna 1996 ja 73 tutkimusajanjaksona. 6. 6. Ty(cid:148)llisyys ja varastot Yhteis(cid:148)n tuotannonalan ty(cid:148)ntekij(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) pysyi suhteellisen vakaana ollen 602 henkil(cid:148)(cid:132) vuonna 1994 ja 592 henkil(cid:148)(cid:132) tutkimusajanjaksona. Er(cid:132)iss(cid:132) tapauksissa irtisanomiset pystyttiin v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n ainoastaan ty(cid:148)aikaa lyhent(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132). Varastot kasvoivat yli 3 000 tonnilta vuoden 1994 ja tutkimusajanjakson v(cid:132)lill(cid:132) siten, ett(cid:132) niiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli tutkimusajanjakson lopussa 10 923 tonnia. 7. P(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t k(cid:132)rsiv(cid:132)n merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) Edell(cid:132) selostetusta voidaan p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotan- vahinkoa. nonalan T(cid:132)rkeimm(cid:132)t vahingon osoittimet ovat intialaisten vienti(cid:132) harjoittavien tuottajien merkitt(cid:132)v(cid:132) alihin- noittelu, johtuva yhteis(cid:148)n tuotannonalan myyntihintojen lasku, ep(cid:132)tyydytt(cid:132)v(cid:132) kannattavuus, intialaisten tuottajien markkinaosuuden merkitt(cid:132)v(cid:132) kasvu vuosina 1994–1996 ja yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan markkinaosuuden vastaava pieneneminen, myyntim(cid:132)(cid:132)rien lasku ja varastojen kasvu. t(cid:132)st(cid:132) E. SYY-YHTEYS 1. Tuetun tuonnin vaikutus Intiasta per(cid:132)isin olevan tuonnin markkinaosuuden nopea kasvu (40 prosenttia vuosina 1994–1996) ja todettu merkitt(cid:132)v(cid:132) hinnan alittavuus (jopa 16,3 prosenttia) osuvat yksiin yhteis(cid:148)n tuotannonalan tilanteen heikkenemisen kanssa erityisesti silt(cid:132) osin kuin on kyse markkinaosuuden menetyksist(cid:132), hintojen laskusta ja ep(cid:132)tyydytt(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) kannattavuu- desta. (81) Intiasta tuleva tuettu tuonti j(cid:132)tti menestyksekk(cid:132)(cid:132)n vuoden 1995 j(cid:132)lkeen yhteis(cid:148)n tuotannonalalle kaksi vaihtoehtoa: s(cid:132)ilytt(cid:132)(cid:132) hinnat entisell(cid:132)(cid:132)n tai l(cid:132)hte(cid:132) mukaan hinnanalennuksiin kannattavuuden 18. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 202/51 toiset alensivat niit(cid:132). Molemmat kustannuksella. Vuonna 1996 er(cid:132)(cid:132)t yhteis(cid:148)n tuot- tajat yrittiv(cid:132)t pit(cid:132)(cid:132) myyntihintansa korkeina, kun taas taktiikat kannattavuuden heikkenemiseen joko johtivat (myynti- suoraan (alemmat hinnat) tai v(cid:132)lillisesti m(cid:132)(cid:132)rien lasku ja siit(cid:132) johtuen korkeammat yleis- kustannukset myyty(cid:132) tonnia kohti). Tutkimusajan- jaksona kaikki yhteis(cid:148)n tuottajat laskivat edelleen hintojaan, mill(cid:132) oli j(cid:132)lleen kielteisi(cid:132) vaikutuksia kannattavuuteen. T(cid:132)m(cid:132) osoittaa selv(cid:132)sti markki- noiden alttiuden hintavaihteluille ja intialaisten vienti(cid:132) harjoittavien tuottajien harjoittaman alihin- noittelun keskeisen merkityksen (82) Tietyt intialaiset tuottajat huomauttivat, etteiv(cid:132)t ne olleet aiheuttaneet merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) vahinkoa, koska ne myiv(cid:132)t tuotetta vain rajoitetulle m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lle kauppiaita, kun taas yhteis(cid:148)n tuottajat k(cid:132)viv(cid:132)t kauppaa my(cid:148)s sellaisten tuotteen k(cid:132)ytt(cid:132)jien ja kauppiaiden kanssa, jotka eiv(cid:132)t kuuluneet intialaisten tuottajien asiak- kaisiin. T(cid:132)st(cid:132) intialaisten tuotteiden ja yhteis(cid:148)n tuotteiden v(cid:132)linen kilpailu olisi rajallista ja sen piiriin kuuluisi vain 