title: 1999/197/EG: Kommissionens beslut av den 22 juli 1998 om kapitalökningen som anmälts av Air France [delgivet med nr K(1998) 2404] (Endast den franska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
France
State aid
air transport
capital increase
transport company

text: L 63/66 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 KOMMISSIONENS BESLUT av den 22 juli 1998 om kapital(cid:148)kningen som anm(cid:132)lts av Air France [delgivet med nr K(1998) 2404] (Endast den franska texten (cid:132)r giltig) (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (1999/197/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 93. 2 f(cid:148)rsta stycket i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, s(cid:132)rskilt artikel 62. 1 a i detta och proto- koll 27 till detta, efter att i enlighet med artikel 93 i f(cid:148)rdraget ha gett ber(cid:148)rda parter tillf(cid:132)lle att inkomma med synpunkter, genom att inleda f(cid:148)rfarandet den 25 maj 1994, och med beaktande av dessa synpunkter, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I. BAKGRUND (1) I sitt beslut 94/653/EG (1) (nedan kallat 1994 (cid:134)rs beslut) godk(cid:132)nde kommissionen att de franska myndigheterna beviljade Compagnie nationale Air France (nedan kallat Air France) ett statligt st(cid:148)d om 20 miljarder franska franc. De b(cid:134)da f(cid:148)rsta artiklarna i detta beslut har f(cid:148)ljande lydelse: ”Artikel 1 i att St(cid:148)det till Air France under perioden (cid:134)r 1994–1996, i form av ett kapitaltillskott om 20 erl(cid:132)ggas miljarder tre franc franska s(cid:132)kerst(cid:132)lla en delposter och som avser att omstrukturering av bolaget i enlighet med best(cid:132)mmelserna i f(cid:148)retagsplanen, (cid:132)r f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden och EES- f(cid:148)rdraget och avtalet, enligt artikel 92. 3 c i artikel 61. 3 c i EES-avtalet, under f(cid:148)ruts(cid:132)ttning att de franska statsmakterna iakttar f(cid:148)ljande (cid:134)taganden: De franska myndigheterna skall 1. s(cid:132)kerst(cid:132)lla att det samlade st(cid:148)det uteslu- tande kommer Air France till godo. Med Air France avses Compagnie nationale Air France samt alla bolag som Air France har aktiemajoritet i med undantag av Air Inter; (1) EGT L 254, 30. 9. 1994, s. 73. f(cid:148)r att undvika att st(cid:148)d (cid:148)verf(cid:148)rs till Air Inter skall det f(cid:148)re den 31 december 1994 uppr(cid:132)ttas ett holdingbolag som skall ha aktiemajoritet i bolagen Air France och Air Inter; det f(cid:134)r inte ske n(cid:134)gon finansiell (cid:148)ver- f(cid:148)ring som inte ing(cid:134)r som ett led i en normal kommersiell f(cid:148)rbindelse mellan bolagen i gruppen vare sig f(cid:148)re eller efter det att holdingbolaget uppr(cid:132)ttats; s(cid:134)ledes skall allt tillhandah(cid:134)llande av tj(cid:132)nster och (cid:148)verl(cid:134)telse av egendom mellan bolagen ske till marknadspris och Air France f(cid:134)r inte i n(cid:134)got fall till(cid:132)mpa l(cid:132)gre priser gentemot Air Inter, 2. inleda ett f(cid:148)rfarande f(cid:148)r privatisering av Air France n(cid:132)r ekonomiska och finansiella situation har (cid:134)terst(cid:132)llts i enlighet med planen, varvid (cid:132)ven situationen p(cid:134) finansmarknaderna skall beaktas, f(cid:148)retagets 3. kontrollera att Air France genomf(cid:148)r planen till fullo, s(cid:134)som denna anm(cid:132)lts till kommis- sionen den 18 mars 1994, s(cid:132)rskilt vad avser f(cid:148)ljande produktivitetsm(cid:134)l uttryckt i ERPK/ anst(cid:132)lld f(cid:148)r omstruktureringsplanens giltig- hetstid: — 1994: 1 556 200 ERPK/anst(cid:132)lld, — 1995: 1 725 500 ERPK/anst(cid:132)lld, — 1996: 1 829 200 ERPK/anst(cid:132)lld, 4. gentemot Air France agera som en normal aktie(cid:132)gare. De skall styras utifr(cid:134)n strikt aff(cid:132)rsm(cid:132)ssiga principer och inte blanda sig i ledningen av bolaget av andra sk(cid:132)l (cid:132)n i egenskap av aktie(cid:132)gare, l(cid:134)ta bolaget 5. i enlighet med gemenskapsr(cid:132)tten inte l(cid:132)ngre bevilja Air France n(cid:134)gra nya anslag eller annat st(cid:148)d i n(cid:134)gon form, 6. s(cid:132)kerst(cid:132)lla att st(cid:148)det under planens giltig- hetstid uteslutande f(cid:134)r anv(cid:132)ndas av Air France f(cid:148)r omstruktureringen av bolaget och inte till att f(cid:148)rv(cid:132)rva nya aktieposter i andra flygbolag, 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 63/67 7. tillse att antalet flygplan under planens giltighetstid inte (cid:148)kas till fler (cid:132)n 146 i