title: Alueiden komitean lausunto aiheesta "Syrjäisten alueiden tulevaisuus Euroopan unionissa"

eurovoc_concepts:
Structural Funds
development plan
peripheral region
regional aid
regional and local authorities
regional cooperation

text: 13. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 315/15 Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Syrjäisten alueiden tulevaisuus Euroopan unionissa” (98/C 315/04) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon työvaliokuntansa 11. kesäkuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen 198 c artiklan neljännen alakohdan mukaisesti tekemän päätöksen laatia lausunto aiheesta ”Syrjäisten alueiden tulevaisuus uudessa Euroopan unionissa” ja antaa lausunnon valmistelu valiokunta 2:n ”Aluesuunnittelu – Maatalous – Metsästys – Kalatalous – Metsätalous – Meri- ja vuoristoalueet” tehtäväksi, ottaa huomioon lausuntonsa CdR 389/96 fin aiheesta ”Maaseudun kehittämispolitiikka” (1), CdR 178/97 fin aiheesta ”Vuoristoalueita koskeva unionin maatalouspolitiikka” (2) sekä CdR 3/97 fin aiheesta ”Maaseudun palvelut ja uudet toiminnot” (3), ottaa huomioon valiokunta 2:n kesäkuun 11. päivänä 1998 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 23/98 rev. , jonka esittelijät olivat Seamus Murray ja Pauliina Haijanen, ja katsoo, että useimmat maaseutukunnat ponnistelevat löytääkseen jatkuvasti muuttuvan paikkansa uudessa Euroopassa, ja kaikkiin maaseutuyhteisöihin vaikuttavat syrjäisen sijainnin aiheuttamat ongelmat kärjistyvät Euroopan unionin kaukaisilla alueilla, hyväksyi 15. –16. heinäkuuta 1998 pitämässään 24. täysistunnossa (16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Johdanto Tämä lausunto käsittelee sellaisia Euroopan 1. 1. unionin alueita, jotka määritellään tässä syrjäisiksi. Niihin kuuluvat jäsenvaltioiden vuoristoalueet, saaret ja saaristoalueet sekä syrjäiset manneralueet (jotka voidaan määrittää myös niiden etäisyyden perusteella keskitetyiltä markkinoilta ja liikenneverkoista, kuten ”Euroopan aluekehityssuunnitelmassa” on tehty). Syr- jäiset alueet ovat epäsuotuisassa asemassa maantieteelli- sen sijaintinsa vuoksi, ja niille on tunnusomaista väestön väheneminen ja ikääntyminen sekä muut maaseudun tyypilliset ongelmat, jotka kuitenkin kärjistyvät syrjä- seuduilla. Nämä tunnusomaiset ongelmat johtuvat pal- jolti taloudellisten ja yhteiskunnallisten mahdollisuuk- sien puutteesta, ja jos tämän sallitaan jatkua, se aiheuttaa tulevaisuudessa vakavia seurauksia näiden yhteisöjen talous- ja yhteiskuntaelämälle. Tietyistä ja ilmeisistä samankaltaisuuksista huo- 1. 2. limatta äärimmäisen syrjäisten alueiden erityistilannetta käsitellään Amsterdamin sopimuksen 299 artiklan 2 koh- dan nojalla eli ne eivät kuulu tämän lausunnon piiriin. Komitea varaa itselleen oikeuden esittää aiheesta lausun- to tuonnempana. 1. 3. Erityisen voimakkaasti kaikkein syrjäisimpiä alueita on koetellut maa- ja metsätalousalan työpaikko- jen katoaminen, mitä ei ole onnistuttu korvaamaan vaihtoehtoisilla työmahdollisuuksilla muilla aloilla. (1) EYVL C 116, 14. 4. 1997, s. 46. (2) EYVL C 379, 15. 12. 1997, s. 53. (3) EYVL C 215, 16. 7. 1997, s. 16. Tämä on aiheuttanut taloudellisesti aktiivisen väestön ja erityisesti naisten muuttoliikkeen muualle. Väestön jatkuva väheneminen supistaa myös paikallisten yritys- ten tuotteiden ja palveluiden kysyntää, mikä heikentää edelleen sekä julkisen että yksityisen sektorin taloudellis- ta toimintaa. Tämä laskusuuntainen kierre murentaa syrjäisten kuntien taloudellista ja sosiaalista perustaa ja saattaa viime kädessä johtaa niiden autioitumiseen. EU:n nykyinen kehitys – Agenda 2000, YMP:n uudistus ja yhteisön laajentuminen – heikentää edelleen näiden alueiden kehitystä, ellei asiaan puututa. 1. 4. Syrjäisillä alueilla on kuitenkin oma erityinen arvonsa, joka ei ainoastaan täydennä vaan myös korvaa kaupungistuneilta ja teollistuneilta alueilta kadonneita arvoja. Kaukaisen sijaintinsa seurauksena monilla syrjäi- sillä alueilla on säilynyt rintamailta pitkälti kadonnut elämäntapa ja ympäristö. Syrjäseutujen kielellinen moni- muotoisuus ja kulttuuriperintö kuvastavat toisenlaista elämäntapaa ja elävää kokemusta. Yhdistettyinä puhtaa- seen maalaisympäristöön nämä tekijät tarjoavat näille alueille ainutlaatuisia kehitysmahdollisuuksia. 1. 5. Jos EU:ssa halutaan saavuttaa todellista taloudel- lista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, on laadittava yhtenäinen syrjäisten alueiden politiikka ja toteutettava näiden alueiden luontaista epäedullista asemaa tasoitta- via toimia. Kehitystä on saatava aikaan ennen kaikkea paikallistasolla mm. sellaisten korvauksien ja koor- C 315/16 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 13. 10. 98 dinoidun politiikan avulla, joita EU tarjoaa muillekin alueille, jotta syrjäseudut voivat käyttää hyväksi kehitys- mahdollisuuksiaan ja vahvistaa riippumattomuuttaan muista alueista. rinen ja kielellinen monimuotoisuutensa sekä korkeata- soinen ympäristönsä ja kehitettävä niitä edelleen. Juuri nämä erityispiirteet, jotka ovat alueiden parhaita mat- kailuhoukuttimia, ovat vaarassa jäädä massaturismin jalkoihin. 2. Syrjäisten alueiden kehityskysymyksiä 2. 3. Kulttuuri 2. 1. Liikenne 2. 1. 1. Syrjäisestä sijainnista johtuvat lisäkustannuk- set tuntuvat varsin selvästi liikenteessä, jossa ne – sekä ajan- että rahanhukkana – heikentävät syrjäisten aluei- den kilpailukykyä ja vievät niiltä talouskehityksen mah- dollisuuksia. Merensaarten kohdalla tähän liittyy vielä saariin ja niistä pois suuntautuvista tavarankuljetuksista perittävä arvonlisävero, joka heikentää saarten kilpailu- kykyä mantereen markkinoilla. Pohjoisilla syrjäseuduil- la ja vuoristoalueilla ilmastotekijät aiheuttavat lisäkus- tannuksia. Tällaisia ovat mm. teiden auraus ja muu talvikunnossapito, liukkauden torjunta sekä saaris- toalueilla erityisesti väylien avoinna pitäminen. 2. 1. 2. Syrjäisten alueiden tulevaa kehitystä varten on tärkeää säilyttää liikennejärjestelmät ja kehittää niitä. Ensiarvoisen tärkeänä on pidettävä ympäristöä ja ener- giaresursseja säästävien liikennejärjestelmien edistä- mistä. Terminaalit ja liikenteen valtaväylät eivät saa olla matkailua palvelevia itsetarkoituksia, vaan niiden tulee yhdistää syrjäisen alueet Euroopan yhtenäismark- kinoihin ja tarjota tehokkaita teknisiä palveluja, varasto- tiloja ja yhdistelmiä kestääkseen vertailun mantereella sijaitsevien terminaalien kanssa. Syrjäisillä alueilla olisi myös rohkaistava rautateiden sähköistämistä sekä sisäis- ten ja muualle suuntautuvien lentoyhteyksien kehittä- mistä. 2. 2. Matkailu 2. 2. 1. Matkailu syrjäisillä alueilla on luonteeltaan pitkälti kausiluontoista; se keskittyy suosituimpiin loma- kausiin ja hiipuu muina aikoina lähes olemattomiin. Matkailua tulisi tulevaisuudessa kehittää sellaisten selvälinjaisten suunnitelmien pohjalta, joilla pyritään monipuolistamiseen (perinteinen matkailu, kulttuuri- matkailu, vihreä matkailu, maatilamatkailu, arkeologia- matkailu, nuorisomatkailu, urheilumatkailu, kalastus, opetusmatkailu jne. ) sekä varmistamaan monien paikal- listen ihmisten toiminta matkailuelinkeinon parissa kautta vuoden. Matkailutarjontaa monipuolistamalla matkailukautta voidaan pidentää, mikä lisää matkailun syrjäseuduille tuomaa hyötyä ja vähentää sen aiheutta- mia haittoja. 2. 3. 1. Monet syrjäiset alueet ovat sijaintinsa ansiosta kyenneet säilyttämään vahvan kulttuuri-identiteettinsä. Tämä tekee näistä alueista tietyllä tavalla ainutlaatuisia, ja on tärkeää, että tämä paikallinen vahvuus säilytetään ja sitä hyödynnetään kestävällä tavalla. Kestävä kulttuu- ri-identiteetti lisää alueella tunnettua itseluottamusta ja voi osaltaan edistää talouskehitystä. 2. 4. Kalastus 2. 4. 1. Kalastus on perinteisesti ollut elintärkeä osa monien syrjäseutujen taloutta, ja se on monilla EU:n syrjäseuduilla edelleen merkittävä paikallisen kehityk- sen ja työllisyyden lähde. Saarten satamat kärsivät pahasti rannikkosatamiin verrattuna epäedullisesta si- jainnistaan: etäisyys mantereen tärkeille markkinoille on pitkä, ja uuden teknologian sekä rahoituksen hankki- minen on tavanomaista vaikeampaa. 2. 4. 2. Kalastuselinkeino on vaikeuksissa pitkälti sen vuoksi, että yhteisön liian suuri kalastuslaivasto verottaa syrjäseutujen kalastajien kalavaroja liikaa. Lisäksi käyttämä kalusto on vanhentunutta, ja sen vuoksi kalastusaluksia ei voida helposti muuntaa muihin tarkoi- tuksiin sopiviksi. Syrjäisten alueiden kalastusteollisuu- den ehkä suurin ongelma on kalastusalueiden ja kalava- ja rapujenkasvatus tarjoavat rojen hallinta. Kalan- syrjäseuduilla huomattavia kehitysmahdollisuuksia, mutta on huolehdittava, ettei tämä kehitys vahingoita ympäristöä. 2. 5. Maanviljely Köyhän maaperän, lyhyen kasvukauden, 2. 5. 1. vähäisen paikallisen kysynnän ja niukkojen peruspalve- luiden lisäksi varsinkin pienten saarialueiden pienvilje- lijät kärsivät suhteellisen suurista yleisrasitteista. Tällai- sia ovat saarissa tarvittavien tavaroiden korkeat kulje- tuskustannukset sekä viljelijöiden tuotteiden myymiseen päämarkkinoilla liittyvät kulut. Koska nämä kulut vähentävät tuloja, viljelijät eivät pysty rahoittamaan tuotannon kehittämiseksi investointeja eivätkä nuoret halua ryhtyä viljelijöiksi, mikä puolestaan johtaa väestökatoon. tarvittavia 2. 2. 