35 prosenttia yhteis(cid:148)n kokonaismarkkinoista. T(cid:132)m(cid:132) v(cid:132)ite on kuitenkin ristiriidassa sen tosiseikan kanssa, ett(cid:132) markkinat ovat reagoivat nopeasti hintojen muutoksiin ja ett(cid:132) intialaiset tuottajat voivat halu- tessaan k(cid:132)yd(cid:132) kauppaa muiden yhteis(cid:148)ss(cid:132) toimivien ostajien kanssa. avoimet syyst(cid:132) ja nonalan tilanne. Todennettavissa olevien tietojen puutteen vuoksi ja ottaen huomioon ter(cid:132)stankojen markkinoiden avoimuuden yhteis(cid:148)ss(cid:132) (cid:190) erityisesti hintojen osalta (cid:190) p(cid:132)(cid:132)teltiin, ett(cid:132) kehitys on sijaitsevien tuottajien osalta muiden yhteis(cid:148)ss(cid:132) todenn(cid:132)k(cid:148)isesti noudattanut yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimi- neiden tuottajien kehityst(cid:132). (86) (87) Lis(cid:132)ksi todettiin, ett(cid:132) kolmansista maista tulevalla tuonnilla ei ole ollut ratkaisevaa vaikutusta yhteis(cid:148)n tuotannonalan tilanteeseen. T(cid:132)m(cid:132) tuonti on joko ollut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)lt(cid:132)(cid:132)n v(cid:132)h(cid:132)ist(cid:132) tai hinnoiltaan kalliimpaa. Ainoastaan tuonti Ven(cid:132)j(cid:132)lt(cid:132) n(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) tapahtuneen keskim(cid:132)(cid:132)rin alhaisemmilla hinnoilla kuin tuonti Intiasta, mutta tutkimusajanjakson tuontim(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli vain 1,2 prosenttia yhteis(cid:148)n markkinoista. Intialaiset tuottajat v(cid:132)ittiv(cid:132)t my(cid:148)s, ett(cid:132) ter(cid:132)stankojen tuotannon p(cid:132)(cid:132)asiallisen raaka-aineen muodostavien kuumavalssattujen tankojen hinnat ja ter(cid:132)stankojen hinnat eiv(cid:132)t ole viime vuosina laskeneet samassa tahdissa. T(cid:132)m(cid:132)n v(cid:132)itet(cid:132)(cid:132)n aiheuttaneen vaikeuksia integroitumattomille tuottajille, koska ne ovat joutuneet hankkimaan raaka-aineensa korkeam- milla hinnoilla. Integroitumattomien tuottajien vaikeuksien ei t(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) voitu katsoa johtuvan Intiasta per(cid:132)isin olevasta tuonnista. Esitetty(cid:132) v(cid:132)itett(cid:132) ei perusteltu, joten sit(cid:132) ei voitu ottaa huomioon tutkimuksen t(cid:132)ss(cid:132) vaiheessa. 2. Muut tekij(cid:132)t 3. P(cid:132)(cid:132)telm(cid:132) (83) Komissio tutki, voisiko yhteis(cid:148)n tuotannonalalle aiheutunut vahinko johtua muista tekij(cid:148)ist(cid:132) kuten markkinoiden yleisest(cid:132) kehittymisest(cid:132), yhteis(cid:148)n tuotannonalan omasta tai muista kolmansista maista per(cid:132)isin olevasta tuonnista. toiminnasta (84) Tietyt intialaiset tuottajat v(cid:132)ittiv(cid:132)t, ett(cid:132) valituksen tehneen yhteis(cid:148)n tuotannonalan toiminta oli teho- tonta, ja ottivat t(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) esille erityisesti tuotantokapasiteetin alhaisen k(cid:132)ytt(cid:148)asteen. Kapasi- teetin k(cid:132)ytt(cid:148)astetta ei kuitenkaan, kuten edell(cid:132) todettiin, katsottu voitavan k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ratkaisevana vahingon k(cid:132)yt(cid:148)n mahdollinen v(cid:132)heneminen sijoittuisi joka tapauk- sessa samaan ajankohtaan kuin yhteis(cid:148)n tuotan- nonalan myyntim(cid:132)(cid:132)rien merkitt(cid:132)v(cid:132) lasku ja osuisi n(cid:132)in yksiin tuetun tuonnin lis(cid:132)(cid:132)ntymisen kanssa. osoittimena. Kapasiteetin (85) selvitettiin my(cid:148)s, oliko Tutkimuksen kuluessa johdanto-osan kappaleessa m(cid:132)(cid:132)ritettyyn yhteis(cid:148)n tuotannonalaan kuulumattomien yhteis(cid:148)n tuottajien tilanne erilainen kuin yhteis(cid:148)n tuotan- 51 (88) Koska jonka yhteis(cid:148)n alihinnoittelu, tuotannonalan hintojen lasku ja