den flotta som drivs av Air France, 8. tillse att det nationella bolaget Air Frances utbud under planens giltighetstid inte (cid:148)kas ut(cid:148)ver det utbud som uppn(cid:134)ddes (cid:134)r 1993 p(cid:134) f(cid:148)rbindelserna mellan — Paris och alla destinationer i Europeiska (7 045 samarbetsomr(cid:134)det ekonomiska miljoner ASK), — mellan landsorten och alla destinationer i Europeiska ekonomiska samarbetsom- r(cid:134)det (1 413,4 miljoner ASK), detta utbud f(cid:134)r (cid:148)kas med 2,7 procent om (cid:134)ret f(cid:148)rutom om tillv(cid:132)xten p(cid:134) var och en av de motsvarande marknaderna (cid:132)r l(cid:132)gre, om den (cid:134)rliga tillv(cid:132)xten p(cid:134) dessa mark- nader (cid:148)verstiger 5 procent kan emellertid utbudet (cid:148)kas ut(cid:148)ver de 2,7 procenten med den tillv(cid:132)xt som (cid:148)verstiger 5 procent, 9. f(cid:148)rs(cid:132)kra sig om att Air France under planens giltighetstid inte f(cid:148)r en prispolitik som best(cid:134)r i att s(cid:132)tta l(cid:132)gre priser (cid:132)n konkur- renterna f(cid:148)r en j(cid:132)mf(cid:148)rbar prestation p(cid:134) de f(cid:148)rbindelser d(cid:132)r bolaget (cid:132)r verksamt inom Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:134)det, 10. inte ge Air France f(cid:148)rm(cid:134)nsbehandling i fr(cid:134)ga om trafikr(cid:132)ttigheter, 11. s(cid:132)kerst(cid:132)lla att Air France under planens giltighetstid inte trafikerar fler linjer (cid:132)n under (cid:134)r 1993 (89 linjer) mellan Frankrike och (cid:148)vriga l(cid:132)nder inom Europeiska ekono- miska samarbetsomr(cid:134)det, 12. under planens giltighetstid begr(cid:132)nsa Air Charters utbud till 1993 (cid:134)rs niv(cid:134) (3 047 platser och 17 flygplan), med en m(cid:148)jlig (cid:134)rlig (cid:148)kning motsvarande tillv(cid:132)xten p(cid:134) marknaden, (2) 13. s(cid:132)kerst(cid:132)lla att varje avyttring av gods och tillhandah(cid:134)llande som Air av France g(cid:148)r till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r Air Charter sker till marknadspris, tj(cid:132)nster 14. tillse att Air France under de i finansiellt, kommersiellt och juridiskt h(cid:132)nseende f(cid:148)r bolaget mest f(cid:148)rm(cid:134)nliga villkoren och f(cid:148)re (cid:134)rets slut (cid:148)verl(cid:134)ter sina andelar i hotell- kedjan M(cid:130)ridien, 15. snarast m(cid:148)jligt och i samverkan med f(cid:148)re- taget A(cid:130)roports de Paris forts(cid:132)tta att (cid:132)ndra reglerna om trafikf(cid:148)rdelning f(cid:148)r det pari- siska enlighet med kommissionens beslut av den 27 april 1994 om (cid:148)ppning av f(cid:148)rbindelsen Orly-London, flygplatssystemet i 16. tillse att n(cid:148)dv(cid:132)ndiga arbeten f(cid:148)r anpassning av de tv(cid:134) Orly-terminalerna som f(cid:148)retas av f(cid:148)retaget A(cid:130)roports de Paris samt en even- tuell m(cid:132)ttnadssituation f(cid:148)r n(cid:134)gon av dessa terminaler inte (cid:132)ndrar konkurrensvillkoren till nackdel f(cid:148)r de bolag som trafikerar dessa. Artikel 2 F(cid:148)r att f(cid:148)rs(cid:132)kra sig om att st(cid:148)dbeloppet alltj(cid:132)mt (cid:132)r f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden, skall utbetalningen av den andra och den tredje delposten av st(cid:148)det vara villkorad av att ovan n(cid:132)mnda (cid:134)taganden iakttas och att planen och de verkligen genomf(cid:148)rs (s(cid:132)rskilt vad avser verksamhetsresul- taten och de produktivitetsniv(cid:134)er som uttryckts i ERPK/anst(cid:132)lld samt avyttring av tillg(cid:134)ngar). som f(cid:148)reskrivs d(cid:132)ri resultat Den franska regeringen skall tillst(cid:132)lla kommis- sionen en rapport om omstruktureringspro- grammets utveckling och om Air Frances ekonomiska och finansiella situation. Dessa rapporter skall l(cid:132)ggas fram senast (cid:134)tta veckor innan den andra och tredje delposten av st(cid:148)d utbetalas f(cid:148)r 1995 och 1996. Kommissionen skall, bland annat med tanke p(cid:134) milj(cid:148)- och marknadsm(cid:132)ssiga f(cid:148)r(cid:132)ndringar, l(cid:134)ta oberoende konsulter som utses i samr(cid:134)d med den franska regeringen kontrollera att planen genomf(cid:148)rs i vederb(cid:148)rlig ordning samt att f(cid:148)rut- s(cid:132)ttningarna f(cid:148)r beviljande av st(cid:148)d f(cid:148)religger. ” 1994 (cid:134)rs beslut kritiserades inf(cid:148)r f(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten av bolagen British Airways, SAS, KLM, Air UK, Euralair och TAT, s(cid:148)kande i m(cid:134)l T 371/94 (cid:134) ena sidan samt av bolaget British