title: Rapport från kommissionen till rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén - Slutlig årsrapport om genomförandet av handlingsplanen för införande av avancerade televisionstjänster i Europa

eurovoc_concepts:
action programme
audiovisual communications policy
audiovisual production
electronics industry
high-definition television

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Rrysselden 13. 07. 1WK ROM(IWX)44l slutlig KAPPOR I FRÅN KOMMISSIONEN 1 , IL RÅI>m\ EUROPAPARLAMENT!-! ( Hl I | {K O N ( ) ^^ SLUTLIG ÅRSRAPPORT OM GENOMFÖRANDET AV HANDLINGSPLANEN FOR INFÖRANDE AV AVANCERADE TELEVISIONSTJÄNSTER I EUROPA <;I:MI:NSAM INU:I)ININ<. CiKIVII'lNSAIVISAIVIIVIANKA'ITNINCMM'IIKOIVllVIKN'rAttKU 1)11, A : SÄ N l)N I N( iS'l JÄ NSTKK 1. KÖR V A LTNI IN< ; A V 11A IN DU INCJSPLAN EN I. I ANSOKNIN<iSOM(iAN<i 96/1 1. 2 ANSÖKNIN(iSOM(iAN(i97/l 1. 1 UlVAKDIKINGSMITOD 1. 4 ANS()KNIN(JS()M(iAN(iAKNA96/l (KM 97/1 HYCKJIR l'A TIDKiARi: VIRKSAMIIIT 2. MARKNADSRKKKKTKR 2. 1 I'ORSAl J N I N C i A V Ï V - A I ' l ' A R A Ï Ï R M ID 16:9-1 ORMAT. 2. 2 INIORANDIT AV DHilTAI. TII. IiVISIONSTJÄNSTIR ( X II 16:9 IÖRSTA lASI'N 3. K R A M T I D S U T S I K T K R N A K ÖR 16:9. VI A N D RA I A S I :N AV I W Î I T AI - IV < K ÏI 16:9 3. 2 D VD ( l ) i ( i i T A i. V i R S A T i i. i: D I S K) 3. 3 3/1 3. 5 FoTlinU-S-VM l 16:9-1 ORMAT INTIRNATIONIU. A JÄMIÖRII. SIR llANDI. INUSI'I. ANIN AVVK KI. AS. D K M I: l ' R O ( ; R A M I * R O I H ) K T I ON 4. IN L K I >N I IN< i 4. 1 llANDI. INdSIM. ANIN, I TI (ilMIXSKAI'SINSTRUMI-NI lORDliN AIIDIOVISUI-U. A SIKTORN '1. 2 M A R K N A D I N I OR 16:9 '1. 3 I lANI>I. IN(iSI*l. ANI-N l-N IN'l'l-:<iKI':KAI) IM-1. AV (il-MI-NSKAIM-NS AIII>I«>VISII1-I. I. A l*(>I. ITIK • I 'I llANDI. INCiSI'I. ANI NSOMIAÏTNIN(i 5. Ift^-IIANDLIN^SPLANKIN 1993-97 5. 1 SAMMANI. A(il RISIII. IAI i r i l R Y C KI I I C I K K II IIMMAR: 5. 2 l'ÖRSI. A<i(l'RODUKHONS- ( M il RI'MASHRINdl'ROJIK I ) SOM INKOMMIT UNDIR IIANDI. INCJSIH ANIN 5. 3 lllRORDA YRKISKAÏHiORIIK 6. Ri;SlJi;iATAVIIANI)LIN(;SPLANKN 6. 1 NYAI'KODIIKTIONIR 6. 2 KlMASTIiRINCi 7. S L l i T S A T S KR P R O C R A M P R O I H J K T I ON 7. 1 111 VIIKiNINCi AV IWKiRAMKAl AIXKillRNA 7. 2 7. 3 l i lT I'ARTNI-RSKAI' I OR l-N DYNAMISK I6:9-MARKNAD PROCiRAMINDUSTRIN INVISTIIRAR I IRAMTIDI-N l»A lillROI'ITSK NIVA 7. 1 I N T I : R N A Ï Ï O N I : I. I. K O N K U R R I : N S < X ÏI I N N O V A T I ON 5 7 11 11 | | 15 19 19 22 22 23 25 25 26 27 27 28 31 31 31 31 32 32 55 33 34 35 40 40 44 45 45 46 46 46 7. 5 L N H ( I R I R I N <I AV NY I I K N IK I DL-N L-UKOIM-ISKA A U D I O V I S U I I. I. A I N D U S T R IN 46 - 3- GEMENSAM INLEDNING Handlingsplanen för införande av avancerade televisionstjänster i Europa fastställdes genom rådets beslut av den 22 juli 1993. 1 Målet var att påskynda utvecklingen av marknaden för avancerade i Europa genom användning av bredbildsformatet 16:9. televisionstjänster Strategin bygger på att de steg i värdekedjan som utgörs av sändningstjänster och programproduktion skall stimuleras, så att alla olika aktörer och element i den televisionstjänstekedja som krävs för att tillhandahålla 16:9-tjänster till hushållen faller på plats. Detta är en förutsättning om man skall kunna påskynda utvecklingen av marknaden för 16:9-tjänster. Man planerade att avsätta gemenskapsmedel på upp till 228 miljoner ecu mellan mitten av 1993 och mitten av 1997, som bidrag till merkostnaderna för införandet av 16:9-formatet. Sändningsföretag och programproducenter hade rätt att söka dessa medel inom ramen för ansökningsomgångar. Enligt beslutet om handlingsplanen skall en rapport om det föregående årets verksamhet årligen föreläggas rådet, Europaparlamentet och Ekonomiska och sociala kommittén. 2 Detta meddelande innehåller rapporten för 1996 och 1997. Denna årsrapport fokuseras därför på verksamheten under 1996 och 1997 och de resultat som hittills uppnåtts med avseende på planens mål. I del A behandlas sändningstjänster (budgetpost B3-2014 som förvaltas av GD XIII) och i del B behandlas programproduktion (budgetpost B3-2013 som förvaltas av GDX). Verksamheten fram till 1995 års slut har behandlats i tidigare rapporter. 3 Detta är den sista årsrapporten om den verksamhet som bedrivits inom ramen för denna fyraåriga handlingsplan. Kommissionen kommer under 1999 att offentliggöra en utvärdering efter att genomförandet av handlingsplanen avslutats i december 1998. Den kommer att omfatta en bedömning av de effekter som handlingsplanen haft på marknaden och inom de berörda sektorerna. 1 2 93/424/EEG, EGT L 196/48, 5. 8. 93. Ibid. , artikel 6. 3 KOM(95) 263 slutlig, 16. 6. 95; KOM(96) 346 slutlig, 26. 7. 96. h - 5- 6 Slutlig årsrapport om genomförandet av handlingsplanen för införande av avancerade lelevisionstjänster i lui ropa GEMENSAM SAMMANFATTNING OCH KOMMENTARER SäncliiinKstjiinstcr KJ/cktcr för TV-apparatcr med Under de lörsta Ivä aren av handlingsplanens löptid inträffade en stark tillväxt pä I'örsälj ningen av 16:9-apparaler marknaden lyrdubblades frän 220 000 är 1995 till uppskattningsvis X00 000 är 1997. Vid 1997 ärs ulgäng hade den installerade basen ökat till 2 miljoner l6:9-apparaler. 16:9-formatet har lätt starkast fol läste pä de marknader där man tidigt inlorde l6:9-sändningar, nämligen hankiike, Tyskland, Belgien och Nederländerna. l6:9-format. inbegripet 16:9-sändningar Digitala lelevisionstjänster inlordes i Muropa under 1996. Den första vägen av digitala televisionstjänster utgörs huvudsakligen av betal-TV, och dessa tjänster tillhandahälls via dekodrar kopplade till befintliga TV-apparater. Utan en installerad bas av 16:9-apparater har betal-TV-operatörcrna därlor ingen större anledning att ta med l6:9-sändningar i sitt utbud. I de medlemsstater där sändnings företagen har satsat pä att bygga upp en installerad bas av l6:9-apparater inlor lanseringen av digitala tjänster har emellertid handlingsplanen lätt tiil resultat att marknaden kommer att tillhandahålla digitala 16:()-tjänster. Bctal-TV-ahonncntcrna och de konsumenter som köper 16:9-apparater har en liknande profil, och detta tyder pä alt marknadskonvergens häller pä att uppnäs mellan digital-TV och 16:9. l6:9-formalet kan därmed löras med av den digitala vägen. Résultai Inom ramen lor handlingsplanens sändningsdel gavs stöd ät 36 sändningsloretag, i form av bidrag (ill 9 900 sändningstimmar genom ansökningsomgängarna 96/1 och 97/1. lin drastiskt minskad budget fick till följd alt denna sammanlagda siffra var mycket lägre än 1995, dä nästan 21 000 timmar stöddes inom ramen för handlingsplanen. Huvuddelen av handlingsplanstimmarna (66%) avsattes till sä kallade eftersläpande marknader, alllsä marknader som saknade nationella 16:9-tjänstcr den I januari 1995. Kommissionen inom 50 %-kalegorin ät reserverade de sändningsloretag i medlemsstater där marknaden fortfarande var blockerad, antingen för att det fanns lör fä 16:9-tjänster eller för att sändningslöretagen avsäg att lansera digitalljänster innan de inlorde !6:9-sändningar. som kunde summor lordclas smä När handlingsplanens löptid gick ut hade den berört sändningsloretag i samtliga medlemsstater. Tinland var den sista medlemsstaten ulan I6:9-(jänster4, men det lorsta finska sändningslörelaget började med l6:9-sändningar efter ansökningsomgång 96/1, och efter ansökningsomgång 97/1 fick det efterföljare. Dessa tvä ansökningsomgångar möjliggjorde ocksä finansieringen av ytterligare nya tjänster i Malien, l-örenade kungariket, Nederländerna, Belgien och Portugal. l'rogra m produktion Inom ramen lör handlingsplanens produkUonsdel finansierades 5 633 timmar 16:9- program genom anbudsomgängarna 96/1 och 97/1. Omkring 80% av dessa timmar utgjordes av nyproducerade program och 20 % av befintliga program som genom remastering konverterals till 16:9-format. Antalet limmar som utgörs av remastering har minskat sladigl (1994 utgjorde exempelvis remastering 40% av det totala antalet programlimmar som lätt slöd). Detta tyder pä att huvuddelen av 50%- och 80%- länderna har salsat pä nya produktioner och inte pä remastering, som i allmänhet har l6:9-sändningar. Övergången frän använts av sändningsloretag som nyligen infört remastering av befintliga program till produktion av nya program i I6:9-Iörmalet är ett myckel positivt tecken pä alt formatet har lätl genomslag och uppnatt en stark ställning hos producenter och sändningsloretag. 4 Luxemburg har ingel nationellt sändningsloretag som sänder i I6:9-Ibrmat, men andra länders 16:*)- tjänster finns tillgängliga via markbundna sändningar, kabel och satellit. -8 Under 1996 och 1997 ökade säväl antalet ansökningar och antalet sökande drastiskt. Detta visar att handlingsplanen ökat medvetenheten hos både de europeiska oberoende producenterna och sändningslörelagen. Vid ansökningsomgångarna 96/1 och 97/1 omfattade producenternas ansökningar ungelär 46 000 programlimmar, medan ansökningarna tillsammans omfattade 43 000 programlimmar. Dessa siffror visar att handlingsplanen har gjort den europeiska program industrin medveten om behovet av förnyelse och nödvändigheten av all förbereda sig lör digitala marknader som kommer att efterfråga en'ständigt ökande kvantitet l6:9-program. fem tidigare ansökningsomgångar 1993 95 i samtliga Det är också myckel viktigt att understryka alt över 3 000 limmar "lagerprogram" innebär att de finansierals genom de tvä senaste ansökningsomgångarna, vilket europeiska audiovisuella kalalogerna, som utgör programproduktionsindustrins främsta aflärstillgäng, förbättrats avsevärt. - 9- DEL A: SANDNINGSTJANSTER 1. FÖRVALTNING AV HANDLINGSPLANEN Under den period som behandlas i denna rapport anordnades två gemensamma ansökningsomgångar, som omfattade både sändningstjänster och programproduktion, ansökningsomgångarna 96/1 och 97/1. I följande avsnitt granskas sändningsdelen av dessa två ansökningsomgångar. Precis som under ansökningsomgångarna 95/1 och 95/3 kunde sändningsföretag i medlemsstater helt utan 16:9-tjänster eller med begränsad 16:9-täckning dra nytta av en högre finansieringsgrad (80 % av enhetstaxan per timme i stället för 50 %). Genom rådets beslut avsattes 68 miljoner ecu att fördelas på dessa eftersläpande marknader efter den 1 januari 1995. De enhetstaxor per timme som betalades ut genom handlingsplanens sändningsdel var oförändrade. 5 1. 1 Ansökningsomgång 96/1 Respons I samband med den ansökningsomgång som offentliggjordes i februari 19966 ansökte sändningsföretag om finansiering av 55 500 sändningstimmar, vilket motsvarar en kostnad på nästan 90 miljoner ecu. Efterfrågan var betydligt jämnare fördelad mellan sändningsföretag på eftersläpande marknader (43 %) och de ledande marknaderna (57 %) än 1995. De tillgängliga budgetmedlen var emellertid bara hälften så stora som vid tidigare ansökningsomgångar då det varit möjligt att finansiera upp till 21 000 sändningstimmar. Det bör påpekas att finansieringsgraden på 80 % kan ha fått till följd att det antal timmar som kunde finansieras minskade, eftersom varje timme innebar en högre kostnad för handlingsplanen. Ansökningsomgången kännetecknades av följande: - 42 ansökningar inkom. Efter samråd med oberoende externa konsulter gjordes bedömningen att två av dessa inte var berättigade att delta ansökningsomgången för sändningstjänster. - Ett av dessa förslag överfördes senare till ansökningsomgången för programproduktion. Ett annat förslag ansågs inte kunna utvärderas eftersom det inte innehöll några av de uppgifter som begärts i ansökningsomgången. 5 Antingen 50 % eller 80 % av de avgifter som fastställs i stycke 4 i bilagan till rådets beslut: 6 000 ecu per timme för de första 50 timmarna och 2 500 ecu per timme för varje följande timme. Se bilaga A nedan. 6 EGTC26, 1. 2. 96, S. 4. - JO- 11 - 23 sandningslïVrelag som finansierats genom tidigare ansökningsomgångar ansökte igen. I!\akl hallien av ansökningarna kom Iran XO %-läiulcr. I genomsnitt omiallade ansökningarna I öl I timmar per projekt. Resultatet av ansökningsomgång 96/1 Tabellerna ansökningsomgång % / l. Nya aktörer anges med kursiv stil. le visar den slutliga Ib och la, tilldelningen av medel efter Tabell la HANDLINGSPLAN 16:9-SLUTLIG TILLDELNING FÖR SÄNDNINGST. IÄNSTKR Ansökningsomgång %/l - Finansiering med 50% Kod Antal begärda timmar Antal tilldelade timmar Sändningsföretag 1. FRANKRIKE Multivision FR5 Frankrike totalt 2. TYSKLAND NDR Tyskland totalt 3. NEDERLÄNDERNA NOS Nederländerna totalt 4. SPANIEN Tolomadiid Television Valenciona Spanien totalt 2. FÖRENADE KUNGARIKET BskyB Förenade totalt kungariket 50%-zonen totalt A2 N1 E2 E3 R2 2 340 2 340 150 150 804 804 208 276 484 400 400 150 150 100 100 400 400 100 100 200 400 400 4178 1250 - 12 Tabell H> HANDLINGSPLAN l(>:9-SLUTLIG TILLDELNING FÖR SÄNDNINGSTIÄNSTER Aiisökmngsoiiigä IIR %/l - Finansiering med 80% Kod Antal bogflrda tlmmar Antal tillctoiadA timmar Sändningsföretag 6. GREKLAND ERT ERT 3 Channel SevenX Nethold Hellas - Filmnet Grekland totalt 7, SVERIGE Sverige totalt 8. ITALIEN Italien totalt 9. IRLAND Irland totalt TV 1000 Syntesia Telenuovo Videolina Nuova Antonnn Tie Role7 Telemontecarlo Tolopadova Toleregione Videomusic RTE G2 G3 G1 G4 S1 IT4 IT§ IT9 IT1 IT3 IT6 IT7 IT8 IT2 11 10. 