ep(cid:132)tyydytt(cid:132)v(cid:132) kannattavuus sek(cid:132) Intiasta per(cid:132)isin olevan tuonnin markkinaosuuden merkitt(cid:132)v(cid:132) kasvu vuodesta 1994 vuoteen 1996 vasta yhteis(cid:148)n (kehitys, suunta k(cid:132)(cid:132)ntyi tuotannonalan alennettua hintojaan) ja yhteis(cid:148)n tuotannonalan markkinaosuuden vastaava pienene- minen osuivat ajallisesti yksiin, p(cid:132)(cid:132)teltiin, ett(cid:132) Intiasta tuleva tuettu tuonti oli erikseen tarkastel- tuna aiheuttanut merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) vahinkoa yhteis(cid:148)n tuotannonalalle. F. YHTEIS(cid:153)N ETU (89) olisiko arvioida, Voidakseen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto kokonai- suutena katsoen yhteis(cid:148)n edun vastaista, komissio tarkasteli perusasetuksen 31 artiklan mukaisesti toimenpiteiden toteuttamisen ja toteuttamatta j(cid:132)tt(cid:132)- misen vaikutuksia eri osapuolten etuihin. L 202/52 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 7. 98 (90) Toimenpiteit(cid:132) ei voida ottaa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n, jos yhteis(cid:148)n toimielimet voivat kaikkien toimitettujen tietojen perusteella selke(cid:132)sti p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) toimenpiteiden soveltaminen ei ole yhteis(cid:148)n edun mukaista. (91) Asian tutkimiseksi komissio l(cid:132)hetti kyselylomak- keet 59:lle ter(cid:132)stankojen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132)lle, mutta ei saanut kyselyyns(cid:132) lainkaan perusteltuja vastauksia. T(cid:132)m(cid:132)n katsottiin osoittavan, ett(cid:132) tutkimuksen tulos ei todenn(cid:132)k(cid:148)isesti vaikuttaisi merkitt(cid:132)v(cid:132)sti tuotteen k(cid:132)ytt(cid:132)jien tilanteeseen joko siksi, ett(cid:132) ter(cid:132)stangot eiv(cid:132)t ole niille merkitt(cid:132)v(cid:132) kustannustekij(cid:132) tai siksi, ett(cid:132) ter(cid:132)stankoihin liittyv(cid:132) jatkojalostus muodostaa vain pienen osan niiden kokonaistuotannosta. Tasoitustoimenpiteist(cid:132) mahdolliset hinnankorotukset olisivat joka tapauksessa kohtuul- lisia, koska sek(cid:132) yhteis(cid:148)ss(cid:132) ett(cid:132) sen ulkopuolella on suuri m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kilpailijoita. johtuvat (92) (93) yhteis(cid:148)ss(cid:132). Lis(cid:132)ksi otettiin yhteytt(cid:132) nelj(cid:132)(cid:132)ntoista yritykseen, jotka toimittavat raaka-aineita ter(cid:132)stankojen tuotta- jille voidaan p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) hyv(cid:132)n kauppatavan palauttaminen toisi t(cid:132)lle varhaisemman jalostusasteen teollisuu- delle hy(cid:148)ty(cid:132) niin tuotannon, myynnin, ty(cid:148)llisyyden kuin kannattavuudenkin osalta. vastauksista Saaduista v(cid:132)itteet Lopuksi v(cid:132)itettiin, ett(cid:132) toimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto ei voi olla yhteis(cid:148)n edun mukaista, kun otetaan huomioon edell(cid:132) mainitut seostelis(cid:132)n laskuk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132). T(cid:132)lt(cid:132) osin viitataan edell(cid:132) esitet- tyihin huomioihin. Lis(cid:132)ksi tarkastelussa otettiin huomioon se seikka, ett(cid:132) yksik(cid:132)(cid:132)n tuotteen k(cid:132)ytt(cid:132)j(cid:132) ei vastannut komission kyselylomakkeeseen ja v(cid:132)it- t(cid:132)nyt, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n tuotannonalan ter(cid:132)stangoista veloittamat hinnat olisivat perusteettoman korkeita. (94) Ei siis ole olemassa todisteita siit(cid:132), etteik(cid:148) toimen- piteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto olisi yhteis(cid:148)n edun mukaista. G. V(cid:142)LIAIKAINEN TULLI (95) Komissio katsoo tukea, vahinkoa, syy-yhteytt(cid:132) ja yhteis(cid:148)n etua koskevien p(cid:132)(cid:132)telmien