Midland, s(cid:148)kande i m(cid:134)l T 394/94 (cid:134) andra sidan. I en dom av den 25 juni 1998 avgjorde f(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten dessa b(cid:134)da m(cid:134)l och upph(cid:132)vde 1994 (cid:134)rs beslut. F(cid:148)ljande slut- satser anges i motiveringen till f(cid:148)rstainstansr(cid:132)ttens dom (punkt 454 i domen): ”Pr(cid:148)vningen av samtliga grunder som anf(cid:148)rts i dessa tvister har givit vid handen att det omtvis- tade beslutet (cid:132)r bristf(cid:132)lligt motiverat p(cid:134) tv(cid:134) punkter, vilka avser dels ink(cid:148)pet av 17 nya flyg- plan till ett belopp om 11,5 miljarder franc (ovan punkterna 84–120), dels Air Frances L 63/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 konkurrensst(cid:132)llning p(cid:134) linjerna till destina- tioner utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det med motsvarande anslutningstrafik (ovan punkterna 238–280). F(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten anser att dessa tv(cid:134) punkter (cid:132)r av v(cid:132)sentlig betydelse f(cid:148)r den allm(cid:132)nna syste- matiken i det omtvistade beslutet. Detta beslut skall d(cid:132)rf(cid:148)r ogiltigf(cid:148)rklaras. ” omstrukturering av bolaget, vilket klart strider mot ovann(cid:132)mnda r(cid:132)ttspraxis och kommissio- nens egen beslutspraxis” (punkt 114). (3) f(cid:148)r att flottan i N(cid:132)r det mer specifikt g(cid:132)ller den bristf(cid:132)lliga moti- veringen till ink(cid:148)pet av 17 nya flygplan, erinrade f(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten f(cid:148)rst om domstolens r(cid:132)tts- praxis (2), som (cid:134)beropades av ber(cid:148)rda parter under det administrativa f(cid:148)rfarande som f(cid:148)regick 1994 (cid:134)rs beslut, enligt vilken investeringar avsedda att s(cid:132)ker- st(cid:132)lla kontinuerlig och normal upprustning eller modernisering av ett f(cid:148)retags produktionskapacitet inte f(cid:134)r finansieras med hj(cid:132)lp av statligt st(cid:148)d. Enligt f(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten f(cid:148)refaller det som om det i 1994 (cid:134)rs beslut ”godtas att st(cid:148)det avser att finansiera en investering i form av ink(cid:148)p av 17 nya flygplan” samt att ”under alla omst(cid:132)ndigheter hindrar beslutet inte att st(cid:148)det, (cid:134)tminstone delvis, kan anv(cid:132)ndas finansiera investeringen” eftersom ”Air Frances enda sj(cid:132)lvst(cid:132)ndiga s(cid:132)tt att bidra till finansieringen av investeringen, n(cid:132)mligen (cid:148)verl(cid:134)telsen av tillg(cid:134)ngar, f(cid:148)rv(cid:132)ntas inbringa endast 7 miljarder franc, medan kostnaden f(cid:148)r invester- ingen i franc” (punkt 111). F(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten anser att ink(cid:148)pet av de 17 flygplanen ”uppenbart utg(cid:148)r en moderni- sering av Air Frances flotta” och att kommissionen i motiveringen till 1994 (cid:134)rs beslut avstod fr(cid:134)n att uttala sig om huruvida den i undantagsfall godtog finansieringen av detta ink(cid:148)p med statligt st(cid:148)d eftersom den ans(cid:134)g ovann(cid:132)mnda r(cid:132)ttspraxis ”sakna relevans under de s(cid:132)rskilda omst(cid:132)ndigheterna i fr(cid:134)ng(cid:134) sj(cid:132)lva fallet, eller huruvida den avs(cid:134)g att principen i 112). (punkt denna F(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten p(cid:134)pekade att kommissionens egen beslutspraxis att den i princip inneb(cid:132)r mots(cid:132)tter sig varje st(cid:148)d till verksamheten som avser att finansiera en normal modernisering av anl(cid:132)gg- ningar och tillade avslutningsvis: till 11,5 miljarder fr(cid:134)ga uppg(cid:134)r r(cid:132)ttspraxis” ”Det framg(cid:134)r f(cid:148)ljaktligen inte av sk(cid:132)len till det omtvistade beslutet att kommissionen verkligen har pr(cid:148)vat om – och i s(cid:134) fall av vilka sk(cid:132)l – moderniseringen av Air Frances flotta delvis finansieras genom st(cid:148)d till skulle kunna (2) Domstolens domar av den 24 februari 1987 i m(cid:134)l 310/85, Deufil mot kommissionen, Rec. 1987, s. 901, och av den 8 mars 1988 i de f(cid:148)renade m(cid:134)len 62 och 72/87, Ex(cid:130)cutif r(cid:130)gional wallon och SA Glaverbel mot kommissionen, Rec. 1988, s. 1573. (4) (5) tj(cid:132)nstem(cid:132)n lade F(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten tillade att de synpunkter som kommissionens fram under domstolsf(cid:148)rfarandet, enligt vilka det ifr(cid:134)gavarande st(cid:148)det enbart var avsett att betala Air Frances skulder och inte