2. Matkailua käsitellessään EU:n on varmistetta- va, että syrjäisten alueiden nykyiset palvelut riittävät tyydyttämään lisääntyvän matkailun tarpeet. Alueiden on säilytettävä omaleimaiset tunnuspiirteensä, kulttuu- Myös ilmasto-olot ja korkea sijainti voivat haitata maataloutta. Termisen kasvukauden pituus pohjoisilla alueilla on esimerkiksi yli kaksi kuukautta lyhyempi 13. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 315/17 kuin Keski-Euroopassa, mikä asettaa pohjoisen maata- louden erityisen vaikeaan asemaan. Tämä tulisi ottaa huomioon päätettäessä yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta. 2. 6. Televiestintä Laajalla televiestintäperusrakenteita 2. 6. 1. ke- hittävällä yhteisön ohjelmalla voitaisiin supistaa mer- kittävästi syrjäisestä sijainnista aiheutuvien haittojen kustannuksia. Varsinkin telematiikka on yksi harvoista jo käytettävissä olevista keinoista, jonka avulla syrjäiset alueet voitaisiin liittää ensi kädessä verkostojen kautta yhteisön talouteen ja maailmanmarkkinoihin. Tiedotuk- sen ja matkailun lisäksi – joissa telematiikkasovelluksia jo käytetään – sovelluksia voitaisiin hyödyntää monilla muillakin aloilla kuten koulutuksessa ja terveydenhuol- lossa. Yhteisön ohjelma tai 2. 6. 2. joukko koordinoituja kokeiluhankkeita auttaisivat kehittämään telemaattisen koulutuksen mallia, joka on jo osoittautunut menestyk- selliseksi Highlands and Islands University -yliopistossa (UHI). ”Etäsairaanhoito” voisi olla toinen mahdollinen sovellus, jossa poliklinikkapalveluja vailla olevien syr- jäseutujen asukkaat voisivat ottaa yhteyttä muilla alueil- la toimiviin lääkäreihin ja saada ”etädiagnooseja”. Kaiken kaikkiaan: syrjäisten alueiden liittäminen tieto- yhteiskuntaan on lähivuosien suurimpia haasteita ja se voi tuottaa merkittävää hyötyä. Kuten alueiden komitea on eräässä aiemmassa lausun- nossaan huomauttanut, eurooppalaisen tietoyhteiskun- nan toteutumisen kannalta on tärkeää, että kaikilla alueilla on todelliset mahdollisuudet käyttää telemaatti- sia peruspalveluja. Tämä koskee erityisesti syrjäisiä alueita, sillä alueelliset erot kasvavat nopeasti telematii- kan ripeän kehityksen myötä. Tilanteeseen on puututta- va mahdollisimman pian. 2. 6. 3. Perusrakenteiden lisäksi syrjäisillä alueilla tar- vitaan myös erilaisia tietoyhteiskunnan palvelujen ky- syntää kasvattavia toimia kuten tiedottamista elektroni- sen kaupankäynnin ja etätyön mahdollisuuksista. Yhtä tärkeää on varmistaa, että tulevaisuudessa yhä suurempi osa tästä kysynnästä voidaan tyydyttää paikallisesti. kausittaisen paineen kasvaessa kasvaa myös pysyvän asujaimiston sosiaaliseen kudokseen ja rakenteeseen kohdistuva hajottava paine. Kaikissa syrjäseutuja koske- vissa suunnittelupäätöksissä, ympäristöhallintotoimissa sekä kannattavuus- ja kestävyysarvioinneissa on otetta- va huomioon näiden alueiden väestölliset erityispiirteet. 2. 7. 2. Kunnollisten perusrakenteiden ja kestävän ym- päristönhoidon luominen on ratkaiseva tekijä syrjäseu- tujen yhteisöjen tukemisessa samoin kuin matkailun säilyttämisen ja kasvun sekä muiden paikallisten elinkei- nojen kannalta. Maantieteellisten rajoitusten ja vähäisen asukasmäärän vuoksi monien syrjäisten alueiden hank- keiden on vaikea saada koheesio- ja aluetukea, koska ne eivät usein täytä EU:n kelpoisuusehtoja. 2. 8. Terveydenhoito 2. 8. 1. Vaikka harvaan asutuilla seuduilla ei taloudel- lisista syistä ole järkevää ylläpitää pysyviä terveydenhoi- topalveluja, on tärkeää, että ulkopuoliset terveyspalvelut ovat kohtuullisen helposti saatavissa. Yhteisön politii- kan eräs keskeinen tavoite on saavuttaa sellainen tervey- denhoidon taso, että kaikki syrjäseutujen asukkaat voivat elää täyttä ja tuottavaa elämää. Perusterveyden- hoitoon liittyvät tekijät, kuten asianmukaiset hoitotilat ja puhdas juomavesi, ovat ratkaisevia tällaisen politiikan toteuttamisessa. 2. 8. 2. Tässä yhteydessä on myös syytä muistaa, että syrjäisten alueiden ikärakenne, jolle on yleensä tyypil- listä vanhusten ja kouluikäisten suuri osuus, asettaa omat vaatimuksensa terveyspalveluille. 2. 9. Palvelujen yksikkökustannukset 2. 9. 1. Eräs syrjäisten alueiden piirre on lähes kaikkien julkisten palvelujen korkeat yksikkökustannukset esi- liiken- merkiksi koulutuksessa, teessä sekä taiteen ja vapaa-ajan tarjonnassa. Tämä piirre täytyy ottaa tarkasti huomioon valtioiden ja EU:n voimavaroja jaettaessa, mikäli kaikille kansalaisille halutaan taata julkisten palveluiden laajalti vertailukel- poinen saatavuus. terveydenhuollossa, 2. 7. Perusrakenteet ja ympäristö 2. 7. 1. Syrjäisillä alueilla liikkuvien ihmisten määrän kausiluonteinen vaihtelu rasittaa huomattavasti paikal- lisia perusrakenteita ja ympäristöä. Vesi- ja jätehuolto, satamalaitteet, tiet ja polut voivat kaikki joutua varsin koville. Perusrakenteisiin ja ympäristöön kohdistuvan 2. 10. 1. Syrjäisten alueiden ja Natura 2000 -ohjel- massa ympäristön kannalta erityisen merkittäviksi ni- mettyjen alueiden sekä jäsenvaltioiden ja EU:n muiden 2. 10. Ympäristön- ja luonnonsuojelu C 315/18 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 13. 10. 98 luonnonsuojelupäätösten välillä on selvä vastaavuussuh- de. Tällaiset päätökset osoittavat syrjäisten alueiden suuren maisemallisen ja ympäristöllisen merkityksen luonnon moninaisuudelle, ja niistä voi olla suurta etua matkailun edistämisessä. Tällaiset päätökset voivat kuitenkin tehdä eräitä taloudellisen kehityksen muotoja vaikeammiksi saavuttaa, koska ympäristön laadusta ei myöskään haluta tinkiä. Luonnonsuojelupäätösten paikalliselle 2. 10. 2. ta- louskehitykselle mahdollisesti aiheuttamat haitat tai lisärahoituksen tarve tällaisen kehityksen saavuttami- seksi niin, ettei ympäristöä vahingoiteta, pitäisi ottaa huomioon. Huomioon pitäisi niin ikään ottaa uusien maatalouden ympäristötoimien tarve, jotta oltaisiin mukana luomassa paikallisia työpaikkoja suojelemalla ja hallinnoimalla korkealaatuisia luonnonsuojelualueita tarkoituksenmukaisella tavalla. 3. Yhteisön politiikan vaikutus 3. 1. Vaikka EU pyrkii parantamaan syrjäisten aluei- den yhteiskunnallis-taloudellista hyvinvointia monilla toimilla, useita niistä toteutetaan pelkästään alakohtai- sesti ja niillä voi olla haitallisia sivuvaikutuksia. On myös sellaista yhteisön yhteistä politiikkaa, jolla voi olla kielteisiä vaikutuksia syrjäisten alueiden kehitykseen. on joka asema, 3. 2. Eräillä EU:n syrjäisillä alueilla kuten Korsikalla, Kreikan pienillä saarilla ja Ahvenanmaalla on verotuk- sellinen yhteisön lainsäädännössä. Tämä näiden alueiden talouskehityk- sen kannalta oleellinen tilanne muuttuu, ellei laajassa verotuksen yhdenmukaistamisessa oteta huomioon näiden alueiden ja muiden syrjäisten alueiden tarvetta poikkeusjärjestelyihin taloudellisten ja sosiaalisten hait- tatekijöiden tasoittamiseksi. poikkeus 3. 3. Syrjäisten alueiden erityisjärjestelyjen – esim. tiettyjen Välimeren saarten kuljetusten alv-vapauden tai muiden alueiden enimmäistasoon verrattuna alemman alv:n perimisen – lakkauttaminen aiheuttaisi hyvin haitallisia seurauksia. Kuljetusten alv-vapaus tulisi laa- jentaa koskemaan muitakin syrjäalueita, esim. unionin reunoilla sijaitsevia tavoite 1 -alueita. Muussa tapauk- sessa tuotettu lisäarvo tai liikevoitto vähenee, elinkustan- nukset nousevat, matkailu kärsii hintojen noususta ja paikallinen tuotanto muuttuu epävakaaksi. 3. 4. Jos esimerkiksi Korsikan, Baleaarien, Shetlannin, Orkneysaarien, Ulko-Hebridien tai Tanskan saarien nykyinen alv-vapaus niihin tai niistä suuntautuvien kuljetusten osalta poistettaisiin, kustannukset nousisivat 4–9 prosenttia. YMP:n toiminta on useaan otteeseen kyseenalaistettu EU:n manneralueilla. Syrjäisillä alueilla niiden erityis- tilanteen herkästä tasapainosta piittaamaton yhteisön politiikka on aiheuttanut vielä suurempaa vahinkoa. 3. 5. Periaatteen, jonka mukaan jäsenvaltioiden ve- rojärjestelmiin sallitaan jonkin verran vaihtelua syrjäis- ten alueiden suojelemiseksi ja vastapainon luomiseksi korkeille polttoaine- ja liikennekustannuksille, ei pitäisi nähdä sotivan voimakkaan ja oikeudenmukaisen EU:n periaatetta vastaan. 4. Tasoittavat toimet 4. 1. Tulevaa syrjäseutupolitiikkaa muotoiltaessa on tärkeää säätää erilaisia yhteisön nykyisen politiikan haittavaikutuksia korvaavia tasaustoimia sekä vero- ja rahoituskannusteita alueiden oman talouden edistämi- seksi. Yhteisön yhteinen politiikka YMP:stä verotuksen yhdenmukaistamiseen kulkee käsi kädessä sisämarkki- noiden kanssa, joilla ei niiden hyödyllisyydestä huolimat- ta ole käytännössä otettu huomioon syrjäisiä alueita. Syrjäseutujen kohdalla sisämarkkinoiden ja vapaan liikkuvuuden ajatukset kariutuvat ilmeiseen maantie- teelliseen mahdottomuuteensa. Tasavertaisen kilpailun palauttamiseksi on löydettävä keino poistaa yhteisön politiikan haitat. Jos syrjäseuduille myönnetään Korsikaan sovel- 4. 2. lettavan kaltaisia verohelpotuksia, ainoa seuraus on, että niillä on helpotusten avulla mahdollisuus korvata ilmeiset kilpailuhaittansa. Näin varmistetaan, että syr- jäiset alueet ovat lopulta hyvässä asemassa toimiakseen unionin tavoitteena olevilla sisämarkkinoilla. 4. 