perusteella, ett(cid:132) v(cid:132)liaikaisten tasoitustoimenpiteiden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto on tarpeellista. (96) Toimenpiteiden tasoa m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)ess(cid:132)(cid:132)n komissio otti ja yhteis(cid:148)n huomioon todetut tuotannonalan k(cid:132)rsim(cid:132)n vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n. tukimarginaalit (97) Komissio katsoi, ett(cid:132) tuetusti tuotavien tuotteiden hinnat olisi nostettava vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle. Tarvittava hinnankorotus m(cid:132)(cid:132)ritettiin vertaamalla hinnan alittavuuden m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misess(cid:132) k(cid:132)ytetty(cid:132) painotettua keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ist(cid:132) tuontihintaa (katso johdanto-osan 58 kappale ja sit(cid:132) seuraavat kappaleet) yhteis(cid:148)n tuotannonalan painotettuihin keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isiin tuotantokustannuksiin, joihin oli lis(cid:132)tty kohtuullinen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) voittoa. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) voittomarginaaliksi vahvistettiin 5 prosenttia liike- vaihdosta. Komissio piti t(cid:132)t(cid:132) voittotasoa riitt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) kyseess(cid:132) olevan tuotteen luonteen huomioon ottaen. (98) Vertailun tuloksena saatiin seuraavat vahinkomargi- naalit (jotka ilmaistaan suhteessa vapaasti yhteis(cid:148)n rajalla -tason hintoihin): (cid:190) Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, Mumbai 18,3 % (cid:190) Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur 11,5 % (cid:190) Grand Foundry Ltd, Mumbai (cid:190) Isibars Ltd, Mumbai (cid:190) Mukand Ltd, Mumbai (cid:190) Panchmahal Steel Ltd, Baroda (cid:190) Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad 16,7 % 25 % 24,5 % 17,6 % 21,2 % (cid:190) Venus Wire Industries Ltd, Mumbai 16,5 % (cid:190) Viraj Alloys Ltd, Mumbai 23,5 %. (99) Perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaan tullin on vastattava tukimarginaalia, ellei vahinkomargi- naali ole t(cid:132)t(cid:132) alempi. Yhteisty(cid:148)ss(cid:132) toimineisiin tuottajiin sovellettavat tullit ovat siten seuraavat: (cid:190) Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, Mumbai 14,5 % (cid:190) Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur 11,5 % (cid:190) Grand Foundry Ltd, Mumbai (cid:190) Isibars Ltd, Mumbai (cid:190) Mukand Ltd, Mumbai (cid:190) Panchmahal Steel Ltd, Baroda (cid:190) Raajratna Metal Industries Ltd. , Ahmedabad 16,7 % 25 % 19,7 % 0 % 21,2 % (cid:190) Venus Wire Industries Ltd, Mumbai 16,5 % (cid:190) Viraj Alloys Ltd, Mumbai 23,5 %. tulli (100) Yhteisty(cid:148)h(cid:148)n osallistumattomiin yrityksiin sovellet- vahvistaa tava korkeimman m(cid:132)(cid:132)ritetyn tullin mukaisesti 25 prosentiksi, koska haluttiin v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132) yhteisty(cid:148)st(cid:132) kiel- t(cid:132)ytymisen palkitseminen. aiheelliseksi katsottiin 18. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 202/53 H. LOPPUS(cid:142)(cid:142)NN(cid:153)S (101) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika, jonka kuluessa ne asian- omaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn asetetussa aloittamista koskevassa ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajassa, voivat esitt(cid:132)(cid:132) kantansa kirjallisesti pyyt(cid:132)(cid:132) saada tulla kuulluiksi. Lis(cid:132)ksi olisi huomat- tava, varten tehdyt p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t ovat v(cid:132)liaikaisia ja ett(cid:132) niit(cid:132) voidaan joutua harkitsemaan uudelleen komission mahdol- lisesti esitt(cid:132)mist(cid:132) lopullisista tulleista