ink(cid:148)pet av 17 nya flygplan, inte kunde godtas, eftersom de motsades av sk(cid:132)len f(cid:148)r 1994 (cid:134)rs beslut och eftersom det enbart ankommer p(cid:134) kommissionsledam(cid:148)ternas kollegium att f(cid:148)reta (cid:132)ndringar av sk(cid:132)len. F(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten ans(cid:134)g (cid:132)ven att de vilka omstrukture- enligt ringsplanen borde frig(cid:148)ra ett (cid:148)verskott av likvida medel som skulle g(cid:148)ra det m(cid:148)jligt f(cid:148)r Air France att bestrida sina drifts- och investeringskostnader motsades av sk(cid:132)len f(cid:148)r 1994 (cid:134)rs beslut, d(cid:132)r det framg(cid:134)r att den finansiella j(cid:132)mvikten och l(cid:148)nsam- heten i Air France inte skulle vara (cid:134)terst(cid:132)lld f(cid:148)rr(cid:132)n i slutet av (cid:134)r 1996 (punkt 119). f(cid:148)rklaringar Vad betr(cid:132)ffar Air Frances konkurrensst(cid:132)llning p(cid:134) linjerna till destinationer utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det med motsvarande anslutningstrafik, erinrade f(cid:148)rstain- stansr(cid:132)tten om att denna fr(cid:134)ga togs upp av vissa av de s(cid:148)kande under det administrativa f(cid:148)rfarande som f(cid:148)regick 1994 (cid:134)rs beslut, varp(cid:134) den konstate- rade att ”beslutets motivering inte inneh(cid:134)ller minsta uppgift om Air Frances st(cid:132)llning i konkur- rensh(cid:132)nseende utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det” (punkt 270). Den understr(cid:148)k att det saknas en analys av Air Frances internationella linjen(cid:132)t och att tillst(cid:134)nds- villkoren r(cid:148)rande niv(cid:134)n p(cid:134) Air Frances utbud och dess priss(cid:132)ttning endast omfattar linjer inom EES- omr(cid:134)det, (cid:132)ven om kommissionen i ett m(cid:134)l i anslut- ning till till(cid:132)mpningen av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av f(cid:148)retagskoncentrationer (3) genomf(cid:148)rde en analys av den relevanta marknaden, d(cid:132)r man anv(cid:132)nde begreppet utbytbara flygningar, och Air Frances f(cid:148)reskriver omstruktureringsplan utveckling F(cid:148)rstain- stansr(cid:132)tten ans(cid:134)g ”med h(cid:132)nsyn till denna besluts- praxis och med beaktande av de ber(cid:148)rda parternas yttranden att kommissionen var skyldig att uttala sig om problematiken kring de flygf(cid:148)rbindelser med l(cid:132)nder utanf(cid:148)r ESS-omr(cid:134)det som trafikerades av Air France, som mottog det till(cid:134)tna st(cid:148)det och l(cid:134)ngdistansflygningar. uttryckligen av (3) EGT L 395, 30. 12. 1989, s 1. R(cid:132)ttelse: EGT L 257, 21. 9. 1990, s. 13. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 63/69 (6) (7) som konkurrerade med (cid:148)vriga bolag bel(cid:132)gna inom EES-omr(cid:134)det” (punkt 273) och d(cid:134) kommissionen inte utstr(cid:132)ckte ovann(cid:132)mnda villkor till att omfatta inom EES som f(cid:148)rbindelser med destinationer i trafikeras av Air France, ”var den skyldig att samband med sin bed(cid:148)mning av den relevanta marknaden pr(cid:148)va huruvida flygningarna till desti- nationer utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det, fr(cid:134)n exempelvis Paris, London, Rom, Frankfurt, K(cid:148)penhamn, Amsterdam eller Bryssel eventuellt var utbytbara, och s(cid:134)ledes utv(cid:132)rdera den eventuella konkurrenssi- tuationen betr(cid:132)ffande dessa flygningar f(cid:148)r de flyg- bolag som har sin knutpunkt i n(cid:134)gon av dessa st(cid:132)der” (punkt 274). F(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten till(cid:132)gger att Air Frances politik p(cid:134) str(cid:132)ckor utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det fr(cid:134)n dess knut- punkt Charles de Gaulle-flygplatsen i Paris (CDG) kan ha (cid:134)terverkningar p(cid:134) den anslutande flygtra- fiken till denna knutpunkt, eventuellt p(cid:134) bekostnad av den anslutande trafiken till andra knutpunkter. Kommissionen borde f(cid:148)ljaktligen i motiveringen till sitt beslut ha uttalat sig (cid:132)ven om de sm(cid:134) flygbo- lagens situation, vilka ofta (cid:132)r beroende av n(cid:134)gra s(cid:132)rskilda f(cid:148)rbindelser. argumentation, F(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten h(cid:132)vdade vidare att inget av de villkor som kommissionen har uppst(cid:132)llt och som f(cid:148)ljer av 1994 (cid:134)rs beslut kan avhj(cid:132)lpa den bristf(cid:132)l- liga motiveringen till detta beslut avseende linjer till destinationer utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det. F(cid:148)rstain- stansr(cid:132)tten avf(cid:132)rdade (cid:132)ven s(cid:134)som stridande mot och de kollegialitetsprincipen kommissionens intervenerande parternas enligt vilken begr(cid:132)nsningar som (cid:134)l(cid:132)ggs Air France p(cid:134) f(cid:148)rbindelser med l(cid:132)nder utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det, vilka regleras genom bilaterala avtal, ensidigt skulle gynna bolag utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det och s(cid:134)ledes uppenbart strida mot det gemensamma intresset. F(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten fastslog att den inte kunde avg(cid:148)ra om de argument som framf(cid:148)rts om st(cid:148)dets effekter p(cid:134) Air Frances konkurrensst(cid:132)llning avse- ende dess linjen(cid:132)t till destinationer utanf(cid:148)r EES- omr(cid:134)det och den anslutningstrafik som har samband d(cid:132)rmed var v(cid:132)lgrundade, och inte heller sig om argumentationen r(cid:148)rande Air ”uttala Frances priss(cid:132)ttning av sitt till destina- tioner utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det, vilken i egenskap av drifts(cid:134)tg(cid:132)rder p(cid:134)st(cid:134)tts finansieras genom st(cid:148)det” (punkt 280). linjen(cid:132)t (8) Det (cid:132)r viktigt att notera att f(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten avf(cid:132)r- dade alla (cid:148)vriga sk(cid:132)l som lades fram av s(cid:148)kandena som ogrundade – detta g(cid:132)ller s(cid:134)v(cid:132)l felaktigheter i det administrativa f(cid:148)rfarandet som felaktigheter i bed(cid:148)mning samt r(cid:132)ttsliga felbed(cid:148)mningar, s(cid:132)rskilt det (cid:134)beropade brottet mot proportionalitetsprin- cipen vad betr(cid:132)ffar st(cid:148)dbeloppet, snedvridning av handelsvillkoren p(cid:134) ett s(cid:132)tt som strider mot det gemensamma intresset och omstruktureringspla- nens of(cid:148)rm(cid:134)ga att (cid:134)terst(cid:132)lla Air Frances l(cid:148)nsamhet. II. JURIDISK BED(cid:153)MNING (9) Enligt artikel 176 i f(cid:148)rdraget skall ”den eller de institutioner vars r(cid:132)ttsakt har f(cid:148)rklarats ogiltig eller vars underl(cid:134)tenhet att agera har f(cid:148)rklarats strida mot detta f(cid:148)rdrag skall vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att f(cid:148)lja domen”. (10) Dessa best(cid:132)mmelser har av domstolen uttolkats p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: ”F(cid:148)r att iaktta domen och ge den full verkst(cid:132)llighet (cid:132)r institutionen skyldig att f(cid:148)lja icke endast best(cid:132)mmelserna i domen, utan (cid:132)ven de sk(cid:132)l som har motiverat denna och som utg(cid:148)r dess n(cid:148)dv(cid:132)ndiga grund, s(cid:134)tillvida att de (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att fastst(cid:132)lla den exakta inneb(cid:148)rden av dom- slutet. Det (cid:132)r n(cid:132)mligen dessa sk(cid:132)l som (cid:134) ena sidan exakt fastst(cid:132)ller vilken best(cid:132)mmelse som anses lagstridig och (cid:134) andra sidan f(cid:148)rklarar de exakta orsakerna till den lagstridighet som konstateras i domslutet och som den ber(cid:148)rda institutionen m(cid:134)ste beakta n(cid:132)r den ers(cid:132)tter den ogiltigf(cid:148)rklarade r(cid:132)tts- akten. ” (4) Domstolen har ocks(cid:134) betonat att det (cid:134)ligger den institution vars r(cid:132)ttsakt har ogiltigf(cid:148)r- klarats att avg(cid:148)ra vilka (cid:134)tg(cid:132)rder som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att f(cid:148)lja en dom om ogiltigf(cid:148)rklaring (5). (11) F(cid:148)r att i det aktuella fallet beakta f(cid:148)rstainstansr(cid:132)t- vederb(cid:148)rlig ordning (cid:134)ligger det tens dom i kommissionen att anta ett nytt beslut som omfattar en motivering av de b(cid:134)da punkter d(cid:132)r r(cid:132)tten konstaterade bristf(cid:132)llig motivering. Eftersom 1994 (cid:134)rs beslut vidare har f(cid:148)rklarats ogiltigt p(cid:134) grund av formfel, (cid:132)r kommissionen inte enligt artikel 176 skyldig att p(cid:134) nytt inleda det f(cid:148)rfarande som ledde till detta beslut och upprepa f(cid:148)rfarandet i dess helhet f(cid:134)r antas. N(cid:132)r en r(cid:132)ttsakt f(cid:148)rklaras ogiltig p(cid:134) grund av formfel eller felaktigt f(cid:148)rfarande (cid:132)r det fast r(cid:132)ttspraxis att den ber(cid:148)rda institutionen f(cid:134)r upprepa f(cid:148)rfarandet fr(cid:134)n och med det skede d(cid:134) felet begicks (6). Fr(cid:132)mst med tanke p(cid:134) att det nuvarande beslutet, s(cid:134)som