3. Jäsenvaltioiden tulee puolestaan noudattaa kak- sitahoista toimintatapaa. Niiden tulee yhtäältä puolus- taa syrjäseuduilleen aiemmin myöntämiään poikkeuksia ja toisaalta pidättyä käyttämästä verotuksen yhdenmu- kaistamista sopivana verukkeena näiden etuoikeuksien kumoamiselle. Kunkin jäsenvaltion tulisi itse ehdottaa omia alueitaan koskevia poikkeuksia, sillä yksittäisiä tapauksia kuten kuljetuksista perittävää alv:tä lukuun ottamatta on mahdotonta löytää jäsenvaltioiden vero- tusjärjestelmiä koskevia yhteisiä ongelmia ja ratkaisuja. 5. Alue- ja paikallisviranomaisten rooli 5. 1. Vaikka Euroopan syrjäisten alueiden ongelmien syyt ja seuraukset ovat hyvin samanlaisia, olisi väärin olettaa, että samanlainen pakettiratkaisu sopii kaikkiin ongelmiin. Jotta ehdotetut toimet olisivat mahdollisim- man tehokkaita, jäsenvaltioiden ja EU:n politiikan on jätettävä tilaa laajalle alueelliselle monimuotoisuudelle. Siksi vahva alueellinen panostus on välttämätöntä alu- eellisen politiikan muotoilussa, ja kuten Leader-ohjelma 13. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 315/19 on menestyksekkäästi osoittanut, myös paikallisyhteisöt on saatava mukaan ruohonjuuritasolta ylöspäin lähtevää lähestymistapaa sovellettaessa. 5. 2. Paikallisista lähtökohdista tapahtuva kehittämi- nen on elintärkeää, jotta löydetään oikeat ratkaisut nykyisiin ongelmiin ja voidaan varmistaa ratkaisujen kestävyys pitkällä aikavälillä. Siksi sitä suositellaan yhdeksi tärkeimmistä tavoista, joilla komissio kehittää syrjäseutuja koskevaa politiikkaa tulevaisuudessa. Tämänsuuntaista politiikkaa voisivat tukea sekä jäsen- valtioiden hallitukset että komissio, joka voisi myöntää rakennerahastoista kiintiön käytettäväksi pienten ja keskikokoisten yritysten sekä pienteollisuuden toimin- nan edistämiseen, jolloin syrjäseutujen talous kehittyisi ja työpaikkojen määrä kasvaisi. Olisi luotava yritystoi- minnan kehittämiskeskuksia, jotka jakavat tarvittavaa tietoa ja tarjoavat hallinnollista apua toiminnan piristä- miseksi. Yhdessä asianomaisten jäsenvaltioiden matkailuminis- teriöiden kanssa komissio voisi tässä yhteydessä tehdä paljon järjestämällä mainoskampanjan edistämään syrjäseutuja ja niiden tuotteita (kuten matkailua, maata- lous- ja kalataloustuotteita, taidetta ja käsiteollisuutta), joita löytyy kaikilta EU:n syrjäisiltä alueilta, vaikkakin olisi vaihtelevasti. Mainoskampanjan edistää laatumerkinnän käyttöä osoituksena alkuperäi- sestä paikallisidentiteetistä sekä lisätä eurooppalaisten tietoutta eri alueille tyypillisistä tuotteista pienten saaria- lueitten tuotteet mukaan lukien. tavoitteena Corkin konferenssin loppujulkilausuman mukaisesti kaikkia maaseutualueita koskevassa politiikassa tulee ottaa huomioon alueelliset erot sekä kunnioittaa lähei- syysperiaatetta. Politiikan tulee olla mahdollisimman hajautettua ja perustua kaikkien asianomaisten tasojen kumppanuuteen ja yhteistyöhön. Tässä yhteydessä EU:n tulisi rajoittua luomaan toimenpiteitä varten puite- lainsäädäntöä ja antaa alueille riittävästi liikkumavaraa kehittää omat menettelytapansa. 6. Alueiden välinen yhteistyö Unionin toimielinten tulisi kannustaa alueiden 6. 1. välistä yhteistyötä, jotta unionin syrjäiset alueet voivat päästä eroon eristyneisyydestään. Keräämällä kokemuk- sensa ja tietonsa yhteen Euroopan alueviranomaiset voisivat antaa etusijan onnistuneille toimille ja tehdä ehdotuksia ja löytää vaihtoehtoisia ratkaisuja usein samantapaisiin ongelmiin. Olisi myös toivottavaa luoda Eurooppaan alueiden välinen palveluverkko käsittelemään ja korostamaan yhteisiä ongelmia, kuten resurssien puutetta ja jätteiden käsittelyä, sekä tekemään matkailua, kulttuuria ja käsi- teollisuutta tunnetuksi Internetin avulla. Palveluverkko voisi samalla toimia ”kauppakamarin telemaattisena ulkomaankaupan instituuttina” verkkoon liittyneille syrjäisille alueille. Alan laajentuminen voisi vaikuttaa huomattavan suotuisasti työllisyyteen. Samalla kun EU:n syrjäisille alueille pyritään luomaan muihin verrattavat olosuhteet, myös unionin ulkopuolis- ten maiden rajaseutujen kehittämiseen tulee kiinnittää erityistä huomiota, jotta elintasoerot eivät entisestään kasvaisi ja lisäisi jännitystä rajaseuduilla. Tämä tarkoit- taa mm. sitä, että unionin ulkopuolisten maiden rajaseu- tujen kehittämisen tulee olla kiinteä osa rajaseutujen kehittämistä ja raja-alueohjelmia. Käytännössä tämä edellyttää esim. Interreg-, Tacis- ja Phare-ohjelmien kytkemistä läheisesti toisiinsa siten, että kehittämistoi- menpiteitä voidaan toteuttaa myös EU:n ulkopuolisilla raja-alueilla. Toisaalta tulee varmistaa, että Interreg- yhteistyö raja-alueiden kesken EU:n sisällä voi jatkua häiriöittä. 7. Rakennerahastouudistus ja yhteisöaloitteet 7. 1. Agenda 2000:ssa luodun taloudellisen katsauksen mukaan rakennerahastoja on tarkistettava ja on paino- tettava niiden yksinkertaistamista, tiettyjen perusperi- aatteiden kuten keskittymisen tarkistamista sekä yhteis- öaloitteita. EAKR:stä tukea saavien määrää on alennet- tava voimakkaasti. 7. 2. Agenda 2000 -asiakirjassa tehdyt ehdotukset voivat johtaa siihen, että monet tämänhetkiset tavoitteen 1 alueisiin kuuluvat syrjäiset alueet menettävät ase- mansa. Agenda 2000 -asiakirjan ehdotuksista keskustel- laan parhaillaan, ja tässä lausunnossa esitetyt syrjäisten alueiden erityistarpeet pitää ottaa tarkasti huomioon ennen Agenda 2000 -asiakirjaa koskevan keskustelun päättämistä, jotta varmistetaan, että tavoite 1 -alueille asetettavat kriteerit heijastavat täysin syrjäisten alueiden erityisoloja väestön vähyyden ja kaikkien muiden tässä lausunnossa korostettujen ominaispiirteiden osalta. Valitettavasti rakennerahastotukeen oikeutettu- 7. 3. ja alueita rajattaessa on toisinaan syrjitty sellaisia syrjäseutuja, jotka tilastollisista syistä on sisällytetty alueisiin, joiden sisällä tilanteet vaihtelevat tavattoman paljon. Esimerkiksi saaristojen kohdalla maan ja meren välinen suhde on ainutlaatuinen, mutta väestötiheyttä laskettaessa on otettu huomioon vain maa-alue. C 315/20 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 13. 10. 98 7. 4. Agenda 2000:ssa ehdotettu uudistus näyttää ole- van Amsterdamin sopimusluonnoksen vastainen; EY:n perustamissopimuksen 130 a artiklan sanamuotoa muut- tamalla Amsterdamin sopimuksessa tunnustetaan viral- lisesti syrjäisten saaristoalueiden erityisluonne, niiden luontaiset puutteet, ja siten tarve löytää tapoja, joilla nämä epäsuotuisat alueet voivat kuroa umpeen kuilun, joka erottaa ne muusta yhteisöstä unionin kehityksessä. 7. 5. Yhteisöaloitteiden tarkistamista tulisi lähestyä samalla tavoin. Jatkuva tuki yhteisöille ja yhdyskuntien kehittämiseen Leader II -ohjelman ja muiden aloitteiden tarjoaman kapasiteetin lisäyksen, koulutuksen ja tuki- palvelujen avulla on erittäin tärkeää paikallisin voimin aikaansaadun kehityksen edistämiseksi. 8. Tärkeimmät suositukset Alueiden komitea esittää seuraavat pääsuositukset Eu- roopan unionin syrjäseutujen tulevaisuudesta: 8. 1. Alueiden komitea suosittelee integroidun politii- kan laatimista syrjäisten alueiden tulevasta kehittämi- sestä rakennerahastojen tavoitteiden mukaisesti. Politii- kassa tulisi ottaa huomioon näille alueille yhteiset ainutlaatuiset olosuhteet mutta samalla myös niiden monimuotoisuus, ja olisi pyrittävä varmistamaan, että ne voivat hyödyntää Euroopan integraation tarjoamia kehitysmahdollisuuksia. Erityisesti Euroopan unionin laajentumisnäkymien kan- nalta on tärkeää, ettei syrjäisiä alueita määritellä liian suppeasti ja että jo nyt otetaan huomioon alueet, jotka ovat tulevaisuudessa vieläkin kauempana Euroopan unionin hermokeskuksesta, joka siirtynee. 8. 2. Alueiden komitean mielestä syrjäisten alueiden ja yhteisön rintamaiden yhteyksissä olevia puutteita pitäisi perustamissopimuksen 129 b artiklan 2 kohdan määräysten mukaisesti vähentää ratkaisevasti ottamalla ne asianmukaisella tavalla huomioon toteutettaessa yhteisön suunnitelmaa rakennerahastojen uudeksi toi- mintakehykseksi. Tukijärjestelmien avulla tulisi siten olla mahdollista palvella syrjäseutuja yhdistetyin liiken- nejärjestelyin. Politiikan tulisi kattaa myös paikallislii- kenne ja siten edistää pienimuotoista yksityisyritystoi- mintaa. Alueiden komitea uskoo myös, että syrjäisillä 8. 3. alueilla sijaitsevien teollisuuslaitosten tulisi voida hyö- dyntää erityisiä kuljetushintaluokkia raaka-aineiden tuonnissa ja lopputuotteiden viennissä ja että dieselöljyn ja muiden energiamuotojen kuljetukseen tulisi soveltaa erityisiä hintajärjestelyjä. monipuolistu, ala on vaarassa luhistua ja näin menetet- täisiin taloudelliset kerrannaisvaikutukset. Matkailuteollisuudelle tulisi laatia toimintaohjeet ja hyvän toimintatavan oppaita sekä myöntää laatumer- kintä toimialoille, jotka täyttävät yksittäisten alueiden erityiset ympäristö- ja kulttuurivaatimukset. Matkailijoita tulisi opastaa jättämään herkät ekosystee- mit rauhaan, ja heidän tulisi tarpeen vaatiessa maksaa paikallisesti perittävä soveltuva vero, joka voi olla omiaan suojelemaan paikallisyhteisöä ja sen ympäristöä. Matkailusta saatava tuotto tulisi investoida ympäristö- ja kulttuurihankkeisiin. Alueiden komitea suosittelee myös paikallisten mat- kanjärjestäjien käyttämistä; olisi myös varmistettava, että syrjäseutujen päätulolähdettä ei valvota ulkopuolel- ta käsin. 8. 