0STERRIKE ORF AU1 Osterrike totalt 11. FINLAND Finland totalt 80%-zonen totalt TV Tnmfwio F1 40Q 810 2 3,75 1374 iW 3168 31W 900 1620 1 360 1 400 2 702 1 500 250 120 1 000 10 852 500 500 430 430 170 170 200 200 300 500 1200 500 800 50 100 50 200 200 500 200 120 500 1920 365 365 400 400 170 170 20 079 4 555 -. 13- Tabell le HANDLINGSPLAN I6:<)-SLUTLIG TILLDLLNING FÖR SÄNDNINGS LIANSTKR Ansökningsomgång %/l - Sammanlagd tilldelning Pntal begärda mmar Totalsumma=24 Projekt (80 % + 50 %) Tilldelningen gjordes efter följande huvudprinciper: Kommissionen och kommittén med medlemsstaternas loreträdare enades om en llnansieringsperiod pä tvä är. lin reducerad budget innebar att endast nya aktörer kunde finansieras med 50% och att huvuddelen av de godkända sökandena tilldelades betydligt mindre än de hade begärt. Sändningslorelagen i 80 %-länderna mäste prioriteras (83 % av de sammanlagda tilldelade medlen). som sändningsprojekl \)cn reducerade budgeten innebar att man inte kunde fortsätta finansiera ett antal utmärkta tidigare ansökningsomgängar. Kommissionen skulle ha löredragit en successiv avveckling av denna finansiering, men delta var omöjligt. Inlor den slutliga tilldelningen mäste därmed svära beslut fattas. Redan W5 informerade emellertid kommissionen kommittén med medlemsstaternas loreträdare om alt mycket begränsade medel skulle Unnas kvar lör projekt i 50 %-länderna. finansierats genom hade italienska sändningsloretag fre mindre regionala italienska sändningsloretag som redan finansierats genom ansökningsomgång 95/3 beviljades nya medel, och dessutom finansierades sex lorsta gängen. TV Inlerna/ionale och andra Videomusic, som senare döpts om till TMC I och TMC 2, är nationella kanaler som kontrolleras av Cecchi (îori-gruppen. De regionala kanalerna som Nuova Antenna finansierades genom fre är mycket ansökningsomgång 95/3. lorsta grupp som större än den lor - 14 i l6:9-sändningarna Italien gjordes emellertid av Pä grundval av erfarenhet frûn annat häll hade det varit rimligt att anta all det offentliga sändnings företagel RAI skulle införa l6:9-sändningar i Italien, men de lorsta regionala sändningsföretag. Dessa projekt hade lätt stöd inom ramen för handlingsplanen genom ansökningsomgång 95/3, eftersom kommissionen ansåg alt denna tjänst borde införas i Italien om än pä ett närmast symboliskt sätt. Syftet var lika myckel all främja användande! av lö:9-lomialcl hos andra sändningsloretag som alt främja del hos de regionala lillarna. Vissa italienska ledamöter i Ivuropaparlamenlet har uttryckt oro över Italiens bristande dellagande i handlingsplanen. 7 Del faktum att tvä nationella kanaler och nägra viktiga regionala sändningsloretag tilldelades stöd genom ansökningsomgång 96/1 visar dock alt rätt strategi användes vid ansökningsomgång 95/3. smä Hredbildssändningar infördes ocksä i Finland som en följd av ansökningsomgång 96/1 dä den regionala stationen TV Tampere (jek sin ansökan godkänd. 1. 2 Ansökningsomgång 97/1 Respons ansökningsomgång Detta var den sista ansökningsomgången inom ramen för handlingsplanen. Under den ansökte sändningsloretag om finansiering av 69 247 sändningstimmar, vilket motsvarar 120 miljoner ecu. som offentliggjordes i oktober I996x Ansökningsomgången kännetecknades av följande: 67 ansökningar mottogs, och tre projekt överfördes till ansökningsomgångens programproduklionsdel. 31 sändningsföretag ansökningsomgångar ansökte igen. som finansierats inom ramen lor tidigare 32 ansökningar inkom frän italienska sändningsloretag. I genomsnitt omfattade ansökningarna 1 305 timmar per projekt. 7 x Parlamentsfråga nr 2649/95 från Marilcna Marin; Nr 2724/95 från CJuido Podesta, Claudio A/volini, (iiancarlo Ligabue, Luigi Caligaris och Gian Piero Ronipcrti; 2736/95 frän Salvatorc ialarclla samt 2754/95 frän Gianfranco Dell'Alba. IX i T C 288, 1. 10. 96, s. 46. 15- Resultat Tabell 2a, 2b och 2c visar den slutliga tilldelningen av medel inom ramen löt ansökningsomgång 97/1. Nya aktörer anges med kursiv stil. Tabell 2a HANDLINGSPLAN 16:9 SLl T L I (M ILLI)I LNIN<; I <)R SÄNDNINUSTJÅNSTKK Ansökningsomgång 97/1 - Finansiering med 50% Sändningsföretag Kod Antal begärda timmar Antal tilldelade timmar 1. SPANIEN Spanien totalt 2. PORTUGAL Portugal totalt Euskal Telebista RTVE TV3 de Catalunya TV de Galicia RTP 3. FÖRENADE KUNGARIKET BBC FK total 4. NEDERLÄNDERNA NOS Nederländerna totalt 5. BELGIEN Belgien totalt VTM E1 E2 E4 E3 P1 R2 N1 B4 300 1 500 495 400 2 695 500 500 431 431 1 000 1000 148,5 148,5 230 300 230 230 990 450 450 400 400 110 110 36 36 50 %-zonen totalt 4 774,5 1986 16 Tabell 2b IIANDMNCSPLAN 16:9-NLUTI JU TU JJWLNINU FÖR SÄNDININCSTJÄNSTFR Ansökningsomgång 97/1 - Finansiering med 80% Kod I Antal begärda timmar Antal tilldelade timmar Sändningsföretag MTV TV-Tampere YLE F2 F1 F4 Nethold Hellas - Filmnet G3 RTE 11 6. FINLAND Finland totalt 7. GREKLAND Grekland totalt 8. IRLAND Irland totalt 9. ITALIEN Antenna Tre Veneto Nuova Antenna Tre Telepiu - Omega RAI Telenorba IT 23 IT1 IT 20 IT 12 IT 22 Italien totalt 80 %-zonen totalt Tabell 2e 300 190 70 560 968 968 300 300 1 100 700 4 138 1 200 1 746 8 884 300 130 70 500 150 150 170 170 250 150 300 350 250 1300 10 712 2120 HANDLINGSPLAN 16:9-SLUTLIG TILLDI LNIN<; FÖR NÄNDNINUSTJÅNNTER Ansökningsomgång 97/1 - Sammanlagd tilldelning Totalsumman 8 Projekt (80 % + 50 %) 15 486,5 4106 Antal timmar begärda Antal tilldelade timmar Tilldelningen gjordes efter loljande huvudprinciper: Ln llnansieringsperiod pä tvä är enligt gemensamt beslut av kommissionen och medlemsstaterna. - I7 Lin exlreml begränsad budget pä 7,8 miljoner ecu, vilket innebar en säkning frän 12,5 miljoner ecu 19%. Ln slullig möjlighet all säkerställa en god spridning och jämvikt mellan medlemsstaterna vad gäller gemenskapsfinansieringen, i linje med möjligheterna pä marknaden. Möjligheten all öka utbudet av tjänster i Italien, Spanien, Portugal och Finland. Möjligheten att införa 16:9-tjänster i vissa länder. Den tydligaste framgängen i 80 %-blockel var utbyggnaden iiv 16:9-tjänsler i Italien och Finland. llnska regionala TV-stationen TV Tampere Den i ansökningsomgång 96/1. När stationen lanserade sin 16:9-1 janst uppmärksammades det myckel i pressen. Precis som i Italien skapade delta ett intresse hos de viktigaste nationella kanalerna, del offentliga sändningsföretagel YLK och dess kommersiella konkurrent MTV. YLK sänder inledningsvis digitala l6:9-program via satellit. Markbundna sändningar kommer alt inledas när moltagarulrustning finns tillgänglig. godkändes redan Vad gäller de 32 italienska projektansökningar som inkom, gjorde den begränsade budgeten alt kommissionen endast kunde satsa pä de projekt som kunde länkas ge maximala marknadseffekter. De digitala satelliltjänsler som föreslogs av RAI och betal-TV-operatören Telepiu var helt klart av betydelse, men vid tiden tor tilldelningen gjorde kommissionen bedömningen att dessa projekt skulle ge mindre effekter pä marknaden lör TV-apparater än analoga eller digitala markbundna tjänster. Samordningen av ett antal italienska sändningsloretag till en s. k. gemensam digital plattform kommer att ge synergieffekter, som gör alt de tillsammans lär större trovärdighet än enskilda kanaler med 16:9-sändningar. Delta bör stimulera l6:9-marknaden. RAI kan samtidigt sända allmänt tillgängliga digitala 16:9- program inom ramen lor sina viktigaste nationella tjänster. Utbudet av markbundna I6:9-Ijänsler ökar tvä mer betydelsefulla regionala sändningsloretag deltar, nämligen Telcnorba och Antenna Ire Veneto. i och med att ocksä Vad gäller 50 %-blockel erbjöd RTVL:s lorslag om en markbunden 16:9-tjänst myckel större potentiella marknadseffekter än lorelagels tidigare satellittjänst. Det faktum att I6:9-Ibrmatet inte alls användes för RTVL:s markbundna tjänster gjorde att de regionala sändningsloretagen hade smä möjligheter alt göra egna framsteg. När detta avtal ingicks högprioriterade kommissionen marknadsföringen, som hade varit salellittjänstens svaga punkt. Tvä av de projekt som godkändes visade begränsningen med en dogmatisk syn pä distinktionen mellan 50 %- och 80 %-länder. Lnskilda sändningsloretag i Portugal och Förenade kungariket hade godkänts i tidigare ansökningsomgängar, innan en finansiering med 80 % blev möjlig den 1 januari 1995'\ men andra sändningsloretag Se artikel 2. 5 i rådets beslut 93/424/Ei;G av den 22 juli 1993 om en handlingsplan för införandet av avancerade televisionstjänster i Kuropa. IS hade inte följt deras exempel. Ansökningsomgäng 97/1 erbjöd därlör en sista möjlighet att stimulera dessa eftersläpande marknader i 50 %-kategorin lör att uppnå "spridning och jämvikt" i enlighet med rädels heslut. Del portugisiska offentliga sändningsföretaget RIP inkom med en ansökning som gällde ett högkvalitalivt projekt av strategisk betydelse. Deras 16:9-tjänst är den andra i Portugal. Kommissionen ansäg att det var viktigt att ytterligare stimulera denna marknad, och återigen högprioriterades marknadsföringen. IJIK' avser att inleda digitala satellitsändningar och digitala markbundna sändningar sommaren 1998. Företagel planerar att täcka 30% av bästa sändningstid med 16:9- sändningar inom ett är efter införandet av digitala sändningar. UIK' kommer att göra stora investeringar i marknadsföring, och denna verksamhet kommer att stärkas genom handlingsplanen. 1. 3 Utvärderingsmetod Förfarandena lor utvärdering av de bada ansökningsomgångarna var oförändrade frän tidigare är. Oberoende externa konsulter bislod med den tekniska utvärderingen av projekten. Deras uppgift var lör det lorsta att fastställa om lorslagen kunde godkännas uti frän "projektkvalitctskriteriel" i rådets beslut. För det andra skulle de rangordna projekten, och särskild tonvikt skulle läggas pä hur attraktiva tjänsterna potentiellt kan vara lor tittarna. För del tredje skulle de identifiera utelämnade punkter och svagheter i ansökningarna, sä all kommissionen skulle kunna ta upp dessa i avtalsförhandlingarna. Vid häda ansökningsomgångarna utgjorde de tekniska utvärderingarna ett viktigt lör kommissionens förslag. Kriteriet "spridning och jämvikt" faktaunderlag tillämpades emellertid uteslutande av kommissionen formulerade lörslagel till kommittén. Medlemsstaternas kommitté hade tillgäng till konsulternas samman lättande rapporter. innan den 1. 4 Ansökningsomgångarna 96/1 och 97/1 bygger på tidigare verksamhet Precis som i tidigare rapporter följer här en serie figurer som i grafisk form visar införandet av I6:9-Ijänster i Kuropa sedan handlingsplanen började löpa. Serierna har uppdaterats sä all ansökningsomgångarna 96/1 och 97/1 beaktas. Formatet har ändrats sä att varje figur nu redovisar anbudsomgängarnas resultat ärsvis och inte ackumulerat. Alltför mänga sändningsföretag har under fyra är fall stöd genom handlingsplanen lör att alla skall kunna redovisas i en och samma figur. När alla sändningsföretag frän ansökningsomgäng 97/1 inlett sina sändningar kommer handlingsplanen alt ha hjälpt 63 sändningsföretag i samtliga 15 medlemsstater att sända i I6:9-Iörmat. 19- Figur I Figur 2 - 2 0- Figur 3 Figur 4 -21 - Figur 5 Action Plan Broadcasting Call 97/1 I I National Rfyoruil TV da Galten EUBtBlTSWlMi mvE TV3 da Gaibl mp 2. M ARKfS ADSIIMK11 K 2. 1 Försäljning av TV-apparatcr med 16:9-format I l(>(>5 ärs rapport påvisades ett »ära samband mellan den aekumulerade l6:9-sändningstimmar. 10 Rapporten försäljningen av 16:9-apparater och antalet visade oeksä alt kärnmarknaderna lor \(r. i) var de marknader som hade kommit i gäng tidigast, nämligen Frankrike, Tyskland och Beneluxländerna de sä kallade pionjärmarknaderna. Tabell ^ visar att dessa länder fortfarande utgör de viktigaste l6:()-marknaderna i lùiropa och att det finns en installerad bas pä minst 1,7 miljoner TV-apparater. Dessa siffror är dock snarast i underkant. lùiligt andra beräkningar uppgår den europeiska installerade basen till sä mycket som 2,4 miljoner TV-apparater. 11 Preliminära prognoser tyder pä att den ärliga europeiska försäljningen är 2000 kommer att uppgä till minst 3,5 miljoner apparater. K) Se KOM (96) 346 slutlig, särskilt tlgur 4, s. 16. Advanced Television Markets, Oktober 1997. experter på" strategisk analys uppskattar siffran till 2,2 miljoner. Dessa europeiska prognoser omfattar Iftrmodligen även marknader utanför lilJ, som exempelvis de 150 000 TV-apparater med I6:9-Ibrmat som sålts i Schweiz. SliS inledde PAL Plus l6:9-sandningar samtidigt som de tyska sändningsfttretagen. Omfattande tyska satellitsändningar har bidragit till alt stimulera den schweiziska l6:9-marknaden. 2 2- volymer. Vill sidan av pionjärmarknaderna beräknar EACEM all försäljningen under I*>*>7 kommer all fördubblas pä de llesla eftersläpande marknaderna, om än frän myckel smä sina kungariket försälj ni ngsprognoser for l4)4>7 kraftigt nppäl, lill 70 000 apparater, son» en löljd av l(>:4>- HIM :s tillkännagivande all nian avsäg all inleda digital-1 V-sändningar i loimal. tillverkarna Förenade justerade I I abell. 