p(cid:132)(cid:132)tett(cid:132)ess(cid:132). ilmoituksessa ett(cid:132) kaikki asetusta t(cid:132)t(cid:132) saa sek(cid:132) polkumyynti- (102) Perusasetuksen 24 artiklan 1 kohdan mukaisesti samanaikaisesti mihink(cid:132)(cid:132)n tuotteeseen ei soveltaa tasoitustulleja polkumyynnist(cid:132) tai vientituesta johtuneen saman tilanteen korjaamiseksi. Koska kyseiselle tuotteelle on asetettu polkumyyntitulli, on tarpeen selvitt(cid:132)(cid:132), aiheutuvatko polkumyyntimarginaali samasta tilanteesta ja jos aiheutuvat, niin miss(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin. tuki- ett(cid:132) ja (103) T(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa kaikkien tutkittujen j(cid:132)rjestelmien todettiin olevan perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettua vientitukea. T(cid:132)llaisina intialaisten tuottajien vientihin- tuet vaikuttavat toihin polkumyyntimarginaalien kasvuun. Toisin sanoen todetut polkumyyntimargi- johtuvat kokonaan tai osaksi vientitukien naalit johtavat ja olemassa olosta. T(cid:132)ss(cid:132) tilanteessa ei pidet(cid:132) asianmu- kaisena, ett(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otettaisiin tasoitus- ja polku- myyntitulli, jotka vastaisivat t(cid:132)ysim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isesti todet- tuja tuki ja polkumyyntimarginaaleja. Koska polku- myyntimarginaalit aiheutuvat osaksi tai kokonaan vientituista, asetuksella (EY) N:o 1084/98 asetettuja polkumyyntitulleja on tarpeen korjata, jotta ne vastaavat todellisia polkumyyntimarginaaleja sen j(cid:132)lkeen, kun vientitukien vuoksi k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otettujen tasoitustullien vaikutus on otettu huomioon, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n v(cid:132)liaikainen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Intiasta CN-koodeihin 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 ja 7222 20 81 kuuluvia ruostumat- jotka eiv(cid:132)t tomasta ter(cid:132)ksest(cid:132) valmistettuja ter(cid:132)stankoja, ole enemp(cid:132)(cid:132) valmistettuja kuin kylm(cid:132)n(cid:132) muokattuja tai kylm(cid:132)n(cid:132) viimeisteltyj(cid:132) ja joissa on v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 2,5 paino- prosenttia nikkeli(cid:132) ja jotka ovat poikkileikkaukseltaan ympyr(cid:132)n muotoisia, sek(cid:132) poikkileikkaukseltaan muun muotoisia vastaavia tankoja. Vapaasti yhteis(cid:148)n rajalla tullaamattomana -nettohin- 2. taan sovellettava tulli on seuraava: Valmistaja Bhansali Bright Bars Pvt Ltd. , Mumbai Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd. ), Nagpur Grand Foundry Ltd. , Mumbai Isibars Ltd. , Mumbai Mukand Ltd. , Mumbai Panchmahal Steel Ltd. , Baroda Raajratna Metal Industries Ltd. , Ahmedabad Venus Wire Industries Ltd. , Mumbai Viraj Alloys Ltd. , Mumbai Kaikki muut yritykset Tulli (%) 14,5 11,5 16,7 25,0 19,7 0 21,2 16,5 23,5 25,0 Taric-lis(cid:132)koodi 8226 8400 8401 8402 8403 8404 8405 8407 8410 8900 3. Jollei m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132). toisin s(cid:132)(cid:132)det(cid:132), sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) ja Edell(cid:132) 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteis(cid:148)ss(cid:132) 4. edellytt(cid:132)(cid:132) v(cid:132)liaikaisen tullin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) vastaavan vakuuden antamista. L 202/54 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 18. 7. 