f(cid:148)rstain- stansr(cid:132)tten angav i sin dom av den 25 juni 1998 innan ett nytt beslut (4) Domstolens dom av den 26 april 1988 i de f(cid:148)renade m(cid:134)len 97/86, 193/86, 99/86 och 215/86, Asteris och andra mot kommissionen, Rec. 1988, s. 2181, punkt 27. (5) Domstolens dom av den 5 mars 1980 i m(cid:134)l 76/79, K(cid:148)necke mot kommissionen, Rec. 1980 s. 665, punkterna 13–15. (6) Domstolens dom av den 13 november 1990 i m(cid:134)let Fedesa och andra, C-331/88, REG 1990 s. I-4023, och f(cid:148)rstainstans- r(cid:132)ttens dom av den 17 oktober 1991 i m(cid:134)let de Compte mot Europaparlamentet, T-26/89, REG 1991 s. II-781, punkt 70. L 63/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 redan har haft (punkt 81), skall grunda sig p(cid:134) de faktiska omst(cid:132)n- digheter som r(cid:134)dde den dag d(cid:134) 1994 (cid:134)rs beslut antogs, att medlemsstaterna och (cid:148)vriga ber(cid:148)rda parter tillf(cid:132)lle att uttrycka sina inom ramen f(cid:148)r det administrativa synpunkter f(cid:148)rfarande som f(cid:148)regick antagandet av 1994 (cid:134)rs beslut och att reglerna f(cid:148)r f(cid:148)rfarandet f(cid:148)ljaktligen har iakttagits, f(cid:134)r kommissionen anta ett nytt beslut utan att f(cid:148)rfarande som f(cid:148)reskrivs i artikel 93. 2 i f(cid:148)rdraget. inleda det (12) I sin dom av den 25 juni 1998 erinrade f(cid:148)rstain- stansr(cid:132)tten om att det av den motivering som fordras enligt artikel 190 i f(cid:148)rdraget klart och tydligt skall framg(cid:134) hur den gemenskapsmyndighet som antagit den omtvistade r(cid:132)ttsakten har reso- nerat, s(cid:134) att gemenskapsdomstolarna kan ut(cid:148)va sin kontroll och s(cid:134) att ber(cid:148)rda parter ges k(cid:132)nnedom om sk(cid:132)len till den (cid:134)tg(cid:132)rd som vidtagits, f(cid:148)r att kunna g(cid:148)ra g(cid:132)llande sina r(cid:132)ttigheter (7). Enligt fast r(cid:132)ttspraxis skall vidare fr(cid:134)gan huruvida motive- ringen till ett beslut uppfyller kraven i artikel 190 i f(cid:148)rdraget bed(cid:148)mas inte bara utifr(cid:134)n motiveringens lydelse, utan ocks(cid:134) utifr(cid:134)n det sammanhang den f(cid:148)rekommer i och med h(cid:132)nsyn till samtliga r(cid:132)tts- regler p(cid:134) det ber(cid:148)rda omr(cid:134)det (8). (cid:142)ven om kommissionen inte (cid:132)r skyldig att i motiveringen till ett beslut bem(cid:148)ta alla faktiska och r(cid:132)ttsliga f(cid:148)rh(cid:134)l- landen som (cid:134)beropas av ber(cid:148)rda parter under det administrativa f(cid:148)rfarandet, skall den (cid:132)nd(cid:134) beakta alla omst(cid:132)ndigheter och all relevant information i det aktuella fallet, f(cid:148)r att ge gemenskapsdomaren m(cid:148)jlighet att ut(cid:148)va sin laglighetspr(cid:148)vning och meddela s(cid:134)v(cid:132)l medlemsstater som ber(cid:148)rda medbor- gare under vilka villkor den till(cid:132)mpar f(cid:148)rdraget (9). (14) (13) I syfte att fullg(cid:148)ra sina skyldigheter enligt ovan, p(cid:134) de b(cid:134)da punkter d(cid:132)r f(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten konstate- rade bristf(cid:132)llig motivering, betonar kommissionen f(cid:148)rst och fr(cid:132)mst att st(cid:148)det som beviljades Air France (cid:132)r ett st(cid:148)d till omstrukturering av f(cid:148)retaget. I enlighet med artikel 92. 3 c i f(cid:148)rdraget anser kommissionen att st(cid:148)d till omstrukturering av f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter f(cid:134)r bidra till utvecklingen av viss n(cid:132)ringsverksamhet utan att p(cid:134)verka handeln p(cid:134) ett s(cid:132)tt som strider mot det gemensamma intresset. D(cid:132)rf(cid:148)r ankommer det p(cid:134) kommissionen att under s(cid:132)kerst(cid:132)lla gemenskapsdomarens (cid:148)verinsyn (7) Domstolens dom av den 14 februari 1990 i m(cid:134)let Delacre och andra mot kommissionen, C-350/88, REG 1990 s. I. 395, punkt 15. (8) Ibidem, punkt 16. Se (cid:132)ven domstolens dom av den 2 april 1998, m(cid:134)l C-367/95 P, kommissionen mot Sytraval och Brinks France, REG 1998, s. I-1719, punkt 63. (9) Domstolens domar av den 24 oktober 1996 i de f(cid:148)renade m(cid:134)len C-329/93, C-62/95 och C-63/95, Bremer Vulkan mot kommissionen, REG 1996 s. I-5151, punkt 32 samt av den 17 januari 1995 i m(cid:134)l C-360/92 P, Publishers Association mot kommissionen, REG 1995, s. I-23, punkt 39. n(cid:148)dv(cid:132)ndig disciplin f(cid:148)r att medlemsstaternas ingri- panden inte skall ske p(cid:134) bekostnad av n(cid:132)ringsverk- samhet som bed(cid:148)ms vara av gemensamt