1 ÖVERSIKT ÖVER FÖRSÄLJNINGEN AV TV-APPARATER MED 16:9-FORMAT INOM EU 1992 4997 (antal sålda enheter 1992-96; siffrorna för 1997 bygger pä uppskattningar) Land 1992 1993 1994 1995 1996 1997 ACK. Benelux Danmark Finland Frankrike Forenade kungariket Grekiand hi and 1 (alien Portugal Spanien Sverige Tyskland Osterrike 0 0 0 10 000 10 000 30 000 148 000 190 000 388 000 3 000 0 7 000 0 10 000 8 000 15 000 0 1000 2 000 43 000 3000 15 000 45 000 85 000 85 000 135 000 200 000 565 000 2 000 3 000 3 000 4 200 25 000 70 000 107 200 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 000 1000 4 000 2 000 5 000 3 000 6 300 13 000 26 000 1000 1000 1000 3 000 12 000 6000 3 000 53 300 18 000 53 500 4 000 0 4 000 4 500 16 000 25 000 1000 500 2 000 11 000 14 500 12 000 0 20 000 0 20 000 75 000 145 000 225 000 497 000 700 4 000 8 000 19 000 31 700 Tola It 29 000 91 000 134 700 22 0500 507 000 801 000 1 783 200 Kalla: IM KM 2. 2 Införandet av digilaltclcvisionstjänstcr och 16:9 - fors t si fasen I december l()()7 fanns del redan »iver 200 digitala televisions! jänslcr i I'Inropa. Antalet digitala dekodrar uppgick enligt säiulningslöretagens uppskattningar till 2 miljoner enheter. 1,75 miljoner av dessa var uthyrningsdekodrar. - 2. 1- Den 17 april 1996 blev Canal Plus det första sändningsföretag i Europa som införde digitala televisionstjänster. Ungefär hälften av den europeiska installerade basen av digitala dekodrar fanns i deeember 1997 i Frankrike, och den var fördelad på tre konkurrerande tjänsteföretag: Canal Satellite Numérique, IPS och AliSal. De franska digitala sändningarna har redan frän början omfattat digitala sändningar i lö:9-formal. Filt av de franska tjänsteföretagen har fastställt alt 25% av dess abonnenter tittar pä digital-TV med I V-apparater med lö:9-forinat. finns en betydande överlappning mellan Denna koppling visar all det konsumenlprofilen lor betal-TV-abonnenter och lor de tidiga köparna av TV- apparater med I6:9-Ibrmat. Kopplingen mellan betal-TV och 16:9 är inte begränsad till Frankrike. I en ansökan inom ramen för handlingsplanen hänvisade en betal-TV- opcratör frän ett annat land redan för liera är sedan till marknadsundersökningar som visade alt dennes abonnenter tenderade alt vara tidiga köpare av alla nya tekniska innehade Inlernetabonnemang tidigt. produkter. De hemdatorer använde ocksä och Vid sidan av de offentliga sändningsföretagens starka slöd för 16:9-formalet anser kommissionen att kopplingen mellan belal-TV och 16:9 är mycket positiv. Under de tidigare skedena av handlingsplanen hyste kommissionen oro lör alt del faktum all bclal-TV-loretagens mindre publik skulle innebära alt de inte kunde främja 16:9- formalet pä etl lika kostnadseffektivt sätl som företag med allmänt tillgängliga sändningar och betydligt större publik. Stödet till belal-TV tycks emellertid ha varit ett myckel målinriktat sätt att främja I6:9-Iörmatel. Handlingsplanen har gjort det möjligt testa 16:9-formatets i ett antal kommersiella dragningskraft inom ramen lör sina etablerade analoga tjänster och bygga upp en installerad bas av 16:9-apparater bland de egna abonnenterna lor kommande digitala tjänster. lör betal-TV-operatörer länder att Dessa tidiga erfarenheter frän den franska digitala marknaden ger ocksä ett visst slöd ät hela filosofin bakom handlingsplanen: all bygga upp en installerad bas av TV-apparater med 16:9-format redan innan digitala tjänster införs och oberoende av sändningsstandard. Franska sändningsloretag använde den numera föråldrade standarden D2-MAC handlingsplanens inledningsskede. 12 Franska köpare av TV-apparater med I6:9-Ibrmat har ocksä lätt tillgäng till etl stort antal timmar av analoga "lellcrbox"-sändningar i 4:3-formal genom de markbundna kanalerna. 16:9-apparater kan konvertera dessa sändningar sä att de fyller en l6:9-skärm. Tillgängen till l6:9-apparaler förvandlade därför sändningarna i 4:3 format lill etl kompletterande medel lör att främja spridningen av 16:9. 13 16:9-sändningar under sina lor 12 Konsumenternas investering i D2-MAC var aldrig särskilt stor eftersom betal-TV- och kabel-TV- operalörerna hyrde ut huvuddelen av dekodrarna, med avsikten att byta ut dem mot digitala dekodrar när digitaltjänster infördes. '•* Observera all FAFF och SHCAM-sändningar i "letterbox"-format aldrig varit berättigade till stöd inom ramen för handlingsplanen, eftersom de inte uppfyller de kvalitetskrav som anges i artikel 5. 1 punkt iv i de förfaranden för genomförande av handlingsplanen som fastställs i den tekniska bilagan till beslutet. 24- Det har varit ett känt faktum att den lorsta vägen av digitala lelevisionstjänster skulle inledas av kabel-TV-operatörerna!4, genom kabel- och satellitsändningar. Därlör var det viktigt alt det redan fanns 16:9-apparater i hushållen. Betal-TV är per definition en affärsverksamhet som bygger på att man kopplar dekodrar till befintliga TV-apparater. 15 Om det inte redan hade funnits 16:9-apparater pä marknaden är det tveksamt om betal-1 V-operalörema skulle ha ökat komplexiteten och riskerna med införandet av digital- IV genom all inbegripa l6:9-sändningar. frän lidiga digital-TV-marknadcns lyder pä att Mrlarcnlictcrna handlingsplanen spelal en viktig roll lör alt säkerslällla alt del finns 16:9-apparaler i de europeiska hushällen, som nu kan dra ny tia av den första vägen av digital-TV- tjänster som införts av belal-TV-operalörerna. Dessa tjänster kännetecknas av del stora utbudet av spelfilmer, som passar perfekt lor 16:9-formatet. I'n del av de enorma resurser som har satsals pä främjande av digital-TV och subventionering av dekodrar har ocksä kommit I6:9-formatet till del. skede 3. FRAMIIDSHTSIKTKRNAKÖR 16:9 3. 1 Andra fasen av digital-f V och 16:9 läs lorsta Digital-TV:s leddes av belal-TV-operatörer med kabel- eller satellitsändningar, medan nästa läs kommer att kännetecknas av markbundna fria I V-utsändningar under 1998. Förenade kungariket och de nordiska länderna leder utvecklingen. Förenade kungarikets marknad är särskilt viklig för utvecklingen av 16:9 eftersom det ilr den sista av de tre stora marknaderna som kommer i gäng. Frankrike, Tyskland och Storbritannien utgör de största, rikaste och mest dynamiska konsumentmarknaderna för elektronikprodukter. Om en elektronikprodukt skall kunna bli framgångsrik i liuropa mäste den vara läst etablerad pä alla dessa tre marknader. Fröts att Channel 4, S4C och Granada tillhandahöll 16:9-tjänster ansåg de flesta sändnings förelag i Förenade kungariket alt nackdelarna med de tidigare analoga systemet lor 16:9-sändningar var större än de eventuella fördelarna med att stimulera marknaden för TV-apparater med 16:9-format innan digilal-TV fanns tillgänglig. 16 De föredrog atl vänta pä införandet av digital-TV-ljänster i 11 I)VI*-specifikationerna för digitala kabel- och satellitsändningar fanns tillgängliga redan innan det mer komplexa markbundna digital-TV-systemet hade definierats. 15 Hetal-TV-förelagens dekodrar omfattar vanligtvis bäde den nödvändiga tekniken för villkorad tillgång och avkodning samt elektroniken för mottagande av digitala eller analoga sändningar. 16 Huvuddelen av sändningsföretagen i Förenade kungariket anser att överföringssystemet PAL Plus inte passar för användning i Förenade kungariket eftersom det ger en "letterbox"-bild på 4:3-apparater. Titlarna i Förenade kungariket är ovana vid en sådan bild, till skillnad frän de flesta tittarna på kontinenten. - 2 5- Storbritannien under 1998. Detta beslut gjorde att marknaden för TV-apparater med I6:9-Iörmat inte kunde komma i gång tidigare. När IMC 1997 tillkännagav sin avsikt att lata l6:9-innehället uppgå till 30% av sändningstiden inom ett år efter införandet av digitaltjänster fick det en omedelbar effekt. Försäljningen av TV-apparater med 16:9-format tog fart och 1997 kan den totala försäljningen komma att uppgå till 70. 000 apparater. BBC:s 16:9-sändningar kommer helt klart att i lä en strategisk betydelse Storbritannien. Andra brittiska sändningsföretag har deklarerat sin avsikt alt använda I6:9-Ibrmatel, men de har ännu inte presenterat några siffror. l6:9-utveeklingen lor Del faktum att Storbritannien är en av de tre stora ledande konsumentmarknaderna lor elektronikprodukter gjorde all sändningsförelagen kunde övertyga tillverkarna om alt tillhandahålla helt digitala integrerade TV-apparater med I6:9-Ibrmal. Sädana apparater planeras komma under 1998, samtidigt som digitalljänslcrna införs. Dessa digitala TV-apparater kommer ocksä att säljas ^ä de skandinaviska marknaderna. FTlersom del ännu inte finns någon livskraftig installerad bas av TV- apparater med 16:9-formal pä marknaden är det viktigt. att digitala TV-apparater med I6:9-Ibrmal finns tillgängliga redan dä de digilalaljänslerna införs. Kommissionen kommer att behandla kopplingen mellan 16:9-formatet och digital- TV mer ingående i sin slutliga utvärdering av handlingsplanen, som planeras komma 1999 när genomförandet av handlingsplanen slutförts. 17 Denna utvärdering mäsle bland annat innehålla en mer ingående granskning av de olika metoder som sändningsförelagen använt lorad införa I6:9-TV. Det bör emellertid ocksä påpekas att även digitala markbundna sändningar i 16:9- Ibrmat innebär ett betydande inslag av subventioner, eftersom medlemsstaterna avgiftsfritt tillhandahäller ytterligare frekvenser lor digital-TV-tjänster ät företag med markbundna sändningar. Radiospektrum för markbundna sändningar är en dyrbar resurs. Denna utökade kapacitet tillhandahälls temporärt lor att påskynda övergängen frän analog till digital teknik och lor att återta frekvenser som används för analoga tjänster. 3. 2 DVD (Digital Versatile Disk) "Letlerbox"-versioner av filmer har funnits tillgängliga pä VllS-kassetter i liera är, men när dessa förstorats för att fylla upp en 16:9-skärm har bildkvaliteten inte varit tillfredsställande. Det europeiska införandet av DVD under våren 1997 kommer att främja 16:9-lbrmatet ytterligare. Många videoproducenter kommer att lägga en 4:3- version av en film pä skivans ena sida och en l6:9-version pä den andra. Handlingsplanen har säkerligen haft betydelse därvidlag, eftersom det vore meningslöst alt ta med 16:9-versionen om det inte fanns TV-apparater med R e format i hushällen. 17 Inga ytterligare medel kommer att fördelas inom ramen för ansökningsomgäng 97/1. De avtal som slutits under 1997 löper inte ut förrän i slutet av 1998. - 2 6- 'Tillgängen till 0V\) innebär all konsumenterna kommer att kunna förvärva etl högkvalitativt digitalt medium för att bygga upp en egen samling av filmer och TV- program i 16:9-format. 3. 3 Fot bolls-VM i l6:9-format Kommissionens beslut som antogs i april och juli 199718 innebar att kommissionen avsalle sammanlagt 1,4 miljoner ecu till IVKS, det konsortium av franska sändnings företag som sköter programproduklionen lör FIFA. s räkning. 19 Dessa medel utgör etl gemenskapsbidrag för merkostnaderna lör en parallell produktion i F6:9-lbrmat, europeiska alt sändningslörelagen. 20 l6:9-bilder kan tillhandahållas åt de sä Kommissionen och den rådgivande kommittén med medlemsstaternas företrädare var positivt inställda till detta projekt när det föreslogs av HACTiM, tillverkarnas nya organisation. Fotbolls-VM elektronikprodukter, och därför angav tillverkarna all de var villiga alt satsa betydande summor pä alt främja försäljningen av 16:9-apparater inför fotbolls-VM. försäljningen stimulerai alltid har av Sändningsloretag i sex medlemsstater21 har redan enals om alt la med dessa sändningar i sitt utbud, och de övriga förväntas anteckna sig innan VM börjar. 3. 4 Internationella jämförelser Den japanska marknaden är stark. Under 1996 såldes där 5,5 miljoner TV-apparater med I6:9-Ibrmal och försäljningen för 1997 förväntas uppgå lill över 6 miljoner, vilket motsvarar över 5 0% av samtliga sålda TV-apparater. 22 Såsom anges i rapporten frän 1994 kontrollerar TV-lillverkarna huvuddelen av detaljhandeln i Japan. 23 De har successivt kunnal dra tillbaka TV-apparater med 4:3-format från IS Deslut F/97/456 - C(97)906, 1. 4. 97, och E/97/1216 - C(97)2()65, 1. 7. 97. ii} Det var inte möjligt att finansiera denna verksamhet inom ramen för handlingsplanens programproduklionsdel. I budgetkommentarerna till budgetpost B3 2013 för programproduktion anger budgetmyndigheten följande: "Detta anslag skall täcka fullgörandet av de åtaganden som igåtts vad gäller produktion i och Överföring till 16/9-formal av program avsedda för älcranvändning (program for långtidslagring), med undantag av program som i princip är avsedda all sändas en enda gäng, såsom nyhetsprogram, sporlulsändningar eller följetonger" (FXiTI, 44, februari 1997, s. 802). Furopapai lamentets utskott lör kultur, ungdomsfrågor, utbildning och media hade uttryckt betänkligheter lör alt 1*3 2013 stödde produktion av sportprogram under en budgetpost avsedd för kultur. 20 Det är möjligt att integrera 16:9- och 4:3-produklion, men sändningsföretag utanför Furopa oroade sig lör att detta skulle kunna påverka 4:3-sändningarnas kvalitet. Det gick därför inte med pä en kombinerade 4:3- och l6:9-sändningar. Fnligt FACIvM kommer dock l6:9-sändningar att visas i Brasilien och Kanada. 