5. Yhteisön integroidun politiikan on tuettava toi- mia ja hankkeita, jotka syrjäseutujen kulttuurisen oma- leimaisuuden säilyttämisen ohella tähtäävät myös niiden taloudellisen suorituskyvyn vahvistamiseen. Alueiden komitea katsoo, että historiallisesti ja arkeologisesti arvokkaiden paikkojen tunnetuksi tekemistä, perinteis- ten asumusten restaurointia, luonnonkauniiden alueiden kehittämistä, koulutusohjelmia sekä kansainvälistä kult- tuuriyhteistyötä edistäviä ohjelmia tulee tukea kunkin alueen ainutlaatuista luonnetta korostavalla tavalla. 8. 6. Kalastuspolitiikassa olisi suhtauduttava entistä ymmärtäväisemmin kalakantojen säilyttämiseen. Aluei- den komitean mielestä olisi myös pyrittävä yhte- näistämään paikallisen kalateollisuuden kehitystä. On tärkeää seurata tarkoin kalastuksen kehitystä ja rajoittaa tarpeen vaatiessa kalastuksen määrää elinkykyisen kala- kannan säilyttämiseksi. Lisäksi näiden alueiden edustajia olisi kuultava aina, kun EU hyväksyy kalataloutta koskevaa uutta lainsäädäntöä. Alueiden komitean mielestä kalastuspolitiikassa tulisi jatkuvasti tehdä perustavanlaatuisia eroja, jotta kalasta- jien tarpeet otettaisiin paremmin ja realistisemmin huo- mioon. Tärkeimpien markkinoiden sijainnin vuoksi EU:n tulisi tukea ja kannustaa kalankäsittely- ja jakelu- ketjujen luomista syrjäisille seuduille. 8. 4. Alueiden komitea uskoo olevan tarpeen suunni- tella vaihtoehtoisia matkailumalleja syrjäseutualueille, sillä jos turismin rakenne pysyy muuttumatomana eikä 8. 7. Maatalouden osalta alueiden komitea suosittelee laadittavaksi erilaisia toimenpiteitä, joiden avulla vähen- netään YMP:n haitallisia vaikutuksia. Toimenpiteet 13. 10. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 315/21 voidaan toteuttaa vastaavien alueellisten ohjelmien ja kehittämissuunnitelmien avulla maaseudun kehitystuis- ta annettavan EMOTR-asetuksen puitteissa. Kaikille syrjäisille alueille tulee kehittää omat erityiset ympäristöohjelmat, jotta varmistetaan ympäristön asianmukainen hoito ja helpotetaan kestävää taloudellis- ta ja yhteiskunnallista kehitystä. Maanviljelytekniikkaa tulee levittää entistä laajemmalle ja entistä tehokkaammin tuotteiden ja niiden kilpailuky- vyn parantamiseksi. Rahoitustukea tulisi vastaavasti jakaa koulutuslaitoksille, tutkimukseen sekä palvelui- hin, joiden kautta tieto kanavoidaan maanviljelijöille. Tukea olisi annettava erityisesti koulutusohjelmille, joilla edistetään ja kehitetään luonnonmukaista maan- viljelyä. Alueiden komitea hyväksyy myös, että on tarpeen vähentää tai pitää nykyisellään karjan määrä ympäristön kannalta herkillä alueilla. Ympäristötoimet tulee kuitenkin tasapainottaa maanviljelijöille annetta- valla suoralla tuella, jotta heidän toimeentulonsa taa- taan. Alueiden komitean mielestä olisi muutettava maatalous- tuen periaatteita eli YMP:aa niin, että tukea jaettaisiin yhä enemmän maanviljelijöiden kohtuullisten elinehto- jen periaatteiden mukaan ja sen mukaan, millaisia vaikutuksia maanviljelyllä on ympäristön, maiseman ja resurssien säästämisen kannalta, ja vähemmässä määrin tuotannon mukaan. Yhteisön tulisi harjoittaa politiikkaa, jolla annetaan valistusta metsäalueiden suojelemisesta tulipaloilta ja rahoitetaan paikallisia valvontayksiköitä. Olisi kehi- tettävä yhtenäinen metsästrategia, jolla voidaan korjata viime vuosikymmenellä toteutettujen umpimähkäisten hakkuiden sekä metsäpalojen aiheuttamat vahingot. Yhteisön yhtenäisen politiikan tulisi tarjota ra- 8. 8. hoitusta ensinnäkin suolan poistamiseen merivedestä ja maanalaisten säiliöiden rakentamiseen sekä sadeveden varastointia koskevien suunnitelmien tutkimiseen. Yh- teisön tulisi myös edistää vesivarojen hallinnointia, joka tulisi yhdistää tuhlaamista automaattisesti ehkäiseviin eurooppalaisiin ”käytön optimointi” -kriteereihin sekä saarialueiden väliseen vedenpuhdistusta koskevaan tie- donvaihtoon. 8. 9. Alueiden komitea ehdottaa syrjäisten alueiden yhdistämistä kansalliseen energiaverkkoon EU:n tuella. Esimerkiksi tietyillä kaukaisilla saarilla yhteisön ener- giapolitiikan tulisi mahdollisuuksien mukaan tehostaa kotimaisen energian käyttöä, ja EU:n tulisi vastaavasti laatia kattavia ohjelmia toistaiseksi käyttämättömien energialähteiden hyödyntämiseksi. Aurinko-, tuuli- ja geoterminen energia sekä biomassa tarjoavat Euroopan saarille mahdollisuuden käyttää niiden omia energialäh- teitä. 8. 10. Syrjäisiä alueita koskevan yhdennetyn politii- kan tavoitteena tulisi olla parantaa markkinointia ensisi- jaisesti korostamalla tuotteiden laatua ja alkuperää sekä parantamalla paikallisen tuotannon mainetta ja kehittämällä sen asemaa, jolloin markkinat tuodaan lähemmäksi saaristotuotteita. Elintarvikkeiden varastointiin, säilytykseen, kuljetuk- seen ja jakeluun tulisi käyttää yhdennettyä lähestymista- paa, samoin kuin syrjäseutujen syrjäisyyttä kompensoi- maan suunniteltuihin palveluihin – keinokastelusta vies- tintään. 8. 11. Alueiden komitea katsoo, että yhteisön yhtenäi- sen politiikan tavoitteena tulee olla perusterveydenhoi- toa tarjoavien alueellisten terveyskeskusten verkko, johon liittyy perusterveydenhoidon jälkeistä hoitoa ja kaikkia lääketieteellisiä erityispalveluja tarjoava korkea- tasoinen sairaalaverkko. Alueiden komitean mielestä perustamissopi- 8. 12. muksen 99 artiklan mukaisia, unionin muiden alueiden kannalta toivottavia verojen yhdenmukaistamistoimia ei tulisi laajentaa koskemaan syrjäisiä alueita eikä niitä tulisi saattaa voimaan paitsi ehkäisemään todistettua ja todellista markkinoiden vääristymistä ja vilpillistä kilpailua. Alueiden komitea kehottaa komissiota varmis- 8. 13. tamaan tulevan rakennerahastouudistuksen yhteydessä syrjäisten alueiden asianmukaiset kehitysnäkymät. Paikallisväestöä ja erityisesti vierailijoita on valistettava siitä, että on tarpeen ehkäistä ja vähentää jätteiden syntyä sekä kierrättää ja uusiokäyttää jätteitä. Jopa tietyt harvaanasutut alueet voisivat luoda kannattavat markkinat jätteiden kierrätystä hyödyntävälle teollisuu- delle. Syrjäseudut voisivat toimia kokeilualueina, joilla tutkitaan ja toteutetaan uusia kierrätysjärjestelmiä sekä otetaan käyttöön uutta jätteiden talteenotto-, uudelleen- käyttö-, varastointi-, sijoittamis- ja kuljetusteknologiaa. 9. Päätelmät Syrjäisten alueiden haavoittuvuuden huomioon 9. 1. ottava ja niiden omalta pohjalta lähtevää kehitystä tukeva eurooppalainen politiikka edellyttää, että alueel- lisiin tavoitteisiin sekä pk-yrityksille myönnettäviä val- tion tukia koskevia vähimmäissäännöksiä laajennetaan selvästi. Tällaiset laajennetut säännökset avustuksista, joista ei tarvitse tehdä ilmoitusta ja jotka soveltuvat C 315/22 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 13. 10. 98 perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan yhteismarkkinoille, pitäisi liittää komission 18. helmikuuta 1998 tekemään ehdotukseen neuvoston asetukseksi (EY) EY:n perustamissopimuksen 93 artik- lan soveltamista koskevista säännöksistä. Alueiden ko- mitean mielestä tällaisella toimella tunnustetaan syrjäis- ten alueiden erityisasema ja pk-yritysten erityisongelmat, ja se on omiaan tasoittamaan niiden luonnonoloista ja talousrakenteesta aiheutuvia haittoja. Ryhmän tulisi myös pyrkiä luomaan kaikkiin syrjäisiin alueisiin sovellettavaa yhteistä politiikkaa energiaja vesi- huollon, liikenteen, ympäristönsuojelun, matkailun, so- siaalipalvelujen, maa- ja kalatalouden ja televiestinnän alalla korostaen joka tasolla paikallisen kehityspoten- tiaalin arvoa. Lisäksi tulisi tehdä tutkimus yhteisön poli- tiikan vaikutuksista syrjäisiin alueisiin konkreettisten korvaustoimien yksilöimiseksi. Komitea suosittaa voi- makkaasti,ettätästäaiheestalaaditaan myösvihreäkirja. 9. 2. Amsterdamin sopimuksen liitteenä olevan yh- teenkuuluvuuspolitiikkaa käsittelevää 130 a artiklaa koskevan julistuksen (julistus saaristoalueista) valossa komitea suosittaa kokonaisvaltaisesti koordinoitua toi- mintaa, jota voisi johtaa hallinnosta riippumaton eri alojen välinen ryhmä. Ryhmä hyödyntäisi politiikan eri alojen asiantuntemustaan ja koordinoisi syrjäisiin alueisiin vaikuttavia EU:n toimia ja ohjelmia. Ryhmän tehtäviin kuuluisi mahdollisesti valvoa ja suunnitella sellaista unionin varainkäyttöä, joka vaikuttaa suoraan syrjäisiin alueisiin, arvioida rakennerahastojen vaiku- tuksia, varmistaa, että yhteisön lainsäädännössä otetaan huomioon syrjäisten alueiden erityispiirteet sekä tarvit- taessa ryhtyä hätätoimiin, jos syrjäisiä alueita kohtaa aivan poikkeuksellinen talouskriisi tai luonnonkatas- trofi. Bryssel, 16. heinäkuuta 1998. 9. 3. Eri alojen edustajista koostuvan ryhmän toisena tehtävänä olisi tutkia, millaisia vero- ja rahoituskannus- teita voitaisiin myöntää syrjäseutujen avustamiseksi. Rahoituskannusteita on käytännössä kaikissa jäsenvalti- oissa, ja useimmiten niitä hallinnoi komissio. Yhtenäi- sessä syrjäseutupolitiikassa tulisi korostaa paitsi kannus- tetyyppejä myös niitä maantieteellisiä alueita, jolle kannusteet on tarkoitettu. Mitä kuitenkin tulee verokan- nusteisiin ja -vapautuksiin, tavoitteena tulee olla syrjäis- ten alueiden kehittäminen nykyistä joustavammalla valtiontukipolitiikalla sekä paikallisin voimin aikaan- saatua kehitystä edistävin toimenpitein. 9. 4. Erityisen Brysselissä toimivan foorumin – vaikka- pa Euroopan syrjäisten ja merellisten alueiden neuvoston CPMR:n – puitteissa unionin toimielimissä olevat Eu- roopan syrjäisten alueiden edustajat voisivat arvioida, miten yhteisön lainsäädännön mukauttamisessa syrjä- seutujen erityisoloihin on edistytty. Alueiden komitean puheenjohtaja Manfred DAMMEYER