intresse. Kommissionen har f(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l den n(cid:148)dv(cid:132)n- diga befogenheten att g(cid:148)ra en bed(cid:148)mning f(cid:148)r att identifiera och n(cid:132)rmare fastst(cid:132)lla under vilka villkor nationella ingripanden till f(cid:148)rm(cid:134)n f(cid:148)r enskilda f(cid:148)retag inte leder till att sv(cid:134)righeter v(cid:132)ltras (cid:148)ver fr(cid:134)n en medlemsstat till en annan, och att insatserna kan anses f(cid:148)renliga med det gemensamma intresset f(cid:148)r verksamheten inom en n(cid:132)ringsgren. Kommis- sionen lade redan 1978 fram sin beslutspraxis p(cid:134) omr(cid:134)det i den (cid:134)ttonde rapporten om konkurrens- politik. St(cid:148)d till f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter kan motiveras utifr(cid:134)n f(cid:148)rdraget n(cid:132)r st(cid:148)det g(cid:148)rs avh(cid:132)ngigt genom- f(cid:148)randet av ett metodiskt omstruktureringsprogram, som syftar till att varaktigt f(cid:148)rb(cid:132)ttra situationen och (cid:134)terst(cid:132)lla f(cid:148)retagens konkurrenskraft, och begr(cid:132)nsas till det strikt n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla f(cid:148)reta- gets j(cid:132)mvikt under den oundvikliga (cid:148)verg(cid:134)ngspe- rioden innan programmet b(cid:132)r frukt (10). Denna stra- tegi bekr(cid:132)ftades i kommissionens meddelande om statligt st(cid:148)d inom luftfartssektorn (11), som upprepar den praxis kommissionen f(cid:148)ljt bland annat i sina beslut 94/118/EG Aer Lingus (12), 94/698/EG TAP (13) och 94/696/EG Olympic Airways (14). Denna praxis har mer allm(cid:132)nt utvecklats i riktlin- jerna f(cid:148)r statligt st(cid:148)d till unds(cid:132)ttning och omstruk- turering av f(cid:148)retag i sv(cid:134)righeter (15). I dessa riktlinjer erinrar kommissionen om att en omstrukturering ”utg(cid:148)r en del av en genomf(cid:148)rbar, sammanh(cid:132)ngande och l(cid:134)ngtg(cid:134)ende plan f(cid:148)r att (cid:134)teruppr(cid:132)tta ett f(cid:148)retags l(cid:148)nsamhet p(cid:134) l(cid:134)ng sikt. Omstrukturering inbegriper oftast en eller flera av f(cid:148)ljande faktorer: omorganisation och rationa- till en mer lisering av f(cid:148)retagets verksamheter effektiv bas som i typfallet inneb(cid:132)r att verksamheter som inte l(cid:132)ngre (cid:132)r livskraftiga eller som redan g(cid:134)r med f(cid:148)rlust avslutas, omstrukturering av de befint- liga verksamheter som (cid:134)ter kan g(cid:148)ras konkurrens- kraftiga och, m(cid:148)jligen, utveckling av eller diversi- fiering till nya l(cid:148)nsamma verksamheter. Finansiell omstrukturering (kapitaltillskott, skuldminskning) m(cid:134)ste oftast (cid:134)tf(cid:148)lja den fysiska omstruktureringen. Omstruktureringsplaner tar bland annat h(cid:132)nsyn till de omst(cid:132)ndigheter som (cid:132)r orsak till f(cid:148)retagets sv(cid:134)righeter, marknadstillg(cid:134)ng och efterfr(cid:134)gan f(cid:148)r de ber(cid:148)rda varorna liksom deras f(cid:148)rv(cid:132)ntade utveckling och f(cid:148)retagets s(cid:132)rskilt svaga eller starka punkter. De m(cid:148)jligg(cid:148)r en v(cid:132)lordnad (cid:148)verg(cid:134)ng till en ny struktur l(cid:134)ngfristig som ger utsikter f(cid:148)r f(cid:148)retaget till (10) Se punkterna 227, 228 och 177 i den (cid:134)ttonde rapporten om konkurrenspolitik. (11) EGT C 350, 10. 12. 1994, s. 5. (12) EGT L 54, 25. 2. 1994, s. 30. (13) EGT L 279, 28. 10. 1994, s. 29. (14) EGT L 273, 25. 10. 1994, s. 22. (15) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 63/71 l(cid:148)nsamhet och ger det m(cid:148)jligheter att agera i kraft av sina egna resurser utan att beh(cid:148)va ytterligare statligt bist(cid:134)nd. ” (Punkt 2. 1. ) N(cid:132)r kommissionen med utg(cid:134)ngspunkt i artikel 92 i f(cid:148)rdraget granskar en omstrukturering som omfattas av statligt st(cid:148)d, skall den f(cid:148)rst avg(cid:148)ra om det kan anses vara ett gemenskapspolitiskt m(cid:134)l att (cid:134)terst(cid:132)lla f(cid:148)retagets livskraft. Den skall sedan kontrollera dels att st(cid:148)det m(cid:148)jligg(cid:148)r att f(cid:148)retagets l(cid:148)nsamhet (cid:134)teruppr(cid:132)ttas, dels att det st(cid:134)r i proportion till omstruktureringens kostnader och f(cid:148)rdelar och att st(cid:148)det inte medf(cid:148)r osk(cid:132)lig snedvridning av konkurrensen. Kommis- sionen kan f(cid:148)r detta (cid:132)ndam(cid:134)l g(cid:148)ra tillst(cid:134)ndsbeslutet avh(cid:132)ngigt uppfyllandet av vissa villkor. (15) I det aktuella fallet ans(cid:134)g s(cid:134)lunda kommissionen