21 Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Grekland, Italien och Spanien. 22 Källa: Advanced Television Markets newsletter ibid. 2* KOM (95) 263 slutlig, 16. 06. 1995, s. ,26 punkt 3. 2. 27- marknaden redan innan 16:9-sändningar införts. Vissa TV-apparater kan konvertera ner NIIK:s analoga högupplösningssändningar (MDTV). Många videospel kommer numera i nletlerbox"-lbrmat, vilket har underlättat denna process. Dessutom har DVD redan inlorls i Japan. I I ISA lorlxTctlcr sig tillverkare och sändningsföretag lör all införa digitala I ID TV tjänster mot slutet av IWX24, och därmed kommer USA all i praktiken anslula sig till lö:9-gemenskapen. Detta kommer all öka tillgängen på l6:9-program och minska produktionskostnaderna lor den slorbildsteknik som krävs lor HDTV. Om del inte finns stora TV-skärmar som fullt ut kan göra rättvisa ät tekniken har HDTV lä eller inga fördelar jämfört med 16:9-lbrmat i standarddefinition pä TV-skärmar av normal storlek (-100 cm i diagonalen). USA utgör en slor enspräkig marknad som därför passar bättre som pionjärmarknad lor införandet av IIDTV-ljänster än 1'Airopas mindre och fragmenterade TV -marknader, eftersom man där tidigare kan uppnå stordriftslbrdelar med ny storbildsteknik. 3. 5 Handlingsplanen avvecklas Kommissionen har inte föreslagit någon efterföljare till denna handlingsplan, och del visar vilket slorl förtroende kommissionen hyser lor för bredbildsleknikens kommersiella framtidsutsikter. Nu när bredbildstelevision finns ute i hushällen rör det sig inte längre om något som bara är en intressant teknisk möjlighet utan om inte bara i Kuropa utan ocksä i Japan och snart något som är en del av marknaden även i USA. anordnade en konferens som kommissionen hade i de oberoende konsulternas interimära ulvärderingsrapport25 frän 1995/6 och vid 199626 rekommenderades del all handlingsplanen skulle förlängas sä att man skulle kunna uppnå den kritiska massa av 16:9-ljänstcr som det talades om i rädels beslut. Den kritiska massan skall dock endast ses som ett allmänt mål, och den definierades aldrig. Målsättningen genom "bidra mottagarulruslning". Med en installerad bas pä omkring 2 miljoner TV-apparater med 16:9-lbrmat ansåg kommissionen att marknaden utvecklats myckel sedan den interimära utvärderingen och konferensen. till marknadspenetrering september var alt i finns ute pä marknaden kommer de Nu när bredbildsskärmar starka marknadskrafterna bakom digilal-TV alt kunna stödja tekniken pä ett mer effektivl sätt än etl system med offentliga subventioner. Sändningsförelag som planerar sändningar med markbundna digilaltjänsler i I6:9-Ibrmat kommer att gynnas av en betydligt värdefullare typ av subvention än de som handlingsplanen kunde erbjuda, nämligen fria frekvenser. 24 MDTV använder bredbildsformatet 16:9, men har högre "bit-rale" för att kunna producera kvalitetsbilder på stora skärmar, vilket ger större effekt och mer realistisk bildätergivning. 25 Review oj Action Plan for Advanced Television Services, december 1996, slutrapport. Coopers & Fybrand och Convergent Decisions Group. 2(» Reshaping Television for the Information Society, Bryssel, den 26 september 1996. 28 Fin förlängd handlingsplan skulle därmed inte längre fungera som en katalysator tor spridningen av det nya formatet. Risken finns att en förlängd period med offentlig finansiering skulle skapa en beroendekultur genom alt locka "subvenlionsjägare" som skulle kunna ge bredbildsformatet däligl rykle i kommersiellt hänseende. Kn förlängning skulle inte ha varit tillräckligt kostnadseffekt i v och riskerna skulle ha varit större, med tanke pä de härda budgelrestriklioner som \:W står inför och den okade risken subventioner. Kalalysalorsrollen kommer all upphöra i och med alt de avtal inom ramen lör handlingsplanen som slutils efter ansökningsomgäng 97/1 går ut i december 1998. lör snedvridning av marknaden med fortsatta Konvergens och konkurrens frän nya interaktiva tjänster kommer i framtiden att tvinga sändningsloretag att förändra TV-liltandel mer i grunden än under de senaste M) åren. 'Felevisionen mäsle nu konkurrera med persondatorn - liera amerikanska datortillverkare planerar redan att lansera datorer med 16:9-skärmar lör mottagning av digilal-TV och lor DVD-tittande. Konvergensen kommer därför att påskynda spridningen av bredbildsformatet - inte bara för television utan även lor de nya tjänsterna. * ** 2 9- DEL B: PROGRAMPRODUKTION 4. INLEDNING 4. 1 Handlingsplanen, ett gemenskapsinstrument för den audiovisuella sektorn Målet med handlingsplanen, ett fyraårigt gemenskapsprogram (juli 1993-juli 1997), var att den skulle driva på marknadsutvecklingen för avancerade televisionstjänster. Att främja utvecklingen av denna marknad inom hela EU stimulerar den audiovisuella TV-industrin att gemensamt, tydligt och samordnat modernisera och rusta sig för framtiden. Enighet har äntligen uppnåtts i Europa om att sända avancerade televisionstjänster i 16:9-format. 16:9-formatet har två stora fördelar. Den första är av teknisk art: formatet är neutralt i förhållande till de varierande standarderna för sändning och främjar på så sätt en övergång från analog till digital teknik. Den andra är affärsmässig och estetisk: panorama-formatet ger högre bildkvalitet och jämställer televisionen med biografen. Handlingsplanens avsedda strukturella effekt var utveckling av en kritisk massa av avancerade televisionstjänster i syfte att göra dessa tjänster allmänt tillgängliga inom hela EU. I handlingsplanens strategi togs därför hänsyn till alla länkar i den audiovisuella kedjan. Eftersom de viktigaste aktörerna inom sändningsindustrin är programdistributörer och producenter inriktades handlingsplanen på aktion på två fronter samtidigt, genom samordnad och beslutsam stimulans av både tillgång och efterfrågan på 16:9-program på gemenskapsnivå. Handlingsplanen för 16:9-formatet erbjöd europeiska sändningsföretag och producenter extra medel för att täcka de extra kostnader formatet medför. Avsevärda investeringar både vad avser finansiella och materiella investeringar krävs för att sända och producera 16:9-material. 4. 2 Marknaden för 16:9 Frånsett sändningstjänster omfattar 16:9-marknaden teknisk utrustning för både fackmän och den stora allmänheten för att formatet skall kunna användas. Lansering av sändningstjänster i 16:9-format på europeisk nivå uppmuntrar till investeringar och driver på den modernisering som behövs för att den audiovisuella industrin skall kunna vara konkurrenskraftig, för sändningsföretagens professionella utrustning och för utrustning. Handlingsplanen har gett upphov till en allmän rationalisering av industrin. tillverkningsföretagens produktions- uthyrnings- och - ' b o - 31 - 4. 3 Handlingsplanen en integrerad del av gemenskapens audiovisuella politik (ienom att den europeiska programindustrin i samverkan med de ekonomiska aktörerna deltar i utvecklingen av en kritisk massa av 16:9-ljänsler kan den bli tydligt framåtblickande. Produktion i I6:9-Ibrmat är en garanti för hög teknisk kvalitet. Systematiska påtryckningar pä den europeiska produktionsindustrin all använda produktionsutrustning som är kompatibel med I6:9-Ibrmalel innebär ett strategiskt åtagande pä europeisk nivå att skapa programkataloger som förblir aktuella under läng tid. Programkalalogcr är den grund all strategi bygger pä. De är industrins inkomstkälla, en lörelagslillgäng. Kataloger innehåller material med "god lagringsbeständighet" i liguraliv bemärkelse, dv«. program som kan Mildas liera gånger och även lämpar sig för andra marknader än hemmamarknaden. Handlingsplanen, som inriktar sig pä prograininduslrin, är alllsä en integrerad del av unionens, audiovisuella politik. Dess syfte har varit all stärka den audiovisuella programindustrins strukturella kapacitet och utveckla den inom hela gemenskapen. Detla var grundtanken i handlingsplanens metodologi. Dess programscklion. producenterna själva samt de ekonomiska aktörer som investerar i 16:9 gick samman lor all finansiera den extra kostnad del innebar att antingen producera nya 16:9-program eller alt göra en remastering av tillgängligt material i andra format för all göra dem kompatibla med 16:9-formatet. 50 % eller 80 % av den extra kostnaden sam finansierades pä grundval av en tjmberäknad enhetlig bidragssals. 4. 4 Handlingsplanens omfattning (ienom ansökningsomgångar erbjöds europeiska producenter möjlighet att ansöka om bidrag lor nya produktioner och/eller remastering, höljande villkor ställdes: Producenten måste vara etablerad i en av Europeiska unionens medlemsstater. Producenten mäste kunna visa all etl l6:9-sändningslöretag i Europeiska unionen ålar sig att sända del program ansökan gäller. Producenten måste intyga att en del av de extra kostnaderna finansieras frän andra källor än handlingsplanen. Om de samlade slödansökningarna gällde större summor än vad som fanns tillgängligt av produktionsprojekt. Ingen kvalitativ bedömning av programmets innehåll gjordes. De typer av projekt som prioriterades var: tillämpades prioritcringskritericr i budgeten, för urval program av mer bestående värde, projekt frän oberoende producenter. -32 projekt frän medlemsstater med språkområde, och liten produktionskapacitet eller begränsat projekt for vilka den exlra finansieringen uteslutande kom frän ekonomiska operatörer. Där projektet gällde omarbetning av befintligt material prioriterades europeiska program. 5. 16:9-11 ANMJNUSPLANKN 1993-97 Kapitlet ger en översikt över verksamheten i samband med handlingsplanen under 1996 och lörsla hälften av 1997, samt hur gemenskapsprogrammet utvecklats. Kfter fyra ärs verksamhet är en sådan analys av särskilt stort intresse. 5. 1 Sammanlagt resultat uttryckt i ecu och timmar: A, iw. \ IW4 l«W4 IW5 l « «5 l«>%. -\itKMkiiiii|>soiii|>fliiK l/«>J l/«>4 2/«>4 Miljonri cm II. (• l«>. 4 u ins IX. I 2/«>5 l/% I. V> 12. 1 '>. S IW7 im Tliuinar 2 936 4 555 5 648 4099 2 551 3 066 2 567 Sedan handlingsplanen trädde i kraft har sju ansökningsomgångar anordnats: en 1993, tvä 1994, tvä 1995, en 1996 och en 1997. Budgeten varierade frän en ansökningsomgång till den andra ansökningsomgången 1994 och sjönk sedan fram till den andra omgången 1995. lUidgeten lör 1996 ärs omgång var nägot större medan 1997 ärs budget återigen var mindre. till nästa. Trenden var i stigande fram Allt som allt fick europeiska producenter 116,2 miljoner ecu i bidrag mellan juli 1993 och 30 juni 1997, lor produktion eller remastering av program i 16:9-lörmal. -33 De 116. 2 miljonerna ecu delfinansierade 25 422 programtimmar i l6:9-format enligt följande: I OS,. * miljoner ecu gick lill delfinansiering av 16 X5ö liuunar nya program i lorniatet. II miljoner ecu delfinansierade remastering av X 565 timmar program. 5. 2 Korslag handlingsplanen (produktions- och remasteringprojekt) som inkommit under Antal inkomna förslag Antalet inkomna förslag per ansökningsomgång var relativt konstant, ca I 000, med en märkbar ökning frän och med 2/95. Det lägsla antalet ansökningar (732), efter lorsta ansökningsomgäng 1/94, kan förklaras genom all handlingsplanens ansökningsomgäng (1/93) fick draghjälp frän lanseringen av programmet, och de llesla av de produktionsprojekt som befann sig pä planeringsstadiet drogs dit. Inte förrän vid ansökningsomgäng 2/94 kom en lika stor mängd ansökningar in frän producenterna. 1996 och 1997 inlämnades del största antalet ansökningar sedan handlingsplanen inleddes: 1350 respektive 15X0 förslag. \ nsOk iiiii|*NOiii|>flnt* I/9J 1/94 2/94 1/95 2/95 l /% InkomiiM fifirsliitt IM I IH «>70 I 116 I. 150 I 5X<| Okat antal programtimmar under handlingsplanens genomförande Allleflersom handlingsplanen genomfördes bidragsansökningarna gällde, vilket kan avläsas ut tabellen nedan. steg del antal programlimmar Au. sttkiiiiiK. soiiiKftiig i/9j 1/94 2/94 1/95 2/95 1/96 1/97 Tiiniiiur 7 500 X 000 I0. W» lft. W2 10 7*5 n »50 21012 De förslag som inlämnades efter var och en av de tvä första ansökningsomgångarna (1993 och lidigt under 1994) gällde ca X000 programtimmar. I slutet av 1994 var del totala antalet programtimmar ansökningarna gällde 10 300. I början av 1995 nådde producenternas ansökningar ett nytt högvattensmärke med 16 400 programtimmar. Ansökningarna för hela 1995 omfattade 27 127 timmar jämfört med 18 356 timmar lor 1994. Ansökningsomgångar 1/96 och 1/97 fick ett enormt gensvar med 22 350 respektive 24 012 inlämnade förslag. - 3 4- Stor ökning av antalet lorslag under handlingsplanen Under de lorsta tvä aren av handlingsplanen tredubblades det totala antalet lorslag. I slutet av 1994, efter tre ansökningsomgångar, stabiliserades totalantalet til! att omfatta ungeiar 200 producenter per ansökningsomgång. Del totala antalet lorslag ökade dramatiskt under de tvä sista ansökningsomgångarna och nädde 421 vid ansökningsomgång 1/97. Den huvudsakliga anledningen till den stora ökningen var antagligen att handlingsplanen vid denna tid var välbekant och även att de berörda parterna var medvetna om alt planen nalkades sitt slut. /\HNrtkuiiiHKoiii|>ftnu i/9j 1/94 2/94 ins 2/95 l /% 1/97 Aiilul |ir«Nlurriilrr X0 11K 24. » 1X4 l«>0 »X5 421 5. 