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2222/98 του Jesus CABEZON ALONSO προς την Επ τροπή. Πρόγραμμα για την απασχόληση στην Ισπανία

eurovoc_concepts:
EC recommendation
European Commission
Spain
action programme
job creation
ratification of an agreement
social partners

formats: html print


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2222/98 van Jesús CABEZÓN ALONSO aan de Commissie. Werkgelegenheidsplan in Spanje


title: Regulamentul (CE) nr. 1526/98 al Comisiei din 16 iulie 1998 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 752/93 de stabilire a dispozițiilor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 3911/92 al Consiliului privind exportul bunurilor culturale

eurovoc_concepts:
cultural object
customs formalities
export licence
form

formats: html pdf print xhtml

text: 02/vol. 11 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 7 31998R1526 L 201/47 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE 17. 7. 1998 REGULAMENTUL (CE) NR. 1526/98 AL COMISIEI din 16 iulie 1998 de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 752/93 de stabilire a dispozițiilor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 3911/92 al Consiliului privind exportul bunurilor culturale COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Regulamentul (CEE) nr. 3911/92 al Consiliului din 9 decembrie 1992 privind exportul bunurilor culturale (1), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 2469/96 (2), în special articolul 7, — autorizație normală; — autorizație deschisă specifică; — autorizație deschisă generală. (2) Utilizarea acestor autorizații de export nu afectează în nici un fel obligațiile privind formalitățile de export, nici pe cele privind documentele referitoare la aceasta. ” după consultarea Comitetului consultativ pentru bunurile culturale, 2. Articolul 2 devine articolul 1 alineatul (3). se recomandă, pentru întrucât formalitățile administrative inutile, introducerea unei formule de autorizații deschise care să se aplice exportului temporar, de către persoane sau organizații responsabile, al bunurilor culturale care urmează a fi folosite sau prezentate în expoziții din țări terțe; elimina a întrucât statele membre care doresc să beneficieze de această posi- bilitate ar trebui să o poată face pentru bunurile culturale, persoanele ș(cid:13)i organizațiile ce țin de competența lor; condițiile care trebuie îndeplinite pot varia de la un stat membru la altul; statele membre ar trebui să poată alege dacă vor folosi sau nu această formulă a autorizațiilor deschise ș(cid:13)i să stabilească condițiile elibe- rării lor; întrucât este necesară definirea dispozițiilor privind aspectul aces- tor autorizații, astfel încât să poată fi recunoscute uș(cid:13)or ș(cid:13)i folosite pe întreg teritoriul Comunității; întrucât dispozițiile articolului 10 privind tranzitul comun nu mai sunt necesare, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Regulamentul (CEE) nr. 752/93 (3) al Comisiei se modifică după cum urmează: 1. Articolul 1 se înlocuieș(cid:13)te cu următoarele dispoziții: „Articolul 1 (1) Exportul de bunuri culturale face obiectul a trei tipuri de autorizații, care se eliberează ș(cid:13)i se utilizează în conformitate cu Regulamentul (CEE) nr. 3911/92, denumit în continuare «regulament de bază», ș(cid:13)i cu prezentul regulament de aplicare: 3. Se introduce un nou articol 2. „Articolul 2 (1) Se foloseș(cid:13)te, de obicei, o autorizație normală pentru orice export reglementat de regulamentul de bază. Cu toate acestea, fiecare stat membru hotărăș(cid:13)te dacă doreș(cid:13)te sau nu să elibe- reze autorizații deschise specifice sau generale, acestea putând fi folosite în locul acesteia în cazul în care sunt îndeplinite condițiile speciale referitoare la ele, astfel cum sunt definite la articolele 10 ș(cid:13)i 13. (2) O autorizație deschisă specifică reglementează exportul temporar repetat al unui bun cultural specific de către o persoană sau o organizație, în conformitate cu dispozițiile articolului 10. (3) O autorizație deschisă generală reglementează orice export temporar de bunuri culturale ce aparțin colecției per- manente a unui muzeu sau a unei alte instituții, în conformitate cu dispozițiile articolului 13. (4) Un stat membru poate revoca în orice moment o auto- rizație deschisă specifică sau generală în cazul în care nu mai sunt îndeplinite condițiile eliberării acesteia. Comisia este informată de îndată de către respectivul stat membru în cazul în care acesta nu a recuperat autorizația ș(cid:13)i atunci când această autorizație ar putea fi folosită în mod abuziv. Comisia infor- mează imediat celelalte state membre cu privire la aceasta. (5) Statele membre pot introduce măsurile raționale pe care le consideră necesare pentru a supraveghea folosirea, pe teritoriul lor național, a autorizațiilor deschise pe care le eli- berează. ” (1) (2) (3) JO L 395, 31. 12. 1992, p. 1. JO L 335, 24. 12. 1996, p. 9. JO L 77, 31. 3. 1993, p. 24. 4. Se introduce o nouă secțiune II, care include articolele 3-9 deja existente: 8 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 02/vol. 11 „SECȚIUNEA II Autorizația normală” export ș(cid:13)i că se face trimitere la această autorizație în caseta 44 a declarației de export atunci când se solicită o declarație scrisă. 5. La începutul articolului 3 alineatul (1), se inserează următoa- rea dispoziție: „Formularul de autorizație de export este conform cu modelul prezentat în anexa I. ” 6. Se introduce o nouă secțiune III, articolul 10 existent se eli- mină ș(cid:13)i articolul 11 existent devine articolul 17: 3 al anexată exemplarului (2) În cazul în care se solicită o declarație scrisă, autorizația trebuie documentului administrativ unic ș(cid:13)i trebuie să însoțească bunul exportat până la biroul vamal situat la punctul de ieș(cid:13)ire de pe teritoriul vamal al Comunității. Atunci când exemplarul 3 al documen- tului administrativ unic este pus la dispoziția exportatorului sau a reprezentantului său, acestuia i se restituie ș(cid:13)i autorizația, pentru a putea fi folosită cu o ocazie ulterioară. „SECȚIUNEA III Autorizațiile deschise CAPITOLUL 1 CAPITOLUL 2 A u t o r i z a ț i i l e d e s c h i s e g e n e r a l e A u t o r i z a ț i i l e d e s c h i s e s p e c i f i c e Articolul 13 Articolul 10 (1) Autorizațiile deschise specifice pot fi eliberate pentru un bun cultural specific care ar putea fi exportat temporar din Comunitate, în mod regulat, pentru a fi folosit sau prezentat în expoziții dintr-o țară terță. Acest bun cultural trebuie să aparțină sau să fie deținut în mod legal de persoana sau orga- nizația care îl foloseș(cid:13)te sau îl expune. (2) O autorizație poate fi eliberată numai în cazul în care autoritățile competente au certitudinea că persoana sau orga- nizația în cauză oferă toate garanțiile considerate necesare pentru a asigura reîntoarcerea în bună stare a bunului respec- tiv în Comunitate, ș(cid:13)i numai în cazul în care acest bun poate fi descris sau marcat în aș(cid:13)a fel încât, în momentul exportului temporar, să nu existe nici o îndoială că bunul exportat este cel menționat în autorizația deschisă specifică. (3) Durata valabilității autorizației nu poate depăș(cid:13)i cinci ani. Articolul 11 Autorizația se prezintă în sprijinul unei declarații de export scrise, sau dacă nu, trebuie să poată fi prezentată, la cerere, pentru examinare, în momentul exportului bunurilor culturale la care se referă. Autoritățile competente ale statului membru în care se prezintă autorizația pot solicita traducerea acesteia în limba oficială sau într-una dintre limbile oficiale ale statului membru respectiv. În acest caz, costurile traducerii sunt suportate de titularul autorizației. (1) Se pot elibera autorizații deschise generale muzeelor sau altor instituții pentru a reglementa exportul temporar al ori- cărui bun aparținând colecției lor permanente ș(cid:13)i care poate fi exportat temporar, în mod regulat, din Comunitate, pentru a fi expus dintr-o țară terță. (2) O autorizație poate fi eliberată numai în cazul în care autoritățile competente au certitudinea că instituția în cauză oferă toate garanțiile considerate necesare pentru a asigura reîntoarcerea în bună stare a bunurilor respective în Comu- nitate. Aceasta poate reglementa orice gamă de bunuri dintr-o colecție permanentă, în cazul unei operațiuni de export temporar. De asemenea, poate fi folosită pentru a reglementa o serie de diferite game de bunuri, fie consecutiv, fie simultan. (3) Durata valabilității autorizației nu poate depăș(cid:13)i cinci ani. Articolul 14 Autorizația se prezintă în sprijinul unei declarații de export. Autoritățile competente ale statului membru în care se prezintă autorizația pot solicita traducerea acesteia în limba oficială sau într-una dintre limbile oficiale ale acelui stat membru. În acest caz, costurile traducerii sunt suportate de titularul autorizației. Articolul 15 Articolul 12 (1) Biroul vamal autorizat să accepte declarația de export se asigură că bunurile prezentate sunt descrise în autorizația de (1) Biroul vamal autorizat să accepte declarația de export se asigură că autorizația este prezentată împreună cu o listă a bunurilor exportate ș(cid:13)i care sunt descrise ș(cid:13)i în declarația de export. Această listă se întocmeș(cid:13)te pe hârtie cu antetul 02/vol. 11 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 9 instituției respective ș(cid:13)i fiecare pagină a sa se semnează de către o persoană aparținând acestei instituții ș(cid:13)i care este desemnată în autorizație. De asemenea, fiecare pagină trebuie să poarte ș(cid:13)tampila instituției, identică cu cea care figurează pe autorizație. Trimiterea la autorizație se face în caseta 44 din declarația de export. (2) Autorizația se anexează exemplarului 3 al documentului administrativ unic ș(cid:13)i trebuie să însoțească bunul exportat până la biroul vamal situat la punctul de ieș(cid:13)ire de pe teritoriul vamal al Comunității. Atunci când exemplarul 3 al documen- tului administrativ unic este pus la dispoziția exportatorului sau a reprezentantului său, acestuia i se restituie ș(cid:13)i autorizația, pentru a putea fi folosită cu o ocazie ulterioară. CAPITOLUL 3 F o r m u l a r e l e d e a u t o r i z a r e Articolul 16 (6) Statele membre îș(cid:13)i pot rezerva dreptul de a tipări formu- larele de autorizare sau pot încredința această sarcină tipografiilor aprobate. În acest ultim caz, pe fiecare formular se face referire la această aprobare. Fiecare dintre ele poartă numele ș(cid:13)i adresa tipografiei sau un simbol prin care aceasta poate fi identificată. De asemenea, fiecare dintre ele poartă un număr de îl individualizeze. sau ș(cid:13)tampilat, menit tipărit serie, să (7) Statele membre sunt obligate să ia toate măsurile nece- sare pentru a evita falsificarea acestor autorizații. Mijloacele de identificare aplicate în acest scop de către statele membre sunt transmise serviciilor Comisiei, în vederea comunicării lor autorităților competente ale celorlalte state membre. (8) Autorizațiile se scriu prin mijloace mecanice sau electro- nice. În cazuri excepționale, ele pot fi scrise cu pix negru ș(cid:13)i cu majuscule. Acestea nu trebuie să prezinte ș(cid:13)tersături, adăugiri sau alte modificări. ” 7. Se introduce o nouă secțiune IV, care conține articolul 17: (1) Formularul autorizațiilor deschise specifice este conform cu modelul prezentat în anexa II. (2) Formularul autorizațiilor deschise generale este conform cu modelul prezentat în anexa III. „SECȚIUNEA IV Dispoziții generale” (3) Formularul de autorizare se tipăreș(cid:13)te într-una sau mai multe limbi oficiale ale Comunității. 8. Anexa existentă devine anexa I. (4) Dimensiunile autorizației sunt 210 × 297 mm, o tole- ranță maximă de 5 mm în minus sau 8 mm în plus fiind admisă în ceea ce priveș(cid:13)te lungimea. Hârtia folosită trebuie să fie de culoare albă, fără celuloză mecanică, dimensionată pentru scris ș(cid:13)i să cântărească cel puțin 55 g/m2. Fondul este ghioș(cid:13)at, de culoare bleu, pentru a face vizibilă orice falsificare prin mijloace mecanice sau chimice. (5) A doua foaie a autorizației, care nu are un fond ghioș(cid:13)at, este rezervată folosirii ș(cid:13)i dosarelor exportatorului. 9. Anexa I la prezentul regulament se inserează ca anexa II. 10. Anexa II la prezentul regulament se inserează ca anexa III. Articolul 2 Prezentul regulament intră în vigoare în a ș(cid:13)aptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Formularul de cerere care trebuie folosit este indicat de către statele membre în cauză. Se aplică de la 1 septembrie 1998. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 16 iulie 1998. Pentru Comisie Mario MONTI Membru al Comisiei 10 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 02/vol. 11 ANEXA I „ANEXA II Modelul formularului de autorizație deschisă specifică ș(cid:13)i diferite exemplare ale acestuia 02/vol. 11 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13 ANEXA II „ANEXA III Modelul formularului de autorizație deschisă generală ș(cid:13)i diferite exemplare ale acestuia


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2216/98 del David THOMAS Munivien kanojen hyvinvointi

eurovoc_concepts:
intensive livestock farming
laying poultry
protection of animals
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: C 320/4 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 6. 11. 1999 (1999/C 320/004) PREGUNTA ESCRITA E-2216/98 de David Thomas (PSE) a la Comisión (16 de julio de 1998) Asunto: Bienestar de las gallinas ponedoras en batería ¿Puede confirmar la Comisión que todos los Estados miembros han aplicado las disposiciones contempladas en la Directiva 88/166/CEE (1), y puede indicar el número de controles efectuados in situ por los inspectores de la Comisión para comprobar el cumplimiento de la Directiva? (1) DO L 74 de 19. 3. 1988, p. 83. Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisión (24 de septiembre de 1998) De conformidad con la información que la Comisión ha recibido de los Estados miembros, todos ellos han aplicado la Directiva 88/166/CEE del Consejo, de 7 de marzo de 1998, relativa a la ejecución de la sentencia del Tribunal de Justicia en el asunto 131/86 (anulación de la Directiva 86/113/CEE del Consejo, de 25 de marzo de 1986, por la que se establecen las normas mínimas relativas a la protección de las gallinas ponedoras en batería). No obstante, la Comisión ha recibido recientemente una protesta de una asociación comercial en la que se denuncia la incorrecta aplicación en determinados Estados miembros de dicha Directiva. Actualmente, se está estudiando el fundamento de dicha protesta. En el ámbito del bienestar animal, en sus misiones a los Estados miembros los inspectores veterinarios de la Comisión se han concentrado hasta ahora en la protección de los animales durante el transporte (Directiva 91/628/CEE del Consejo (1)) y en el momento de su sacrificio (Directiva 93/119/CEE del Consejo (2)). Sin embargo, en un futuro cercano está previsto ampliar los controles veterinarios sobre el terreno a otros ámbitos, tales como el bienestar de las gallinas ponedoras en batería. (1) DO L 340 de 11. 12. 1991. (2) DO L 340 de 31. 12. 1993. (1999/C 320/005) PREGUNTA ESCRITA E-2241/98 de Allan Macartney (ARE) a la Comisión (16 de julio de 1998) Asunto: Derechos humanos en China Teniendo en cuenta la posición adoptada por la Unión Europea en la reunión anual de la Comisión de Derechos Humanos en Ginebra con ocasión del 50 aniversario de la Declaración Universal de los Derechos Humanos, ¿estima la Comisión que la Unión Europea está ejerciendo toda la presión posible sobre China para que ésta mejore la situación de los derechos humanos en el país? ¿Qué medidas está tomando la Comisión para controlar las violaciones de los derechos humanos en China y qué medidas ha tomado en cuanto a las relaciones con las autoridades chinas para promover la universalidad de los derechos humanos? Respuesta de Sir Leon Brittan en nombre de la Comisión (8 de septiembre de 1998) Desde octubre de 1997, la Unión Europea y China han mantenido una serie de reuniones regulares y detalladas en las que se han tratado todos los aspectos de los derechos humanos en China. En este diálogo se han abordado hasta las cuestiones más sensibles y existe una serie de proyectos financiados por la Comunidad que apoyan este proceso y se proponen contribuir a consolidar el respeto de los derechos humanos en China. Además, no se desperdicia ninguna ocasión de plantear la difícil situación de los disidentes encarcelados en China


eurovoc_concepts:
competition
new technology
systems interconnection
telecommunications
telephone