98 2 artikla Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1084/98 1 artiklan 2 kohta seuraavasti: Vapaasti yhteis(cid:148)n rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tulli on ”2. seuraava: Valmistaja Tulli (%) Taric-lis(cid:132)koodi Bhansali Bright Bars Pvt Ltd, Mumbai Facor (Ferro Alloys Corp. Ltd), Nagpur Grand Foundry Ltd, Mumbai Isibars Ltd, Mumbai Mukand Ltd, Mumbai Panchmahal Steel Ltd, Baroda Raajratna Metal Industries Ltd, Ahmedabad Venus Wire Industries Ltd, Mumbai Viraj Alloys Ltd, Mumbai Kaikki muut yritykset 3 artikla Asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)- ajassa, voivat esitt(cid:132)(cid:132) kantansa kirjallisesti ja pyyt(cid:132)(cid:132) komis- siolta saada tulla kuulluiksi 15 p(cid:132)iv(cid:132)n kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoitta- matta asetuksen (EY) N:o 2026/97 30 artiklan sovelta- mista. 2,2 0 0 0 0 11,4 0 0 0 0 8226 8400 8401 8402 8403 8404 8405 8407 8410 8900” siaan t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen soveltamisesta yhden kuukauden kuluessa sen voimaantulosta. 4 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). Asianomaiset osapuolet voivat asetuksen (EY) N:o 2026/ 97 31 artiklan 4 kohdan mukaisesti esitt(cid:132)(cid:132) huomautuk- T(cid:132)m(cid:132)n asetuksen 1 artiklaa sovelletaan nelj(cid:132)n kuukauden ajan. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Leon BRITTAN Varapuheenjohtaja


title: Regulamento (CE) nº 1553/98 da Comissão de 17 de Julho de 1998 que altera o Regulamento (CE) nº 1556/96 que institui um regime de certificados de importação relativamente a determinadas frutas e produtos hortícolas importados de países terceiros

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import licence
third country

formats: html pdf print

text: 18. 7. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 202/31 REGULAMENTO (CE) Nº 1553/98 DA COMISS(cid:212)O de 17 de Julho de 1998 que altera o Regulamento (CE) nº 1556/96 que institui um regime de certificados de importa(cid:135)(cid:209)o relativamente a determinadas frutas e produtos hort(cid:146)colas impor- tados de pa(cid:146)ses terceiros A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 2200/96 do Conselho, de 28 de Outubro de 1996, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector das frutas e produtos hort(cid:146)colas (1), alterado pelo Regulamento (CE) nº 2520/97 da Comiss(cid:209)o (2), e, nomeadamente, o nº 2 do seu artigo 31º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 1556/96 da Comiss(cid:209)o (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 947/98 (4), instituiu um regime de certificados de importa(cid:135)(cid:209)o relativamente a determinadas frutas e produtos hort(cid:146)colas importados de pa(cid:146)ses terceiros e fixou a lista dos produtos submetidos ao referido regime; Considerando que, na sequ(cid:136)ncia do exame da situa(cid:135)(cid:209)o de mercado dos produtos em causa, (cid:130) conveniente alterar a lista dos produtos submetidos a esse regime eliminando a exig(cid:136)ncia de certificados para as uvas de mesa; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o das Frutas e Produtos Hort(cid:146)colas Frescos, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º O anexo do Regulamento (CE) n: 1556/96 (cid:130) substitu(cid:146)do pelo anexo do presente regulamento. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 17 de Julho de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 297 de 21. 11. 1996, p. 1. (2) JO L 346 de 17. 12. 1997, p. 41. (3) JO L 193 de 3. 8. 1996, p. 5. (4) JO L 132 de 6. 5. 1998, p. 11. L 202/32 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 18. 7. 98 ANEXO «ANEXO C(cid:155)digo NC Per(cid:146)odos Designa(cid:135)(cid:209)o das mercadorias ex 0707 00 05 1 de Novembro a 30 de Abril 1 de Dezembro a 31 de Maio Pepinos Laranjas ex 0805 10 10 ex 0805 10 30 ex 0805 10 50 ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 1 de Novembro ao fim de Fevereiro tangerinas, incluindo as Mandarinas, satsumas, wilkings e outros h(cid:146)bridos similares de citrinos ex 0805 30 10 1 de Setembro a 31 de Maio Lim(cid:210)es»