3 Berörda yrkeskategorier De tvä kategorier av producenter som fick bidrag genom handlingsplanen var oberoende producenter och sändningslörelag. tabellen nedan visas hur budgetmedlen fördelades mellan dem och vilken del de hade i produktionen av nya !6;9-program. I Ar IW. » IW4 IW4 IW5 IW5 IW6 I9*)7j AnftttkiMnKMmiuftiiu I/W l/*)4 2/«>4 ms ins i /% 1/97] Km SfliMluiiiKsnirriNU 0. 56 0,62 0. 5 0. 55 0. 56 0,52 0,55 Protiaceatcr 0,44 0,38- 0,5 0,45 0,44 0,48 0,45 TiiimiMi- KJinilninttxRlrrlMK 0. 6. » 0. 7H 0. 55 0,7. » 0,7. 1 0,72 0. 76 rrodacealpr 0^7 0,22 0,45 0,27 0,27 <U8 1 - 35 - 5. 3. 1. Allmän analys Sedan programmet inleddes har gemenskapens medel fördelals jämnt mellan oberoende sändningsföretag och producenter. I genomsnitt gick mellan 1993 och 1997 55 % av medlen till sändningsförclag och 45 % till oberoende producenter, samtidigt som sändningsförelagen stod för ca 69 % av producerade programtimmar, oberoende producenter 31 %. för att förstå siffrorna bör man känna till att sändningslöretagens limmar till största delen utgörs av remastering, studioproduktioner och sportprogram, för vilka bidragssatsen per timme var mycket lägre än för andra kategorier av program. Oberoende producenter gör lör det mesta program med lång "hällbarheflör vilka bidragssatsen är mycket högre. Tabellen och kurvan ovan visar utvecklingen under handlingsplanens olika genom förandestadier, vilka var följande: 1003. 04 - Lansering av de första 16:9-tjänsterna delfinansierade med 50 % av de extra koslnaderna: stod 63 % och var beredda. Den av de lanseringen Vid den första ansökningsomgången ( 1/93) mottog sändningsförelagen 56 % programtimmarna. av tor budgetmedlen ansökningsomgången Pionjärmarknaderna och l6:9-tjänsterna,. sammanföll med sändningslöretagen behövde 16:9-program snabbt, faslän det bara var etl fätal oberoende producenter (60) som lämnade in ansökningar, var deras projekt ambitiösa i fråga om timantal, vilkel förklarar varför de stod för 37 % av programtimmarna. första förslå av fylla Ansökningsomgäng 1/94 speglar den ökade användningen av de nya 16:9- tjänslerna. l6:9-sändningsföretag arbetade än härdare pä alt profilera sin kanal, och behövde därför ett myckel stort antal program för all omedelbart sin sändningstid. Ansökningsomgången dominerades av kunna lor alt sändningsloretag, som producerade 7X % av programtimmarna åstadkomma ett genombrott lor sina l6:9-tjänster. lUidgeten hade utökals med 67 % (19,4 miljoner ecu, järn fört med 11,6 miljoner ecu vid den första ansökningsomgången) och gav sammanlagt I2X producenter (6X lier än den lorsta ansökningsomgången) en chans att komma in pä l6:9-marknaden. Slutet av 1994 - Mit stort antal oberoende producenter kommer in pä den europeiska 16:9-marknaden Ansökningsomgång 2/94, med den största budgeten av alla, var en vändpunkt i handlingsplanens genomförande. Vid detta tillfälle sökte sig ett stort antal oberoende producenter in på 16:9-marknaden. Sammanlagt 220 producenter (92 fler än föregående ansökningsomgång) stod lor 45 % av programtimmarna, en större procentandel än vid någon av de andra ansökningsomgångarna. Budgeten delades lika mellan sändningsloretag och oberoende producenter. Denna ansökningsomgång var den lorsta där resultatet visade all en marknad lor europeiska 16:9-tjänster verkligen hade uppstått. 36- 1995/96 delfinansierade med XO % av de extra kostnaderna - Lansering av 16:9-ijänster pä eftersläpande marknader Kflersom den ekonomiska och tekniska sändningsutvecklingen varierar mellan medlemsstaterna och eftersom vissa medlemsstater inte lämnade in några projekt, fanns ingen möjlighet lör handlingsplanen att frän början vara lika heltäckande över hela Luropa. Men l6:9-marknaden mäste till sist läcka samtliga I europeiska unionens marknader, (ienom elt rådsbeslut gjordes en budgelreserv fr. o. m. den 1 januari 1995 tillgänglig för "marknader som inte stadium"27. är Stödsatserna lor dessa marknader var högre än för pionjärmarknaderna: gemenskapens medel täckte upp till XO % av extra kostnader lor produktion och remastering. försörjda under handlingsplanens fullständigt första Ansökningsomgäng 1/95 var den lörsla där XO %-regeln tillämpades. De länder som utnyttjade den var i princip Italien, Danmark, Grekland, Irland, Luxemburg, Sverige, Österrike och Finland. Ansökningsomgäng 1/95 gjorde det möjligt lor producenter pä dessa marknader att lansera I6:9-Ibrmalct. stort iördelades ansökningsomgångens medel jämnt mellan I sändningsloretag och producenter. Sändningsförelagen producerade 73 % av programlimmarna. Antalet l6:9-sändningslÖretag ökade frän 20 (ill 42 under 1995. All det nu kom en andra väg av sändningslorelag lör 16:9 var en avgörande faktor för del ökande behovet Timantalet i ansökningarna under denna omgång var mycket högt (16 392 limmar, eller 6 0% mer än föregående ansökningsomgång) vilket bekräftade det stora behovet av program i det nya formatet på de nya marknaderna. Under ansökningsomgäng 2/95 gick 56 % av gemenskapens stöd till sändningsförelagen. TimlÖrdelningen liknade den lorra omgången - 73 % av de nya programlimmarna kom frän sändningsloretag och 27 % frän oberoende producenter. Under ansökningsomgäng 1/96 Iördelades del ekonomiska slödel mycket jämnt: 52 % till sändningslorelag och 4X % till oberoende producenter. Produktionstimmarnas för sändningsförelagen (72 %) jämfört med oberoende producenter (2X %). Resultatet är i linje med tidigare ansökningsomgångar. visar däremot fördelning övervikt pä 27 Tolfte stycket i ingressen. -37 1997 - den sista ansökningsomgången Ansökningsomgång 1/97 fick del största antalet ansökningar någonsin (I 5X0) omfattande totalt 75 miljoner ecu. 55 % av de tillgängliga medlen (9,5 miljoner ecu) gick till sändningslorelag och 45 % till oberoende tidigare producenter. Resultatet är ansökningsomgångarna. Vad gäller timlördelningen för ansökningsomgång 1/97 mäste man notera övervikt lör sändningsförelagen, 76 % av del totala timantalet. linje med genomsnittet för de i 5. 3. 2. Oberoende producenter i den l6:9-program europeiska Mångfalden producenter återspeglar mångfalden audiovisuella industrin. De slora namnen i produktionsvärlden förekom regelbundet, liksom vissa yngre producenter med intresse tor 16:9-formatet. Sçtjan handlingsplanen trädde i kraft har en kärna av pionjärproducenter som producerar av de nya formåls. Over en prpduktionstimmarna i ansökningar frän-ansökningsomgäng 1/95 kom frän producenter som lämnat in ansökningar till samtliga ansökningsomgångar ända frän starten. Den andel producenter som var "stamkunder" ökade för varje omgång: II % vid ansökningsomgång 1/94, 15 % vid 2/94 och hela 35 % vid ansökningsomgäng 1/97. Dessa producenter som beslutsamt häller läst vid I6:9-Iörmatet gör framförallt dokumenlärer och fiction. fjärdedel politiken- I unionens strävan alt göra de europeiska audiovisuella programkatalogerna mer beständiga är handlingsplanen etl effektivt lor den europeiska audiovisuella program industrins företagstil Igång, särskilt lör de oberoende producenterna som gär i spetsen lor europeiskt audiovisuclll skapande. De europeiska producenterna saknar finansieringskapacitet, men de verk som produceras mäste ha (äng huJIbarhetstid för att garantera inkomster och utveckla verksamheten. instrument den Programkalalogerna är 16:9-lbrmalet är rent praktiskt ett viktigt argument lör del audiovisuella arvets hållbarhet, men det är också ett viktigl stilmässigt argument lör filmskapare och annat yrkesfolk. I6:9-Ibrmalct närmar televisionen till biograferna. I6:9-Iörmalets bildkvalitet ger ett estetiskt tillskott till fiction, dokumenlärer och andra kulturprogram om det europeiska kulturarvet (konst, arkitektur, musik, dans, historia) som därigenom berikas. 38- 5. 3. 3. Sändningsföretag I genomsnitt deltog ca 40 sändningsloretag i programdelen. De ansökte om bidrag frän handlingsplanen i egenskap av både sändningsföretag och producenter. Stödel till sändningsförelagen vid inrättandet av 16:9-ijänster kom inle endast genom produktionsstödet, ulan ocksä genom den lydliga politiska signal om engagemang lör uppbyggandet av en europeisk audiovisucll industri grundad pä lö:9-|ömia(c( som handlingsplanen genom sin blotta existens sänder ut till industrin som helhet. Sändningsförelagen utrustar gradvis sina sludior sä alt de kan producera eget material som utgör en stor del av deras program och drar en stor del av deras publik. Del är till stor del denna typ av egna produktioner som ger kanalen dess profil. 5. 3. 4. 16:9- formatet i Europa Oberoende producenter och sändningsförelag samverkar i allt högre grad med handlingsplanen för att införa den nya l6:9-tekniken, som redan är digital, dvs. högkvalilativ. 16:9 är ett europeiskt format. 16:9-sändningsloretag har börjat stödja varandra, hälla ihop och lansera sina tjänster gemensamt i en miljö som lanserade fortfarande domineras av 4:3-lörmatet. Till sändningslörelagsgruppen i Tyskland 1995. Viss l*al t I6:9-Ibrmatcl verksamhet, som l. ex. täckning av stora evenemang, som OS och nästa fotbolls-VM i Lrankrike, organiseras pä europeisk nivå. exempel Sändningsloretag och producenter agerar alltmer som verkliga partners för alt bygga upp en program försörj ning som gör del möjligt all fortsätta att erbjuda 16:9-tjänster. Detta visar hur de kompletterar varandra pä det audiovisuella fältet. Det pionjärarbete som utförts lor handlingsplanen har gjort den europeiska programindustrin medveten om behovet av en omfattande samordnad ansträngning för sann förnyelse. 16:9- tjänster är etl område där insatserna måste göras pä europeisk nivå lor alt lyckas. inom ramen 39 6. Kl S H II A1 AV I I A N I ) U N ( ; S I M , A N KN 6. 1 Nya produktioner 6. 1. 1. Typer av l6:9-program (uttryckt i timmar för varje ansökningsomgång) AiisökiiiiiK. s- IW. 3 i/9j IW4 1/94 l<M4 2/94 I W5 1/95 I W5 2/95 IW6 1/96 IW7 1/97 lim. % lim. % Tim. % lim. lim. % lim. lim. liclion 165 K) 201 DokumcnIMr 193 I Vrkmid 111 m o Kultur evenemang 230 11 0 14 464 23 312 »2» 845 I') 402 Wl 6S0 12 500 256 |. » 103 17 4X7. 7 496 24 840 35 513,4 46 0 30 l o 297 15 338 14 436,4 H 20 o 17 S p o il 613. 17 471 l<) 1001 2«) 446 16 265 13 444 205. 4 IX Direktsändning 466 28 1019 40 821 24 729 27 714 35 370 924,1 36| lofali I 667 I (Hl 2 490 100 J 408 I (Ml 2 728 100 2 074 100 2 425 2 567 lOol 100 Mellan 1993 och 1997 delfinansierade handlingsplanen produktion av 16 856 timmar nya l6:9-program. Ungelär hälften av dessa var av mer bestående karaktär (fiction, dokumenlärer, kulturevenemang), 20 % sport och 29 % direktsändningar. Trenderna för de olika kategorierna varierade. Dokumentärfilmen gick framåt: 4 001 producerade timmar Dokumentären har varit pä ständig frammarsch, frän all 1993 ha utgjort 11 % av antalet nya produktionstimmar steg siffran till 24 % i 1995 års sista ansökningsomgäng och nådde en höjdpunkt med 35 % 1996. Dokumentärfilmens andel av den totala programtiden tredubblades alltså. Vid ansökningsomgång 1/97 utgjordes 20 % av det totala timantalet ny produktion av dokumentärer, vilket grundläggande befäster framstegen från tidigare ansökningsomgångar. Dokumentärfilmens genombrott visar all lämpat för konstnärlig dokumentärfilm. 16:9-formatet är särskilt väl Resultatet passar väl samman med målen lör den europeiska audiovisuella politiken att uppmuntra skapande av audiovisuella kataloger. Dokumentärer har högt mervärde pä läng sikt, och i branschen uppskattas deras livslid till tjugo är. De kan exploateras pä andra marknader än den egna (lätta att dubba) och kan överföras till andra medier (CD-rom, multimedia, videokassetter). 4 0- Dokumentärfilmen expansion på världsmarknaden och bland europeiska sändningsföretag är det 16:9- kanalerna som sänder flest dokumentärer. yttermera visso i. full till är framsteg lör ficlion: 2 223 producerade timmar fiction har lätt en allt starkare ställning och slod vid de tvä sisla ansökningsomgångarna för 17 % respektive 19 % av det totala antalet timmar ny produktion som delfinansierats genom handlingsplanen, jämfört med 10 % vid den lorsta omgången. Produktionskostnaderna lör fiction per limma är de högsta och utvecklingsprocessen den längsta. ficlion i I6:9-Iörmat är en högt skattad del i de europeiska audiovisuella katalogerna. Andelen kulturprogram olorändrad: 2 515 producerade limmar Kulturevenemang (opera, konserter, balett, direktsända shower, cirkus) stär lör ungelär 15 % vid varje ansökningsomgäng (17 % vid ansökningsomgäng 1/97). I6:9-Ibrmatet förhöjer dessa sändningars estetiska och kulturella kvalitet. Ar 1995 filmades tre fjärdedelar av de kulturella evenemangen av sändningsloretag. lui fjärdedel producerades av oberoende producenter som är specialiserade på denna typ av produktioner och har mycket nära förbindelser med olika sändningsloretag med vilka de planerar och genomför sändningar av evenemang. Under tiden 1995 1997 har de oberoende producenterna ytterligare intensifierai sin produktion av kulturevenemang. Tillbakagång 1996 <>ch ålerhäintniiij^ 1997 producerade limmar lör sludioprogram: 5 043 av viktig del 16:9-tjänsternas som omedelbar utfyllnad är en myckel under alla sändningsföretagens Sludioprogram programbehov utveckling. sladier av Sludioprogram (tävlingar, soffprogram m. m. ) tjänar mänga olika syften. De i programplaneringen, garanterar fungerar tittarsiffror, publik och annonsörer - nyckeln till framgång lor en TV-kanal: skapar en image ät kanalen och ger den dess profil. Vid 1996 års ansökningsomgäng utgjorde sludioprogram trots detla endast 15 % av de producerade timmarna. Nedgången hade sill ursprung i en samtidig uppgång lor mer bestående typer av program, som dokumentärer-och fiction. Å andra sidan steg andelen studioprogram dramatiskt 1997 lor all nä 37 % av det totala antalet nya produktionstimmar. 