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 16. 07. 1998 KOM(1998)4321opull. 97/0250 (COD) KOMISSION LAUSUNTO EY:n perustamissopimuksen 189 b (2) (d) artiklan nojalla Euroopan parlamentin esittämästä muutoksesta, joka koskee neuvoston yhteistä kantaa ehdotuksesta EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI direktiivin 97/33/EY muuttamisesta operaattorin numeron siirrettävyyden ja ennaltavalinnan osalta KOMISSION EHDOTUSTA MUUTTAVA EY:n perustamissopimuksen 189 a (2) artiklan nojalla FI/13/98/00670000. W00 (FR) DGXIII - IRM - IT PERUSTELUT Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 b artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan d alakohdan mukaan komissio antaa lausunnon Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä tekemistä tarkistuksista. Tämä asiakirja sisältää komission lausunnon tarkistuksista neuvoston yhteiseen kantaan, joka koskee ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 97/33/EY muuttamisesta operaattorin numeron siirrettävyyden ja ennaltavalinnan osalta. Muutetussa ehdotuksessa otetaan huomioon ne Euroopan parlamentin käsittelyssä tekemät tarkistukset, jotka komissio on hyväksynyt. toisessa 1. a) Johdanto Asiakirjan tausta Komissio antoi 1. lokakuuta 1997 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi direktiivin 97/33/EY muuttamisesta operaattorin numeron siirrettävyyden ja ennaltavalinnan osalta (KOM(97)480 lopullinen). Euroopan parlamentti antoi yhteispäätösmenettelyn mukaisen lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 20. marraskuuta 1997 ja ehdotti yhtä tarkistusta. Ottaen huomioon tämän tarkistuksen komissio antoi 28. marraskuuta 1997 päivätyllä kirjeellä muutetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi (KOM(97)647 lopullinen). Talous-ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa ehdotuksesta 10. joulukuuta 1997. Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 12. helmikuuta 1998. Komissio ilmoitti 13. helmikuuta antamassaan tiedonannossa Euroopan parlamentille (SEC(98)252 lopullinen) hyväksyvänsä neuvoston yhteisen kannan. Euroopan parlamentti hyväksyi 14. toukokuuta 1998 toisessa käsittelyssä päätöksen , jossa ehdotettiin yhtä tarkistusta neuvoston yhteiseen kantaan. b) Direktiivin tarkoitus 2- FI/13/98/00670000. WOO (FR) DGXIII - IRM - IT on nykyisiä vahvistaa ehdotuksen tarkoituksena yhteisön Komission televiestintälainsäädännön säännöksiä, jotka koskevat kaikkien markkinoilla kilpailevien toimijoiden yhtäläisiä määrällisiä ja laadullisia mahdollisuuksia käyttää numerovaroja. Operaattorin numeron siirrettävyyden ja operaattorin ennaltavalinnan ansiosta kuluttajien on helpompi käyttää vaihtoehtoisia palvelun- ja verkontarjoajia. Näin kuluttajat pääsevät televiestintämarkkinoiden kilpailusta. Kun kuluttajat voivat suoraan hyötymään syrjimättömällä ja helppokäyttöisellä tavalla valita useiden tarjoajien välillä, heidän valintansa edistävät kehitystä kohti parempilaatuisia telepalveluita kilpailukykyisemmin hinnoin. telepalvelun 2. Komission hyväksymät Euroopan parlamentin tarkistukset Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä tekemä ainoa tarkistus koskee kansallisten operaattoreiden sääntelyviranomaisten esivalintajärjestelmään liittyvästä yhteenliittämisestä perimät ja mahdollisesti kuluttajien maksettavaksi siirtämät maksut määräytyvät kustannusten perusteella ja ettei niillä ole tämän toiminteen käyttöä ehkäisevää vaikutusta. velvollisuutta varmistaa, että 3. Komission hylkäämät tarkistukset 4. Päätelmät Komissio hyväksyy kokonaisuudessaan Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä tekemän ainoan tarkistuksen. Tämä tarkistus otetaan EY:n perustamissopimuksen 189 a artiklan 2 kohdan mukaisesti huomioon komission muutetussa ehdotuksessa. -3 FI/Î3/98/00670000. W00 (FR) DGXIII - IRM - IT Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 97/33/EY muuttamisesta operaattorin numeron siirrettävyyden ja ennaltavalinnan osalta Yhteinen kanta Muutettu teksti 1 artiklan 3 kohdan toinen alakohta (Euroopan parlamentin esittämän ainoan tarkistuksen mukaisesti) kohtuullisina, Jotta kuluttajille aiheutuvat kustannukset Kansallisten pysyisivät sääntelyviranomaisten on varmistettava, yhteenliittämisestä että yhteenliittämisestä veloitettava hinta on kuluttajille kohtuullinen. on kansallisten varmistettava, että järjestelyyn kuuluvasta hinta kuuluvasta määräytyy kustannusten perusteella ja että aiheutuvat eivät ehkäise sääntelyviranomaisten mahdollisesti järjestelyyn veloitettava välittömät kustannukset tämän toiminteen käyttöä. ISSN 1024-4492 KOM(98) 432 lopullinen ASIAKIRJAT FI 06 15 08 10 Luettelonumero : CB-CO-98-443-F1-C ISBN 92-78-38014-8 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg r


title: Regolamento (CE) n. 1542/98 della Commissione del 16 luglio 1998 relativo alla sospensione della pesca della sogliola da parte delle navi battenti bandiera del Belgio

eurovoc_concepts:
Belgium
authorised catch
catch quota
fishing area
sea fish
ship's flag

text: 18. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 202/15 REGOLAMENTO (CE) N. 1542/98 DELLA COMMISSIONE del 16 luglio 1998 relativo alla sospensione della pesca della sogliola da parte delle navi battenti bandiera del Belgio LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 2847/93 del Consiglio, del 12 ottobre 1993, che istituisce un regime di controllo applicabile nell’ambito della politica comune della pesca (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2635/97 (2), in particolare l’articolo 21, paragrafo 3, considerando che il regolamento (CE) n. 45/98 del Consi- glio, del 19 dicembre 1997, che stabilisce, per alcuni stock o gruppi di stock ittici, il totale ammissibile di catture (TAC) per il 1998 e talune condizioni cui (cid:138) soggetta la pesca di detto totale (3), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 783/98 del Consiglio (4), prevede dei contingenti di sogliola per il 1998; considerando che, ai fini dell’osservanza delle disposizioni relative ai limiti quantitativi delle catture di una riserva soggetta a contingentamento, la Commissione deve fissare la data alla quale si considera che le catture eseguite dai pescherecci battenti bandiera di uno Stato membro abbiano esaurito il contingente ad esso assegnato; considerando che, secondo le informazioni trasmesse alla Commissione, le catture di sogliola nelle acque della divi- sione CIEM VIII a, b da parte di navi battenti bandiera del Belgio o registrate in Belgio hanno esaurito il contingente assegnato per il 1998; che il Belgio ha proibito la pesca di questa popolazione a partire dal 5 luglio 1998; che (cid:138) quindi necessario riferirsi a tale data, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Si ritiene che le catture di sogliola nelle acque della divisione CIEM VIII a, b eseguite da parte di navi battenti bandiera del Belgio o registrate in Belgio abbiano esaurito il contingente assegnato al Belgio per il 1998. La pesca della sogliola nelle acque della divisione CIEM VIII a, b eseguita da parte di navi battenti bandiera del Belgio o registrate in Belgio (cid:138) proibita, nonch(cid:130) la conser- vazione a bordo, il trasbordo e lo sbarco di questa popola- zione da parte di queste navi dopo la data di applicazione del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno succes- sivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Esso (cid:138) applicabile dal 5 luglio 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 16 luglio 1998. Per la Commissione Emma BONINO Membro della Commissione (1) GU L 261 del 20. 10. 1993, pag. 1. (2) GU L 356 del 31. 12. 1997, pag. 14. (3) GU L 12 del 19. 1. 1998, pag. 1. (4) GU L 113 del 15. 4. 1998, pag. 8


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2229/98 του Kirsi PIHA προς την Επ τροπή. Κοινοτικά προγράμματα για τα δικαιώματα του ανθρώπου

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
European Parliament
European Union
budget
commitment of expenditure
dissemination of EU information
human rights
non-governmental organisation
report

text: C 96/60 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn EL 8. 4. 1999 Apa· nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph· w (17 Septembri·oy 1998) Sy·mfvna me th diorganikh· symfvni·a gia tiw nomike·w ba·seiw kai thn efarmogh· toy proy¤pologismoy· kai thn ad hoc symfvni·a gia to 1998 poy uespi·sthke stiw 17 Ioyli·oy 1998 h Epitroph· epe·trece stiw 29 Ioyli·oy syne·xish toy kondyli·oy B3-4109 Me·tra gia thn katapole·mhsh thw bi·aw eiw ba·row tvn paidiv· n, tvn efh·bvn kai tvn gynaikv· n. To Symboy·lio kai h Epitroph· ane·feran epi·shw apo· koinoy· o·ti o·son afora· thn katapole·mhsh toy koinvnikoy· apokleismoy· to Symboy·lio kri·nei o·ti h synuh·kh toy `msterntam, mo·liw epikyrvuei·, ua para·sxei ta me·sa gia thn kauie·rvsh tvn apaitoy·menvn nomikv· n ba·sevn. H Epitroph· ua ejeta·sei ton tro·po me ton opoi·o anaprosdio- ri·zontaw ta me·tra poy kaly·ptontai apo· ta kondy·lia proy¤pologismoy· B3-4101 Synergasi·a me tiw filanurvpike·w organv· seiw, B3-4102 Proparaskeyastike·w ene·rgeiew gia thn enua·rrynsh thw synergasi·aw metajy· tvn kratv· n melv· n gia thn katapole·mhsh toy koinvnikoy· apokleismoy· kai B3-4116 Synergasi·a me tiw mh kybernhtike·w organv· seiw kai env· seiw gia thn katapole·mhsh toy koinvnikoy· apokleismoy· ua ta katasth·sei na apotele·soyn ba·sh gia ne·a koinotikh· dra·sh. Epiple·on, h Epitroph· apofa·sise h·dh stiw 14 Ioyli·oy 1998 na apodesmey·sei ta kondy·lia B3-4106 `toma me eidike·w ana·gkew, B3-4113 Dra·sh e·ntajhw ype·r tvn prosfy·gvn, B3-4114 Me·tra gia thn katapole·mhsh toy ratsismoy·, thw jenofobi·aw kai toy antishmitismoy·. Gia to kondy·lio B3-4304 Ygei·a kai eyzvi·a h Epitroph· perime·nei thn ue·spish thw nomikh·w ba·shw. Ta mo·na kondy·lia ston tome·a thw koinvnikh·w arvgh·w gia ta opoi·a den e·xei breuei· ako·mh ly·sh ei·nai ta kondy·lia B3-4108 Me·tra ype·r thw oikoge·neiaw kai tvn paidiv· n kai B3-440 Katapole·mhsh narkvtikv· n. (1999/C 96/086) GRAPTH ERVTHSH E-2229/98 ypobolh· : Kirsi Piha (PPE) prow thn Epitroph· (16 Ioyli·oy 1998) Ue·ma: Koinotika· progra·mmata gia ta dikaiv· mata toy anurv· poy H Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh symmete·xei se arketa· progra·mmata poy apoble·poyn sthn prov· uhsh tvn dikaivma·tvn toy anurv· poy kai thw dhmokrati·aw. H enhme·rvsh tvn endiaferome·nvn sxetika· me ta ylopoihue·nta progra·mmata ei·nai idiai·tera elliph·w. Poia· me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· gia thn epi·speysh thw diadikasi·aw enhme·rvshw toy Koinoboyli·oy; Poia· progra·mmata ylopoih·uhkan stiw arxe·w toy 1998 kai poia· posa· diate·uhkan gia ayta·; Apa· nthsh toy k. Van den Broek ej ono·matow thw Epitroph· w (23 Septembri·oy 1998) H Epitroph· fronti·zei na ejasfali·zei th megaly·terh dynath· diafa·neia sth xrhsimopoi·hsh toy koinotikoy· proy¤pologismoy· genika· kauv· w kai sta xrhmatodotika· me·sa poy synde·ontai a·mesa me ta dikaiv· mata toy anurv· poy eidiko·tera. Ethsi·vw ekponoy·ntai ekue·seiw ad hoc sxetika· me thn efarmogh· thw dh·lvshw gia ta dikaiv· mata toy anurv· poy kai th dhmokrati·a kai tiw dra·seiw poy ekteloy·ntai stiw anaptysso·menew xv· rew kauv· w kai gia to sy·nolo tvn dra·sevn poy e·xoyn ylopoihuei· sto plai·sio toy kefalai·oy B7/70. To Koinoboy·lio eje·tase eja·lloy ayth·n thn e·kuesh kai syneise·fere shmantika· gia th belti·vsh· toyw (e·kuesh toy k. Imbeni). (cid:211)son afora· ta kondy·lia B7-7040 kai B7-707, ejasfali·zetai eidikh· plhrofo·rhsh sto te·low ka·ue dhmosiono- mikoy· e·toyw, kai mi·a e·kuesh gia th xrhsimopoi·hsh aytv· n tvn kondyli·vn mazi· me plh·rh kata·logo tvn env· sevn, mh kybernhtikv· n organv· sevn (MKO) h· a·llvn organismv· n poy e·xoyn la·bei epido·thsh kauv· w kai to akribe·w poso· ka·ue epido·thshw, aposte·lletai ston pro·edro toy Koinoboyli·oy kauv· w kai ston pro·edro thw endiafero·menhw epitroph·w. Oi plhrofori·ew sxetika· me to prv· to eja·mhno 1998 den ei·nai ako·mh diaue·simew kai, en pa·sh periptv· sei, den ei·nai shmantike·w efo·son h apo·fash toy Dikasthri·oy ariu. C/106-96 odh·ghse sthn prosvrinh· kata·rghsh o·lvn tvn prvtoboyliv· n poy aforoy·n ta kondy·lia toy proy¤pologismoy· xvri·w nomikh· ba·sh


title: Regulamento (CE) nº 1532/98 da Comissão de 16 de Julho de 1998 que fixa a correcção aplicável à restituição em relação aos cereais