41 Stor men sjunkande andel sporttimmar: 3 445 timmar producerade till 1993 totala av det timantalet 13% vid den Antalet timmar som ägnas åt sport har minskat stadigt sedan 1993 - från 37% sista ansökningsomgången under 1995. lin ökning skedde 1996 (18 %, 444 limmar producerade), främst pä grund av OS i Atlanta. Den nedåtgående kurvan bekräftades 1997 med endast 8 % sportprogram. Sport är en av de slörsta attraktionerna i en TV-kanals programplanering, och älerutsändningar är oerhört vikliga räknat i marknadsandelar. Slora evenemang som OS eller VM i fotboll följs trogel av en publik som normalt sett inte är sä intresserad av TV-sänd sport. Hranschlölkct nolerar att det vid dessa tilllällen är mänga som köper ny TV. I ecknad film närmast obefintlig: 130 limmar producerade Ungefär 1 % av programmen vid varje enskild ansökningsomgäng var tecknad produklion. Inga tecknade filmer finansierades vid omgång 1/97. Sändningsföretag och producenter loredrog följande: 70 % av de program som producerades av sändningsloretag var program av "dagsländekaraktär" - direklsända studioprogram eller sportsändningar. Återstående 30 % var kulturprogram, dokumentärer och filmer. 85 % av de program som producerades av oberoende producenter var dokumentärer och filmer - katalogverk. Återstoden av den oberoende produktionen var sändningar av kulturevenemang. 6. 1. 2. Analys av programmen efter format (resultat i limmar per ansökningsomgång) A, Ansttkniiii>s- OIIIKAIIK IW. I i m IW4 1/94 IW4 2/94 I W5 1/95 IW5 2/95 l«>% 1/96 l»W7 1/97 l i m. % lim. % lim. % lim. % lim. % l i m. % % ||Sii|M'i- 16 inni l<)7 1135 mm 74 12 4 25<) K) 3«M 12 365 61 3 135. 4 83 13 3 2«)3 14 460 l«> 35») II 21 1 73 3 26 I rVidro 625 <W8 42 1755 70 20. 34 60 2092 77 1284 62 1746 72 2182 85 iVidco 1250 697 42 415 17 846 25 188 476 23 145 6 0 i ro i Al :i I 667 1(H) 2 490 I (Hl 3 408 100 2 728 100 2 074 100 2 424 100 2 567 1001 -42 för fyra format beviljades stöd frän gemenskapen. Tvä av dem var biofilmformat, nämligen 35 mm och super 16. De två andra var videoformat: 625-linjeformat för vanlig hemmavideo och högupplösningsformatet 1250 linjer. Genom de fyra kategorierna täckte handlingsplanen alla aspekter av TV-produktion. Tak lor 35 mm: 46j limmar producerade 1 jämförelse med andra formal översteg användningen av 35 mm sällan 3 %. Vid den sista ansökningsomgången (1/97) användes formatet endast för 1 % av programmen. Det används sällan i europeisk TV-produktion eftersom del är mycket dyrt, men intar första platsen i viss fiction och högklassiga dokumenlärer. 1995 producerades 90 % av timmarna i 35 mm-lbrmat av oberoende producenter och 10 % av sändningsföretag. ( )Jvningslendens lör super 16 mm: 2 324 limmar producerade frän 12 % vid den lorsta ansökningsomgången nådde super 16-lbrmatel 19% 1996 och 14 % 1997. Detta formal är länken mellan bio och TV och börjar inta en ställning som europeiskt standardformat lör filmer avsedda lör television. 1995 producerades 54 % av timmarna i super 16 mm av oberoende producenter, en mer balanserad siffra än lör 35 mm-formatel. De var huvudsakligen 46 % dokumentärer och ficlion. som producerades av sändningsloretag 625-videon dominerar: 11 780 timmar producerade Som väntal var det delta format som dominerade 16:9-tjänsterna. Video 625 används av de llesla sändningsloretag. 1995 producerades 80 % av video 625-timmarna av sändningslorelag. 20 % var lättare underhållningsprogram frän oberoende producenter som producerar serier. ' h>g"Pplösning (J 250-video) går tillbaka: 2 779 limmar producerade frän 42 % 1993 (ill 23 % i slulel av 1995 och bara 6 % 1996 gick III) slarkl bakåt i del lolala antalet limmar som beviljades stöd genom handlingsplanen, och försvann nästan i ansökningsomgäng 1/97. 1250-video är det medium man föredrar för sändning av sportevenemang med hög profil (OS, VM), kulturevenemang och dokumenlärer med kreativt innehåll. III) används lor program med katalogvärde. Den estetiska kvaliteten (realistisk bild, trogen med lärgätergivning) återutsändning i 16:9-format är anledningen till att de största evenemangen sänds i just detta format. högupplösningslekniken kombinerad hos Sändningsloretag gjorde helst medellänga dokumentärer, medan oberoende producenter föredrog ambitiösa länga serier med kulturellt innehåll, t. ex. musik eller andra konstarter. Detta förklarar varför 60 % av det stöd som i timmar, användes av oberoende 1995 gick producenter. till HD-vidco, räknat - 4 3- 6. 2 Remastering Remastering är en teknik varmed program som finns pä etl originalband överförs till ett annat originalband som är kompatibelt med sändning i 16:9-formatet. Tekniken används främst i samband med biofilm. I samband med lanseringen av 16:9-ljänster har remastering av filmer Ivä fördelar. Den tillåter sändningstiden alt fyllas mycket billigare än med nya produktioner, och om originalet är av god kvalitet kan det göras mycket snabbi. När 16:9-tjänsterna lanserades investerade sändningsförelagen inom ett stort antal olika områden. Samtidigt som TV-kanalerna utrustade sina studior och beställde verk frän oberoende producenter gjorde Ivä kategorier av populära program det möjligl alt omedelbart fylla upp sändningstiden utan att gä genom TV-sludioma - remastering av filmer och sportsändningar. Allteftersom l6:9-marknaden utvecklas växer den europeiska 16:9-katalogen och antalet tillgängliga program i I6:9-Iörmatet. I och med att dessa program sprids till de olika l6:9-tjänsterna inom Ivuropeiska unionen ökar c fler frågan. I takt med detla sjunker efterfrågan pä remastering något. Huvudparten av all remastering gjordes via digitala medier, och har alltså alla därmed förbundna tekniska fördelar. Remastering är ett salt att göra europeiska filmkataloger långlivade. Utveckling av remastering sedan handlingsplanen sattes i verket Alltsedan handlingsplanen började sällas sammanlagt 8 565 programtimmar. i verkel har remastering stått lör Miljoner ecu Aii. sokiiinus- oiiiuiknu I/9J 1/94 2/94 1/95 2/95 1/96 1/97 milj. ren % milj. re ii % milj. re ii % milj. coi % milj. ecn % milj. oou % milj. oou % Ny produktion 10,2 88 16,7 86 30 <>l 15,7 87 11,8 «)4 11,6 % KemMsteriiiR 1,4 12 2,7 14 3 9 2,4 13 0,7 6 0,4 4 0,4 4 - 4 4- Ti miliar Vii. sokiiim»*- OIIIKAIIK I M i m 2/94 1/95 2/95 lim. lim. % Tim. % lim. % lim. % lim. •/. Ny prodiiklioii 1667 57 24<>0 55 3408 60 2728 67 2071 81 2123 7«> 2071 %| Remastering 1269 43 2065 45 2240 40 1371 33 477 19 643 21 500,6 À lör Budgeten för ansökningsomgångarna och L\CÏ\ procentandel av den totala budgeten som gick till remastering var 10,8 % per den 31 december 1995. budgettrenden remastering allmänna följde den Den stadiga nedgången lör remastering i antal limmar lyder pä alt en majoritet av länderna med 50 % och 80 % nu salsar pä nya produktioner i stället tor remastering, som ofta loredras av startande marknader. 7. SLUTSATSER - PROCRAMPRODUKTION 7. 1 Utvidgning av programkatalogerna Under fyra är delfinansierades genom handlingsplanen 25 422 programlimmar till totalt 116,2 miljoner ecu i bidrag. 8 565 av dessa limmar utgjordes av remastering och 16 856 av nya produktioner. Bland de nya produktionerna var 4 001 timmar dokumentärer, 2 223 timmar fictionprogram och 2 515 limmar kulturevenemang. Dessa verk med beslående värde bidrar stort till de europeiska programkatalogerna som är hela programindustrins "varulager". Pä sä sätt har de oberoende producenterna spelat större roll i skapandet av katalogerna, för dem är 16:9- lörmatel etl innehållsmässigt och estetiskt argument lör kvalitetsproduktion. för att göra 16:9-tjänster tillgängliga över hela lùiropa måste mindre utvecklade marknader uppmuntras alt sätta igång. 1995 var enligt rådets beslut del är man genom handlingsplanen började använda den budgetreserv som avsatts lor detta. Att åstadkomma tillräckligt stor tillgäng pä program och skapa en programkatalog tar tid, och oberoende producenter behövde tid att anpassa sig. Handlingsplanen har löljt slött dessa producenter under övergångsskedet. Handlingsplanen förbättrar sin databas över program genom all slutföra den europeiska 16:9-katalogen, som kommer att finnas tillgänglig via europeiska kommissionens server Buropa, på adress http://europa. eu. inf/Al6_9/. utvecklingen och 45- 7. 2 I'll partners kap för en dynamisk l6:9-marknad (ienom handlingsplanens dynamik kan sändningsloretag och producenter agera som sanna partners i tillhandahållandet av l6:9-tjänster, och tillsammans skapa en tillräcklig mängd material som kommer att göra l6:9-tjänslerna allmänt tillgängliga pä europeisk nivä. lifter programmets fyra är har handlingsplanens budgetmedel fördelals jämnt mellan dem: 55 % till sändningsloretag och 45 % till producenter. Sändningsförelagen bidrog med ca 69 % av programtimmarna och oberoende producenter med 31 %. Sändningslöretagen var i lorsta hand intresserade av remastering och producerade den typ av program som ger kanalen dess profil. Denna profil drar en publik som sedan regelbundet ser även andra typer av program. 7. 3 Programindustrin investerar i framtiden på europeisk nivå (ienom handlingsplanen gjordes programindustrin medveten om behovet av en omfattande och samordnad ansträngning lor all förnya och uppgradera professionell utrustning och arbetsmetoder, (ienom handlingsplanen lyckades bredbilds-TV ta stegel frän alt vara en intressant teknisk möjlighet till att bli ett marknadsfenomen. 7. 4 Internationell konkurrens och innovation Den europeiska audiovisuella industrin mäste konkurrera intemalionelll. Dessutom mäsle den hälla jämna steg med den tekniska utvecklingen lör att kunna förbli konkurrenskraftig. Den audiovisuella industrin måste ständigt ha beredskap för framliden. Den pågående digitala revolutionen höjer effeklivitelen, men den leder ocksä till förändringar av konventionella sändningssäll. Del lorsta resultatet är de mänga nya TV-kanalerna. Industrin mäsle både modernisera och konsolidera. Den mäste göra en gemensam och samordnad satsning pä framtiden lör att kunna uppnå den europeiska dimension som krävs lör all I tampas audiovisuella industri skall kunna konkurrera med resten av världen. 7. 5 Integrering av ny teknik i den europeiska audiovisuella industrin Delta är handlingsplanens verkliga mål - uppkomst av en kritisk massa av avancerade lelevisionsljänsler. Den audiovisuella industrin mäsle komma sä långt all den häller egen styrfart som leder till allmänt tillgängliga I6:9-Ijänster i hela UV. I Inder de fyra är handlingsplanen har funnits har den finansierat över 25 000 timmar remastering eller nya program, och sålunda gett 16:9-marknaden en grund pä vägen mot den kritiska massan. 46 i europeiska regler och 16:9-lörmatet är framtidens format. Det bekräftades frän oktober 1995 om sändningsslandarder28. förordningar genom direktivet Yrkesmän som satsar pä I6:9-Iörmalet salsar pä omvälvningar i sitt yrkes framtid pä läng sik), sina audiovisuella kalaloger och televisionen. Iö:9-|örnialc! är en del i en större uppgift - alt integrera den nya tekniken i den europeiska audiovisuella industrin som den hjälper till att främja. Redan nu talar man om digital television som en realitet, inte längre som något i framtiden. Den digitala televisionen vinner mark var dag. I6:9-Iörmalel anses dessutom av alla sändningsloretag vara en av de viktiga faktorerna som kommer att göra digital sändning till "framtidens television". 2X lùiropaparlamentets och rådets direktiv 95/47/1 v(i av den 24 oktober 1995 om tillämpning av standarder l<ir sHndning av televisionssignaler IXiT h 281, 23/11/1095. - 4 7- MII,A(iA I Figur IA SJiiidiiingskoslmidcr l)c lOrsta 50 limmarna t Hover ile Iftrsla 50 limmarna Figur IH Program typ Reviderade kostnader för alt göra program Remastering av bcfmtligt material Uimpligt tor sandning i 16:9 ocli 625 linjer Remastering av befintligt material, lilmpligt lor siindning i I6:() ocli 1 250 linjer Super 16 mm 16/') 625-linjer vidcoproduktion langlivade program a) korllivadc program (iinmar b) 1 lill 20 21 och mer <5 mm produklion 1 ID-video produklion (1250 linjer) a) h) liinglivade program korllivade program limmar 1 lill 20 21 oeh mer llidragssals (ecu per (inline) 6 000 2 500 Bidragssats (eeu per timme) 3 000 5 000 12 000 12 000 12 000 6 000 10 000 60 000 20 000 10 000 - 4 8- ISSN 1024-4506 KOM(98)44l slutlig DOKUMENT SV 08 10 15 Katalognummer : CB-CO-98-453-SV-C ISBN 92-78-38117-9 Byrån lor Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 1


title: A Tanács határozata (1998. július 13.) az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a kíméletes csapdázás előírásairól kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvek formájában történő nemzetközi megállapodás megkötéséről

eurovoc_concepts:
United States
agreement (EU)
hides and furskins industry
hunting regulations
international agreement
protection of animals

formats: html pdf print

text: 46 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 11/29. kötet 31998D0487 1998. 8. 7. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 219/24 A TANÁCS HATÁROZATA (1998. július 13. ) az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között a kíméletes csapdázás előírásairól kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvek formájában történő nemzetközi megállapodás megkötéséről (98/487/EK) AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 113. és 100a. cikkére, a 228. cikk (2) bekezdésének első mondatával és a 228. cikk (3) bekezdésének első albekezdésével összefüggésben, tekintettel a Bizottság javaslatára (1), tekintettel az Európai Parlament véleményére (2), tekintettel az 1996. júniusi tárgyalási irányelvekről szóló tanácsi határozatra, amelyben a Tanács felhatalmazza a Bizottságot, hogy Kanadával, az Orosz Föderációval, az Amerikai Egyesült Államokkal és más érdekelt országgal tárgyaljon és megállapodásra jusson a kíméletes csapdázás előírásait illetően, tekintettel az 1997. július 22-i tanácsi határozatra, amely jóváhagyja a nemzetközi kíméletes csapdahasználati normákról az Európai Közösség, Kanada és az Orosz Föderáció között fennálló megállapodást, és felhívja a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit egy olyan megállapodás aláírása érdekében az Amerikai Egyesült Államokkal, amely egyenértékű a Kanadával és az Orosz Föderációval aláírttal, mivel a 3254/91/EGK (3) rendelet, különösképpen annak 3. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdése a nemzetközileg elfogadott kíméletes csapdázás azon előírásaira utal, amelyeknek a lábfogó csapdák használatát nem tiltó harmadik országok által alkalmazott csapdahasználati módszereknek meg kell felelniük, hogy azon országok is exportálhassák a Közösségbe bizonyos állatfajok prémjét és az azokból készült egyéb termékeket; mivel a megállapodás legfontosabb célja olyan összehangolt műszaki előírások megállapítása, amelyek megfelelő szinten biztosítják a csapdába ejtett állatok jólétét és a csapdák gyártását és használatát egyaránt szabályozzák, valamint elősegítik a csapdák, a prémek és a megállapodás által érintett fajokból előállított termékek kereskedelmét a felek között; (1) HL C 32. , 1998. 1. 30. , 8. o. (2) HL C 210. , 1998. 7. 6. (3) A Tanács 1991. november 4-i 3254/91/EGK rendelete a lábfogó csapdák Közösségen belüli használatának tilalmáról, valamint a lábfogó csapdákkal, vagy a kíméletes csapdázási szabványoknak nem megfelelő módszerekkel való elejtést alkalmazó országokból származó egyes vadon élő állatfajok prémjének és belőlük előállított áruknak a Közösségbe történő behozatala tilalmáról (HL L 308. , 1991. 11. 9. , 1. o. ). 11/29. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 47 mivel a megállapodás végrehajtása a csapdák vizsgálatára és a megállapított előírásoknak való megfelelésük igazolására, valamint a nem tanúsított csapdák kiváltására szolgáló ütemterv felállítását követeli meg; mivel az e határozathoz csatolt, elfogadott jegyzőkönyv formájában megkötött megállapodás összhangban van a fentiekben említett tárgyalási irányelvekkel; mivel ezért eleget tesz a 3254/91/EGK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében említett nemzetközileg elfogadott kíméletes csapdázás fogalmának; mivel a kíméletes csapdahasználati normákról az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között elfogadott jegyzőkönyv formájában megkötött nemzetközi megállapodást jóvá kell hagyni, A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT: 1. cikk A kíméletes csapdázás előírásairól az Európai Közösség és az Amerikai Egyesült Államok között elfogadott jegyzőkönyv formájában megkötött nemzetközi megállapodás megkötését a Tanács jóváhagyja. A megállapodás szövegét e határozathoz csatolták. A megkötési okmányt a Tanács elnöke juttatja el az Amerikai Egyesült Államokhoz (1). 2. cikk Kelt Brüsszelben, 1998. július 13-án. a Tanács részéről az elnök W. SCHÜSSEL (1) A megállapodás hatálybalépésének dátumát a Tanács Főtitkársága az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában teszi közzé


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1495/98 av den 13 juli 1998 om leverans av delade ärter som livsmedelsbistånd