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

formats: pdf print

text: 17. 7. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 201/65 REGULAMENTO (CE) Nº 1532/98 DA COMISS(cid:212)O de 16 de Julho de 1998 que fixa a correc(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel (cid:133) restitui(cid:135)(cid:209)o em rela(cid:135)(cid:209)o aos cereais A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, relativo (cid:133) organiza(cid:135)(cid:209)o comum dos mercados no sector dos cereais (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 923/96 da Comiss(cid:209)o (2), e, nomeadamente, o nº 8 do seu artigo 13º, Considerando que, por for(cid:135)a do nº 8 do artigo 13º do Regulamento (CEE) nº 1766/92, a restitui(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel (cid:133)s exporta(cid:135)(cid:210)es de cereais no dia do dep(cid:155)sito do pedido de certificado deve ser aplicada, a pedido, a uma exporta(cid:135)(cid:209)o a realizar durante o prazo de validade do certificado; que, neste caso, pode ser aplicada uma correc(cid:135)(cid:209)o (cid:133) restitui(cid:135)(cid:209)o; Considerando que o Regulamento (CE) nº 1501/95 da Comiss(cid:209)o, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execu(cid:135)(cid:209)o do Regulamento (CEE) nº 1766/92 do Conselho, no que diz respeito (cid:133) concess(cid:209)o de restitui- (cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, bem como (cid:133)s medidas a tomar em caso de perturba(cid:135)(cid:209)o, no sector dos cereais (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2052/97 (4), permitiu a fixa(cid:135)(cid:209)o de uma correc(cid:135)(cid:209)o para os produtos constantes do nº 1, al(cid:146)nea c), do artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 1766/92; que esta correc(cid:135)(cid:209)o deve ser calculada atendendo aos elementos constantes do artigo 1º do Regulamento (CE) nº 1501/95; Considerando que a situa(cid:135)(cid:209)o do mercado mundial ou as exig(cid:136)ncias espec(cid:146)ficas de determinados mercados podem tornar necess(cid:145)ria a diferencia(cid:135)(cid:209)o da correc(cid:135)(cid:209)o segundo o destino; Considerando que a correc(cid:135)(cid:209)o deve ser fixada simultanea- mente (cid:133) restitui(cid:135)(cid:209)o e segundo o mesmo processo; que pode ser alterada no intervalo de duas fixa(cid:135)(cid:210)es; Considerando que as taxas representativas de mercado, definidas no artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 3813/92 do Conselho (5), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 150/95 (6), s(cid:209)o utilizadas para converter o montante expresso em moedas dos pa(cid:146)ses terceiros e est(cid:209)o na base de determina(cid:135)(cid:209)o das taxas de convers(cid:209)o agr(cid:146)colas das moedas dos Estados-membros; que as regras de aplica(cid:135)(cid:209)o e determina(cid:135)(cid:209)o relativas a essas convers(cid:210)es foram estabelecidas no Regulamento (CEE) nº 1068/93 da Comiss(cid:209)o (7), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 961/98 (8); Considerando que, das disposi(cid:135)(cid:210)es anteriormente refe- ridas, resulta que a correc(cid:135)(cid:209)o deve ser fixada em confor- midade com o anexo do presente regulamento; Considerando que o Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o dos Cereais n(cid:209)o emitiu qualquer parecer no prazo limite estabelecido pelo seu presidente, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º A correc(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel (cid:133)s restitui(cid:135)(cid:210)es fixadas antecipada- mente em rela(cid:135)(cid:209)o (cid:133)s exporta(cid:135)(cid:210)es de cereais, referida no nº 1, al(cid:146)neas a), b) e c), do artigo 1º do Regulamento (CEE) nº 1766/92, com excep(cid:135)(cid:209)o do malte, est(cid:145) fixada no anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 17 de Julho de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 16 de Julho de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 126 de 24. 5. 1996, p. 37. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 287 de 21. 10. 1997, p. 14. (5) JO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (6) JO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. (7) JO L 108 de 1. 5. 1993, p. 106. (8) JO L 135 de 8. 5. 1998, p. 5. L 201/66 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 7. 98 do regulamento da Comiss(cid:209)o, de 16 de Julho de 1998, que fixa a correc(cid:135)(cid:209)o aplic(cid:145)vel (cid:133) restitui(cid:135)(cid:209)o em rela(cid:135)(cid:209)o aos cereais ANEXO C(cid:155)digo do produto Destino (1) Corrente 7 1º per(cid:146)odo 8 2º per(cid:146)odo 9 3º per(cid:146)odo 10 4º per(cid:146)odo 11 5º per(cid:146)odo 12 6º per(cid:146)odo 1 (Em ECU/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) –1,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) –3,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) –3,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) Os destinos s(cid:209)o identificados do seguinte modo: 01 todos os pa(cid:146)ses terceiros. Nota: As zonas s(cid:209)o as delimitadas pelo Regulamento (CEE) nº 2145/92 da Comiss(cid:209)o (JO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20), alterado


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2221/98 del Jesús CABEZÓN ALONSO a la Comisión. Plan de Empleo presentado por España

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Council
Spain
action programme
job creation
summit meeting

text: 8. 4. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 96/57 Aunque no es exacto afirmar que dichas Directivas son inadecuadas, la Comisi(cid:243)n comparte la opini(cid:243)n de Su Seæor(cid:237)a de que es necesario adoptar mÆs medidas legislativas para complementar, dentro de un marco comunitario exhaustivo, las actuales disposiciones nacionales y comunitarias sobre informaci(cid:243)n y consulta a los trabajadores. Esa es la raz(cid:243)n por la cual la Comisi(cid:243)n ha iniciado un proceso consultivo con los interlocutores sociales sobre un marco europeo para la informaci(cid:243)n y la consulta en este Æmbito. (1) DO L 245 de 26. 8. 1992. (2) DO L 254 de 30. 9. 1994. (1999/C 96/081) PREGUNTA ESCRITA E-2208/98 de Ulrich Stockmann (PSE) a la Comisi(cid:243)n (16 de julio de 1998) Asunto: Ayudas comunitarias para el Estado federado de Sajonia-Anhalt en 1997 ¿A cuÆnto ascienden las ayudas comunitarias concedidas y canceladas en 1997 al Estado federado de Sajonia- Anhalt y para quØ medidas y programas? 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. ¿Para el Fondo Regional FEDER? ¿Para el Fondo Social Europeo (FSE)? ¿Para el Fondo Europeo de Orientaci(cid:243)n y Garant(cid:237)a Agr(cid:237)cola (FEOGA)? ¿Para programas de investigaci(cid:243)n comunitarios? ¿Para programas comunitarios en el sector de la energ(cid:237)a? ¿Para programas comunitarios en el sector del medio ambiente? ¿Para iniciativas comunitarias? ¿Para otros programas de la Comunidad? Respuesta complementaria del Sr. Santer en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de octubre de 1998) Como complemento a su respuesta del 11 de septiembre de 1998 (1), la Comisi(cid:243)n estÆ actualmente en condiciones de comunicar lo siguiente. Habida cuenta de la amplitud de la respuesta, la Comisi(cid:243)n la env(cid:237)a directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento. (1) DO C 50 de 22. 2. 1999. (1999/C 96/082) PREGUNTA ESCRITA E-2221/98 de Jesœs Cabez(cid:243)n Alonso (PSE) a la Comisi(cid:243)n (16 de julio de 1998) Asunto: Plan de Empleo presentado por Espaæa Examinado por la Comisi(cid:243)n el Plan de Acci(cid:243)n en favor del Empleo presentado por Espaæa, ¿cuÆles son a juicio de la Comisi(cid:243)n las innovaciones mÆs significativas que introduce dicho Plan para crear empleo, aumentar la tasa de actividad o hacer disminuir las actuales cifras de desempleo en Espaæa?


title: Yttrande från Regionkommittén om "Förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn (1998-2002) och därmed sammanhängande åtgärder [Förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn (1998-2002), Förslag till rådets beslut om ett flerårigt program för främjande av förnybara energikällor inom gemenskapen (1998-2002), Förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt program för att främja en effektiv energianvändning (1998-2002), Förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt program för tekniska insatser i syfte att stimulera en ren och effektiv användning av fasta bränslen (1998-2002)]"

eurovoc_concepts:
EU programme
clean technology
energy policy
fuel
renewable energy