eurovoc_concepts:
Peru
food aid
leguminous vegetable

formats: pdf print

text: 14. 7. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 196/21 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1495/98 av den 13 juli 1998 om leverans av delade (cid:132)rter som livsmedelsbist(cid:134)nd EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1292/96 av den 27 juni 1996 om principerna f(cid:148)r f(cid:148)rvaltning av livs- medelsbist(cid:134)nd samt om s(cid:132)rskilda st(cid:148)d(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r livsme- delsf(cid:148)rs(cid:148)rjningen (1), s(cid:132)rskilt artikel 24. 1 b i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: I den n(cid:132)mnda f(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lls f(cid:148)rteckningen (cid:148)ver l(cid:132)nder och organ som har r(cid:132)tt att motta gemenskapsbi- st(cid:134)nd och anges de allm(cid:132)nna kriterierna f(cid:148)r transport av livsmedelsbist(cid:134)ndet efter fob-stadiet. Som en f(cid:148)ljd av flera beslut om tilldelning av livsmedels- bist(cid:134)nd har kommissionen tilldelat vissa mottagare delade (cid:132)rter. Dessa leveranser b(cid:148)r ske i enlighet med best(cid:132)mmelserna i f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 av den kommissionens 16 december 1997 om allm(cid:132)nna best(cid:132)mmelser f(cid:148)r anskaffning av varor som skall levereras som livsmedelsbi- st(cid:134)nd fr(cid:134)n gemenskapen i enlighet med r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1292/96 (2). Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att ange tidsfrister och leveransvillkor f(cid:148)r att best(cid:132)mma de d(cid:132)rav f(cid:148)ljande kostnaderna. F(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att leveranserna genomf(cid:148)rs b(cid:148)r anbuds- givare ha m(cid:148)jlighet att framskaffa antingen gr(cid:148)na delade (cid:132)rter eller gula delade (cid:132)rter. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Delade (cid:132)rter skall framskaffas inom gemenskapen som livsmedelsbist(cid:134)nd f(cid:148)r leverans till de mottagare som (cid:132)r f(cid:148)rtecknade i bilagan i enlighet med f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 och enligt de villkor som anges i bilagan. Anbud skall omfatta antingen gr(cid:148)na delade (cid:132)rter eller gula delade (cid:132)rter. Anbud som inte inneh(cid:134)ller uppgift om vilken typ av (cid:132)rter som avses skall avvisas. Anbudsgivare skall anses ha k(cid:132)nnedom om och ha accep- terat alla till(cid:132)mpliga allm(cid:132)nna och s(cid:132)rskilda villkor. Alla andra villkor eller f(cid:148)rbeh(cid:134)ll i hans anbud skall anses som oskrivna. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 13 juli 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 166, 5. 7. 1996, s. 1. (2) EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 23. L 196/22 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 98 BILAGA PARTI A 1. Aktion nr: 1883/94 2. Mottagare (2): Peru 3. Mottagarens representant: Programa Nacional de Asistencia Alimentaria (PRONAA), Av. Argentina nr 3017, El Callao. Fax: (511) 33 76 35 4. Best(cid:132)mmelseland: Peru 5. Vara som skall framskaffas (8): delade (cid:132)rter 6. Total kvantitet (ton netto): Enligt artikel 7. 3 e i f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 skall den erbjudna total- m(cid:132)ngden motsvara ett v(cid:132)rde av 1. 370. 433 ecu. M(cid:132)ngden uttrycks i anbudet som nettovikt i kilogram. 7. Antal partier: 1 8. Varans egenskaper och kvalitet (3) (4) (7): — 9. Emballage (5): Se EGT C 267, 13. 9. 1996, s. 1 [4. 0 A 1. c, 2. c och B. 1] 10. Etikettering eller m(cid:132)rkning (6): Se EGT C 114, 29. 4. 1991, s. 1 [IV. A. 3] — spr(cid:134)k att anv(cid:132)nda vid m(cid:132)rkning: spanska — till(cid:132)ggsm(cid:132)rkning: — 11. Framskaffningsmetod: Gemenskapens marknad Produkten m(cid:134)ste h(cid:132)rr(cid:148)ra fr(cid:134)n gemenskapen 12. Fastst(cid:132)llt leveransstadium: Fritt best(cid:132)mmelseorten (9) 13. Alternativt leveransstadium: Fritt utskeppningshamnen 14. a) Utskeppningshamn: — b) Lastningsadress: — 15. Lossningshamn: — 16. Best(cid:132)mmelseort: entrep(cid:147)t PRONAA (se punkt 3) — hamn eller transitlager: — — transportv(cid:132)g (cid:148)ver land: — 17. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det fastst(cid:132)llda leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: 11. 10. 1998 — andra leveranstid: 25. 10. 1998 18. Leveranstid (intervall eller sista dag) f(cid:148)r det alternativa leveransstadiet: — f(cid:148)rsta leveranstid: 31. 8–13. 9. 1998 — andra leveranstid: 7–20. 9. 1998 19. Frist f(cid:148)r ingivande av anbud (kl. 12. 00 lokal tid i Bryssel): — f(cid:148)rsta leveranstid: 28. 7. 1998 — andra leveranstid: 11. 8. 1998 20. Anbudsgarantins belopp: 5 ecu/ton 21. Adress f(cid:148)r inl(cid:132)mnande av anbud och anbudsgaranti (1): Bureau de l’aide alimentaire Att. Mr T. Vestergaard B(cid:131)timent Loi 130, bureau 7/46 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel tlx: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (enbart) 22. Exportbidrag: — 14. 7. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 196/23 Fotnoter: (1) Ytterligare upplysningar: Andr(cid:130) Debongnie (tel. : TorbenVestergaard (tel. : (32-2) 295 14 65). (32-2) 299 30 50). (2) Leverant(cid:148)ren skall s(cid:134) snart som m(cid:148)jligt v(cid:132)nda sig till mottagaren eller dennes representant f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla vilka fraktdokument som kr(cid:132)vs. (3) Leverant(cid:148)ren skall till mottagaren (cid:148)verl(cid:132)mna ett intyg fr(cid:134)n ett officiellt organ som visar att de till(cid:132)mpliga normerna f(cid:148)r radioaktiv str(cid:134)lning i den ber(cid:148)rda medlemsstaten inte har (cid:148)verskridits f(cid:148)r den produkt som skall levereras. Radioaktivitetsintyget skall inneh(cid:134)lla uppgift om halterna cesium-134 och -137 samt halten jod-131. (4) Leverant(cid:148)ren skall till mottagaren eller dennes representant (cid:148)verl(cid:132)mna f(cid:148)ljande dokument vid leveransen: — Sundhetscertifikat f(cid:148)r v(cid:132)xter (Av sundhetscertifikatet m(cid:134)ste framg(cid:134) att produkten (cid:132)r fri fr(cid:134)n trogoderma granarium, bruchus sp. , callosobruchus sp. ). (5) Med h(cid:132)nsyn till eventuell omlastning i andra s(cid:132)ckar skall den leverant(cid:148)r som tilldelats kontrakt leverera 2 % tomma extras(cid:132)ckar av samma kvalitet som de s(cid:132)ckar som inneh(cid:134)ller varorna, med ett stort ”R” tillagt efter p(cid:134)skriften. (6) Trots punkt IV. A. 3 c i EGT C 114 skall p(cid:134)skriften lyda ”Europeiska gemenskapen” och i punkt IV. A. 3 b skall p(cid:134)skriften lyda ”pois cass(cid:130)s”. (7) Anbud som inte inneh(cid:134)ller uppgift om vilken typ av (cid:132)rter som avses skall avvisas. (8) Gula eller gr(cid:148)na (cid:132)rter (Pisum sativum) fr(cid:134)n den senaste sk(cid:148)rden avsedda f(cid:148)r livsmedel. (cid:142)rterna skall inte vara artificiellt f(cid:132)rgade. De delade (cid:132)rterna skall vara (cid:134)ngbehandlade i minst tv(cid:134) minuter eller desinficerade genom r(cid:148)kning (*) samt uppfylla f(cid:148)ljande krav: — Fukt: h(cid:148)gst 15 %. — Orenheter: h(cid:148)gst 0,1 %. — S(cid:148)nderslagna delar: h(cid:148)gst 10 % (med s(cid:148)nderslagna delar f(cid:148)rst(cid:134)s delar av (cid:132)rter som rinner igenom en sikt med runda h(cid:134)l med en diameter p(cid:134) 5 millimeter). — Procentandel av andra eller avvikande f(cid:132)rg: h(cid:148)gst 1,5 % (gula (cid:132)rter), h(cid:148)gst 15 % (gr(cid:148)na (cid:132)rter) — Koktid: h(cid:148)gst 45 minuter (efter bl(cid:148)tl(cid:132)ggning 12 timmar). (9) Ut(cid:148)ver vad som, f(cid:148)reskrivs i artikel 14. 3 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2519/97 f(cid:134)r hyrda fartyg inte finnas angivna p(cid:134) n(cid:134)gon av de senaste fyra kvartalsf(cid:148)rteckningarna (cid:148)ver kvarh(cid:134)llna fartyg som offentliggjorts genom Parisavtalet (the Paris Memorandum of Understanding on Port State Control) (r(cid:134)dets direktiv 95/21/EG [EGT L 157, 7. 7. 1995, s. 1] ). (*) Den anbudsgivare som tilldelats kontrakt skall till mottagaren eller dennes representant (cid:148)verl(cid:132)mna intyg om desinfektion genom r(cid:148)kning


title: Regulamento (CE) nº 1489/98 da Comissão de 13 de Julho de 1998 que altera pela décima terceira vez o Regulamento (CE) nº 913/97 que adopta medidas excepcionais de apoio ao mercado no sector da carne de suíno em Espanha

eurovoc_concepts:
Spain
market support
meat processing industry
pigmeat
slaughter premium
swine

text: 14. 7. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 196/5 REGULAMENTO (CE) Nº 1489/98 DA COMISS(cid:212)O de 13 de Julho de 1998 que altera pela d(cid:130)cima terceira vez o Regulamento (CE) nº 913/97 que adopta medidas excepcionais de apoio ao mercado no sector da carne de su(cid:146)no em Espanha A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 2759/75 do Conselho, de 29 de Outubro de 1975, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector da carne de su(cid:146)no (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 3290/94 (2), e, nomeadamente, o seu artigo 20º, Considerando que, devido ao aparecimento de peste su(cid:146)na cl(cid:145)ssica em determinadas regi(cid:210)es de produ(cid:135)(cid:209)o em Espanha, foram adoptadas para este Estado-membro, pelo Regulamento (CE) nº 913/97 da Comiss(cid:209)o (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1407/98 (4), medidas ao mercado da carne de su(cid:146)no; excepcionais de apoio Considerando que, devido (cid:133) continua(cid:135)(cid:209)o das restri(cid:135)(cid:210)es veterin(cid:145)rias e comerciais, (cid:130) necess(cid:145)rio aumentar o n(cid:156)mero de leit(cid:210)es que podem ser entregues (cid:133)s autoridades compe- tentes, permitindo assim a continua(cid:135)(cid:209)o das medidas excepcionais a partir de 26 de Junho de 1998; Considerando que as medidas previstas no presente regu- lamento est(cid:209)o em conformidade com o parecer do Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o da Carne de Su(cid:146)no, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º O anexo I do Regulamento (CE) nº 913/97 (cid:130) substitu(cid:146)do pelo anexo do presente regulamento. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor na data da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Euro- peias. (cid:144) aplic(cid:145)vel com efeitos desde 26 de Junho de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 13 de Julho de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 282 de 1. 11. 1975, p. 1. (2) JO L 349 de 31. 12. 1994, p. 105. (3) JO L 131 de 23. 5. 1997, p. 14. (4) JO L 188 de 2. 7. 1998, p. 26. L 196/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 7. 98 ANEXO «ANEXO I N(cid:156)mero total m(cid:145)ximo de animais a partir de 6 de Maio de 1997: Su(cid:146)nos de engorda Leit(cid:210)es Porcas de reforma Su(cid:146)nos de engorda da ra(cid:135)a “su(cid:146)no ib(cid:130)rico” 655 000 cabe(cid:135)as 350 000 cabe(cid:135)as 8 000 cabe(cid:135)as 6 000 cabe(cid:135)as»


title: Решение на Съвета от 13 юли 1998 година относно одобряване на текста на изменение на разпоредбите, свързани с търговията, на Договора за Енергийната харта и неговото временно прилагане, договорено от Конференцията за Енергийната харта и Международната конференция на страните, подписали Договора за Енергийната харта

eurovoc_concepts:
European charter
amendment
energy policy
international conference
trade policy

formats: html pdf print xhtml

text: 256 BG Официален вестник на Европейския съюз 12/т. 1 31998D0537 12. 9. 1998 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 252/21 РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА от 13 юли 1998 година относно одобряване на текста на изменение на разпоредбите, свързани с търговията, на Договора за Енергийната харта и неговото временно прилагане, договорено от Конференцията за Енергийната харта и Международната конференция на страните, подписали Договора за Енергийната харта (98/537/EО) СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 113 от него, във връзка с първото изречение от член 228, параграф 2, като взе предвид член 3, параграф 2 от Решение 98/181/EО, ЕОВС, Евратом на Съвета и на Комисията от 23 септември 1997 г. (1), като взе предвид предложението на Комисията, като има предвид, че Договорът за енергийната харта е подписан на 17 декември 1994 г. от Европейските общности и техните държави-членки; като има предвид, че Европейските общности и преобладаващото техните държави-членки са депозирали на мнозинство от 16 декември 1997 г. при депозитара — правителството на Португалската република — документите си за одобрение или ратифициране; като има предвид, че останалите държави-членки скоро ще ратифицират Договора за енергийната харта; като има предвид, че Договорът за енергийната харта е влязъл в сила на 16 април 1998 г. ; като има предвид, че Договорът за енергийната харта се прилага временно, до възможната степен, от датата на неговото подпис- ване, и ще продължи да се прилага до възможната степен от онези подписващи страни, които все още не са ратифицирали Договора; като има предвид, че Договорът за Енергийната харта предвижда неговите търговски разпоредби да бъдат разгледани в светлината на резултатите от Уругвайския кръг от многостранните търговски преговори и от включването на свързаното с енергетиката оборуд- ване в търговските разпоредби, с оглед приемането на такива изме- нения от Конференцията за енергийната харта; като има предвид, че включването в Договора на съответните раз- поредби на СТО чрез позоваване вместо съдържащите се в него условията на ГАТТ, 1947 г. , както и включването на свързаното с енергетиката оборудване в търговските условия, са в интерес на Общността; като има предвид, че Общността има изключителна компетенция по Общата търговска политика; едновременно с Конференцията като има предвид, че за енергийната харта беше проведена и международна конференция, за да се даде възможност за участие на всички държави, подписали Договора за енергийната харта, в процедурата на взимане на реше- ния; като има предвид, че Конференцията за енергийната харта и посо- чената международна конференция, проведени на 24 април 1998 г. , се споразумяха относно текста на изменението на търгов- ските разпоредби на Договора за енергийната харта, включително списъка на свързаното с енергетиката оборудване, и относно съот- ветните решения, споразумения и декларации (Търговско измене- ние); (1) ОВ L 69, 9. 3. 1998 г. , стр. 1. като има предвид, че Общността следва да одобри официално и окончателно текста на Търговското изменение; 12/т. 1 BG Официален вестник на Европейския съюз 257 като има предвид, че Търговското изменение следва да бъде при- ложено временно до влизането му в сила, съгласно неговите усло- вия, 3. Комисията нотифицира Секретариата на Енергийната харта за официалното одобрение на текста на Търговското изменение от Общността. РЕШИ: Член 2 Член 1 1. Текстът на изменението на свързаните с търговията разпоредби на Договора за енергийната харта, който беше договорен в рамките на Конференцията за енергийната харта/международната конфе- ренция на 24 април 1998 г. , включително списъка на свързаното с енергетиката оборудване и съответните решения, споразумения и декларации, се одобрява окончателно от името на Европейската общност. 2. Текстът на Търговското изменение е приложен към настоящото решение. Търговското изменение се прилага временно в съответствие с неговите разпоредби 90 дни след приемането му от Конференцията за енергийната харта и се прилага окончателно след влизането му в сила. Съставено в Брюксел на 13 юли 1998 година. За Съвета Председател W. SCHÜSSEL


title: WRITTEN QUESTION No. 2281/98 by Paul LANNOYE to the Commission. Pesticide residues in GM plants

eurovoc_concepts:
European standard
food contamination
foodstuff
genetically modified organism
herbicide
maize
marketing
plant health product
soya bean

formats: html print