text: 13. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 315/1 II (Förberedande rättsakter) REGIONKOMMITTÉN Yttrande från Regionkommittén om ”Förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn (1998-2002) och därmed sammanhängande åtgärder [Förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn (1998-2002), Förslag till rådets beslut om ett flerårigt program för främjande av förnybara energikällor inom gemenskapen (1998-2002), Förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt program för att främja en effektiv energianvändning (1998-2002), Förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt program för tekniska insatser i syfte att stimulera en ren och effektiv användning av fasta bränslen (1998-2002)]” (98/C 315/01) BAKGRUND, — ”Förslag till rådets beslut om antagande av ett flerårigt ramprogram för insatser inom energisektorn (1998-2002) och därmed sammanhängande åtgärder” (1). — Rådets beslut den 4 februari 1998 att på frivillig basis rådfråga Regionkommittén i enlighet med artikel 198c, första stycket, i EG-fördraget. — Presidiets beslut den 12 mars 1998 att ge utskott 4 — ”Fysisk planering, stadsfrågor, energi, miljö” — i uppdrag att förbereda ett yttrande. — Utkastet till yttrande (dok. CdR 56/98 rév. ) som antogs enhälligt enligt förfarandet för brådskande frågor av utskott 4 den 22 april 1998 (föredragande: Loke Mernizka). Regionkommittén antog vid den 24:e plenarsessionen den 15 och 16 juli 1998 (sammanträdet den 16 juli) med majoritetsbeslut följande yttrande. (1) KOM(97) 550 slutlig. C 315/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 1. Inledning 13. 10. 98 Miljoner ecu Rådet har givit kommissionen i uppdrag (1) att 1. 1. före slutet av år 1997 undersöka samordningen av alla relevanta program inom energisektorn och till slutet av 1997 lägga fram ett meddelande om alla gemenskaps- program som innehåller en energipolitisk komponent. Rådet har också uppmanat kommissionen att 1. 2. lägga fram förslag till en förbättring av överskådligheten och samordningen samt till ett energipolitiskt rampro- gram. — Analyser och uppföljning av energimarknader 7,8 — Internationellt samarbete inom energisektorn (Synergy) — Främjande av förnybara energikällor (Al- tener II) — Effektivare energianvändning (Save II) — O¨ kad användning av ren teknik för fasta bränslen (Carnot) — Kärnsäkerhet 36,4 81,1 68,4 4,1 2,6 Totalt 200,4 1. 3. Kommissionens meddelande ”Helhetssyn på energipolitiken och energiåtgärderna” (2) är ett första steg i riktning mot en fullständig analys av program som berör energisektorn. Kommissionen lade fram det nu aktuella fleråriga 1. 4. ramprogrammet i november 1997 och presenterade det för rådet (energiministrarna) den 8 december 1997. Ministrarna tog del av programmet och överlämnade det för fortsatt prövning till rådets arbetsgrupper. 2. Innehåll i det fleråriga ramprogrammet 2. 1. Kommissionen föreslår att det inrättas ett ram- program för gemenskapsåtgärder inom energisektorn för perioden 1998 till 2002. Programmet skall främst bidra till att följande huvudmålsättningar uppnås: — att garantera en säker energiförsörjning; — att trygga konkurrenskraften; — att göra energimarknadens utveckling mer förenlig med miljöskyddets mål. Beloppen är maximibelopp för den period ramprogram- met omfattar och skall täcka finansieringen av de egentliga åtgärderna samt personal- och administra- tionskostnader. 2. 3. Programmet skall bl. a. underlätta administratio- nen samt en överblickbar och sparsam användning av resurserna och på så sätt möjliggöra en effektivare användning av de tillgängliga budgetmedlen. I förvaltningen av programmet skall kommissio- 2. 4. nen biträdas av en gemensam kommitté med rådgivande funktion. Den skall bestå av representanter för medlems- staterna och den skall ha kommissionens representant som ordförande. Kommissionen skall i största möjliga utsträckning ta hänsyn till kommitténs yttranden. 2. 5. Kommissionen skall en gång om året utvärdera genomförandet av ramprogrammet och de specifika programmen, den allmänna effektiviteten, hur program- met bidrar till gemenskapens politiska mål, prioritering- arna och nivån på budgetmedlen samt vid behov lägga fram förslag till anpassningar. 2. 6. Under det tredje året av programmets löptid skall kommissionen ge oberoende externa experter i uppdrag att göra en omfattande utvärdering av gemen- skapsåtgärder genomförda inom ramprogrammet. Re- sultaten skall meddelas till rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Ramprogrammet skall genomföras i form av sex 2. 2. specifika program — övergripande eller tematiska — och skall finansieras med följande medel. 3. Principiell bedömning av det fleråriga rampro- grammet (1) Rådets resolution av den 8 juli 1996 om vitboken ”Energipo- litik inom Europeiska unionen” (EGT C 224, 1. 8. 1996) och rådets förordning (EG) nr 701/97 av den 14 april 1997 om antagande av Synergyprogrammet (EGT L 104, 22. 4. 1997). (2) KOM(97) 167 slutlig av den 23 april 1997. ReK välkomnar inrättandet av ett ramprogram 3. 1. för åtgärder inom energipolitiken. Kommittén räknar med att en märkbar rationalisering av samtliga insatser och program, en förenkling av rutiner och ett utnyttjande av samordningsvinster kommer att möjliggöras genom en bättre integrerad, överskådligare och effektivare politik. 13. 10. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 315/3 3. 2. ReK delar uppfattningen att en effektiv energipo- litik kräver att insatserna koncentreras och inriktas på målen försörjningstrygghet, konkurrenskraft och miljöskydd. Kommittén vill dock bestämt påpeka att kommissionen inte har energipolitiska befogenheter enligt fördragen. Alla insatser måste således stå i samklang med subsidiaritetsprincipen. 3. 3. ReK stöder målsättningen att uppnå största möjliga samstämmighet, vilket förutsätter att besluts- processerna är mycket effektiva. Därför välkomnar Regionkommittén avsikten att stödja genomförandet av ramprogrammet med en gemensam kommitté. ReK anser dock att det är nödvändigt att även ge kommittén beslutsrätt och att stödja den med fackutskott (expertut- skott) med tydligt avgränsade befogenheter för de enskilda programmen. ReK förordar att regionala och lokala myndigheter skall delta i dessa beslutsprocesser. ReK stödjer principiellt en höjning av anslagen 3. 4. så att de politiska huvudmålen inom energisektorn kan nås. Kommittén anser att störst satsningar bör göras på att främja förnybara energikällor (Altener-programmet) och effektivare energianvändning (Save-programmet), eftersom det ger störst möjligheter att skapa arbetsplat- ser och skydda miljön. ReK välkomnar att en regelbunden (årlig) utvär- 3. 5. dering skall göras av insatserna och att oberoende experter skall göra en omfattande utvärdering av hur gemenskapsåtgärderna i ramprogrammet har genom- förts. Detta möjliggör en snabb anpassning till ny utveckling. 3. 6. ReK välkomnar inrättandet av ett ”nätverk för berörda generaldirektörer”. Därmed skapas en förbin- delse till andra generaldirektorats program som också finansierar insatser inom energisektorn. Detta leder till ytterligare förbättringar av samstämmighet och överskådlighet (se även 4. 4. 4). tätt samarbete med medlemsstaterna är nödvändigt och att man måste beakta det omfattande faktamaterial som redan finns för att arbetet skall bli effektivt och för att dubbelarbete skall undvikas. 4. 2. Flerårigt program avsett att främja internationellt samarbete inom energisektorn — Synergy 4. 2. 1. Målen för detta program är att ge stöd till energipolitikens utformning, formulering och genomfö- rande i tredje land, att främja industrisamarbete mellan gemenskapen och tredje land samt att förstärka samord- ningen av gemenskapens yttre åtgärder på energiom- rådet. 4. 2. 2. Det rör sig här om ett pågående program som kommissionen mot bakgrund av ramprogrammet till att börja med har begärt att få förlänga till den 31 december 1998. Energiministrarna har hörsammat förslaget och har enats om ett anslag på 5 miljoner ecu för 1998. Det fleråriga ramprogrammet räknar med ett belopp på 7 miljoner ecu för 1998, vilket stiger till 7,57 miljoner ecu år 2002. ReK välkomnar målen 4. 2. 3. Synergy- programmet och förlängningen av programmets löptid till den 31 december 2002. Kommittén anser dock att det är tillräckligt med ett anslag på 5 miljoner ecu för 1998 och en måttlig ökningstakt under åren 1999 till 2002. för 4. 3. Flerårigt program för främjande av förnybara energikällor inom gemenskapen — Altener II Altener-programmet skall främja en förstärkt 4. 3. 1. användning av miljövänliga energikällor. Förutom en utvidgning av Altener I-insatserna planeras i Altener II nya insatser avsedda att underlätta marknadspenetratio- nen samt genomförande, stöd och övervakning av gemenskapens strategi för förnybara energikällor. 4. Innehåll i och bedömning av enskilda komponenter i det fleråriga ramprogrammet 4. 3. 2. viktig byggsten för framtiden i ramprogrammet. ReK anser att detta program är en särskilt 4. 1. Flerårig insats för studier, analyser, prognoser och andra tillhörande arbeten inom energisektorn 4. 1. 1. Ett program för regelbunden uppföljning av energimarknaderna och tendenser inom energiområdet skall utarbetas i samarbete med medlemsstaterna för att energipolitiska beslut skall kunna fattas mot bakgrund av en gemensam analys. 4. 3. 3. rande av den 18 september 1997 (1). Beträffande detaljer hänvisar ReK till sitt ytt- 4. 4. Flerårigt program för att främja en effektiv ener- gianvändning — Save II 4. 4. 1. Save II-programmet antogs i december 1996 av Europeiska rådet som ett av de tre viktigaste program- 4. 1. 2. ReK erkänner betydelsen av väl underbyggda fakta som bas för energipolitiska beslut. Därför stöder kommittén dessa initiativ i princip men påpekar att ett (1) EGT C 379, 15. 12. 1997, s. 63. C 315/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 10. 98 men på unionsnivå för att främja en effektiv energian- vändning. Det är det enda gemenskapsprogrammet som är uteslutande inriktat på att förbättra effektiviteten i energianvändningen. Vid sidan av studier, åtgärder för att förbättra utbytet av erfarenheter, specifika insatser för förbättrad energi- styrning skall programmet även ge stöd till sektoriella pilotinsatser i syfte att öka investeringstakten inom området effektiv energianvändning. 4. 4. 2. ReK välkomnar den föreslagna förlängningen av Save II-programmet till år 2002 som ett av de viktigaste instrumenten med vilka gemenskapen kan påtagligt bidra till att sänka koldioxidutsläppen. 4. 4. 3. ReK anser det helt riktigt att Save II tillsammans med Altener II bildar tyngdpunkten i ramprogrammet. Detta rättfärdigar, enligt ReK, även den kraftiga höjning- en av anslagen. 4. 4. 4. ReK anser att det krävs ett nära samarbete med andra gemenskapsprogram som också ger direkt stöd till effektivare energianvändning (främst Joule och Thermie). Därmed undviker man överlappningar och utnyttjar samordningsvinster (se även 3. 6). 4. 5. Flerårigt program för tekniska insatser i syfte att stimulera en ren och effektiv användning av fasta bränslen — Carnot 4. 5. 1. Detta program skall stödja åtgärder för att inrätta ett informationsnätverk och för att upprätta strategiskt samarbete inom industrin. Inga egentliga FoTU-insatser ingår. Bryssel den 16 juli 1998. 4. 5. 2. Eftersom fasta bränslen ännu finns tillgängliga på lång sikt kommer de även i framtiden att ge ett viktigt bidrag — och mer än så — till att täcka gemenskapens energibehov. Den minskning av utsläppen som eftersträ- vas i hela världen är helt beroende av hur effektiv den teknik är som används för att omvandla energin. ReK anser att det är särskilt viktigt att främja 4. 5. 3. ren och effektiv teknik. Kommittén anser det vara nödvändigt att utöka ansträngningarna för att förbättra tekniken, men också att samarbeta intensivt och sprida information om marknad och teknik. Kommittén väl- komnar därför det fleråriga programmet och att det tas in i ramprogrammet för energisektorn. 4. 6. Fleråriga insatser inom området kärnsäkerhet och transport av radioaktivt material Programmet skall stödja industriellt samarbete 4. 6. 1. inom området kärnenergi och transport av radioaktivt material, samt utbildning inom området säkerhetskon- troll för experter från de central- och östeuropeiska länderna och de nya oberoende staterna i före detta Sovjetunionen. 4. 6. 2. Unionens regioner intar vad beträffar kärnkraf- ten olika, och delvis motsatta, ståndpunkter. De är dock eniga om att det världen över krävs högsta tänkbara säkerhetsnormer inom detta känsliga område på grund av dess globala betydelse. ReK välkomnar därför att de löpande åtgärderna inkluderas i ett flerårigt program, som i sin tur skall bli en del av energiramprogrammet. Regionkommitténs ordförande Manfred DAMMEYER


title: Verordening (EG) nr. 1531/98 van de Commissie van 16 juli 1998 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer voor granen en meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: 17. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 201/63 VERORDENING (EG) Nr. 1531/98 VAN DE COMMISSIE van 16 juli 1998 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer voor granen en meel, gries en gries- meel van tarwe of van rogge DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector granen (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), en met name op artikel 13, lid 2, Overwegende dat volgens artikel 13 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 het verschil tussen de noteringen of de pr¶zen op de wereldmarkt van de in artikel 1 van die verordening bedoelde producten en de pr¶zen van deze producten in de Gemeenschap kan worden overbrugd door een restitutie b¶ uitvoer; Overwegende dat de restituties moeten worden vastgesteld met inachtneming van de elementen als bedoeld in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van toepas- singsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van b¶ verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verorde- ning (EG) nr. 2052/97 (4); Overwegende dat voor meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge de restitutie moet worden berekend met inachtneming van de hoeveelheid granen benodigd voor de vervaardiging van de betreffende producten; dat deze hoeveelheden z¶n vastgesteld in Verordening (EG) nr. 1501/95; Overwegende dat de situatie op de wereldmarkt of de specifieke eisen van bepaalde markten voor sommige producten een differentiatie van de restitutie naar bestem- ming nodig kunnen maken; Overwegende dat de restitutie eenmaal per maand moet worden vastgesteld; dat de restitutie tussent¶ds kan worden gew¶zigd; Overwegende dat de toepassing van deze regelen op de huidige situatie in de sector granen en met name op de noteringen of pr¶zen van deze producten in de Gemeen- schap en op de wereldmarkt voert tot het vaststellen van de bedragen van de restitutie zoals vermeld in de b¶lage; Overwegende dat het Comit(cid:130) van beheer voor granen geen advies heeft uitgebracht binnen de door zijn voor- zitter bepaalde termijn, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De restituties b¶ uitvoer in ongew¶zigde staat van de in artikel 1, onder a), b) en c), van Verordening (EEG) nr. 1766/92 bedoelde producten, met uitzondering van mout, worden op de in de b¶lage aangegeven bedragen vastge- steld. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 17 juli 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 16 juli 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 287 van 21. 10. 1997, blz. 14. L 201/64 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 7. 98 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 16 juli 1998 tot vaststelling van de restituties b¶ uitvoer voor granen en meel, gries en griesmeel van tarwe of van rogge Productcode Bestemming (1) (in ecu / ton) Bedrag van de restitutie Productcode Bestemming (1) (in ecu / ton) Bedrag van de restitutie 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 03 02 03 02 (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 03 02 (cid:190) (cid:190) (1) De bestemmingen z¶n de volgende: 01 alle derde landen, 02 overige derde landen, 03 Zwitserland en Liechtenstein. (cid:190) (cid:190) (cid:190) 18,00 0 45,00 55,00 (cid:190) 36,00 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 28,00 0 (cid:190) (cid:190) 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) 32,00 29,75 27,50 25,50 23,75 (cid:190) (cid:190) 75,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (2) (cid:190) (2) (cid:190) 0 (2) (cid:190) (2) Als dit product geagglomereerd griesmeel bevat, wordt geen restitutie verleend. NB: De zones z¶n die welke worden omschreven door de gew¶zigde Verordening (EEG) nr. 2145/92 van de Commissie (PB L 214 van 30. 7. 1992, blz. 20)