i 1994 (cid:134)rs beslut att det i gemenskapens intresse att fr(cid:132)mja en framg(cid:134)ngsrik omstrukturering av Air France och s(cid:132)kerst(cid:132)lla f(cid:148)retagets l(cid:134)ngsiktiga l(cid:148)nsamhet, utan att denna bed(cid:148)mning ifr(cid:134)gasattes av f(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten (punkt 235 i domen). ligger Ang(cid:134)ende sk(cid:132)let f(cid:148)r finansieringen av flottans upprustning utg(cid:148)r allts(cid:134) en n(cid:148)dv(cid:132)ndig och integrerad del av bolagets (cid:148)vergripande omstrukturering, vilket ocks(cid:134) framg(cid:134)r av rapporten fr(cid:134)n konsultfirman Lazard Fr(cid:138)res. (17) Med tanke p(cid:134) den omfattande omstruktureringen och behovet av att tillskjuta nytt kapital, skall hela st(cid:148)dbeloppet anv(cid:132)ndas f(cid:148)r att finansiera omstruktu- rerings(cid:134)tg(cid:132)rderna som helhet. Dessa (cid:134)tg(cid:132)rder kan vara av olika slag – rena struktur(cid:134)tg(cid:132)rder, exem- pelvis (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att omorganisera verksamheten, (cid:134)tg(cid:132)rder av social karakt(cid:132)r (17), exempelvis f(cid:148)r att minska arbetsstyrkan (upps(cid:132)gningar, f(cid:148)rtidspension osv. ), (cid:134)tg(cid:132)rder av finansiell karakt(cid:132)r, exempelvis f(cid:148)r att skriva av f(cid:148)retagets kumulerade skulder eller rentav t(cid:132)cka f(cid:148)rluster som uppst(cid:134)r under omstruk- tureringsperioden (18). Det kan ocks(cid:134) vara fr(cid:134)gan om (cid:134)tg(cid:132)rder som h(cid:148)r till f(cid:148)retagets ordinarie verk- samhet och normala drift. Arten av den (cid:134)tg(cid:132)rd som samfinansieras genom st(cid:148)det (cid:132)r definitivt inte avg(cid:148)- rande, n(cid:132)r (cid:134)tg(cid:132)rden ing(cid:134)r i en omstruktureringsplan som kan f(cid:148)retagets l(cid:148)nsamhet och n(cid:132)r ovann(cid:132)mnda proportionalitets- villkor (cid:132)r uppfyllt, liksom villkoret att ol(cid:132)mplig konkurrenssnedvridning inte f(cid:148)religger (19). I det aktuella fallet utg(cid:148)r ink(cid:148)pet av nya flygplan en viktig best(cid:134)ndsdel av Air Frances omstrukturerings- plan och en utebliven upprustning av flottan skulle vilket (cid:132)ventyra livskraft, beslut. kommissionen p(cid:134)pekade (cid:134)rs F(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten medgav att motiveringen i beslutet var tillr(cid:132)cklig p(cid:134) denna punkt (punkt 102 i domen). Kommissionen anser s(cid:134)ledes att det inte finns n(cid:134)gra hinder mot att st(cid:148)det till Air France anv(cid:132)nds till att finansiera upprustningen av flottan. omstruktureringens i (cid:134)teruppr(cid:132)tta f(cid:148)rv(cid:132)ntas 1994 att understryka (16) N(cid:132)r det mot ovann(cid:132)mnda bakgrund mer specifikt g(cid:132)ller finansieringen av Air Frances ink(cid:148)p av nya flygplan under omstruktureringsfasen, (cid:132)r det l(cid:132)mp- att omstruktureringen av ligt bolaget grundar sig p(cid:134) ett (cid:148)vergripande och sj(cid:132)lv- st(cid:132)ndigt program, f(cid:148)r att f(cid:148)retaget inom rimlig tid skall kunna (cid:134)teruppr(cid:132)tta sin l(cid:148)nsamhet utan att st(cid:148)d beviljas (16). n(cid:134)gra nya anslag eller annat Programmet omfattar omorganisering och rationa- lisering av Air Frances verksamhet, nedsk(cid:132)rningar av planerade kostnader, nedl(cid:132)ggning av trafiken p(cid:134) vissa str(cid:132)ckor som g(cid:134)r med f(cid:148)rlust, (cid:148)kad effektivitet och produktivitet, (cid:148)verl(cid:134)telse av tillg(cid:134)ngar, en minskning av de betydande finansiella kostnader som belastar bolaget. Alla dessa (cid:134)tg(cid:132)rder (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)n- diga, om inte (cid:134)terg(cid:134)ngen till ekonomisk l(cid:148)nsamhet skall vara d(cid:148)md att misslyckas. Alla dessa (cid:134)tg(cid:132)rder skall delvis finansieras genom ett kapitaltillskott till f(cid:148)retaget om totalt 20 miljarder franc. Detta st(cid:148)d (16) Se fotnot nr 11, punkt V. 2. 38. (18) Som f(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten mycket riktigt p(cid:134)pekar (punkt 113 i domen) skall driftsst(cid:148)d, avsett att finansiera normal modernisering av anl(cid:132)ggningar och befria ett f(cid:148)retag fr(cid:134)n kostnader som det i normala fall skulle bestrida inom ramen f(cid:148)r sin l(cid:148)pande f(cid:148)rvaltning, i princip inte kunna utg(cid:148)ra ett undantag fr(cid:134)n f(cid:148)rbudet i artikel 92. 1, s(cid:134)vida inte de snedvridande effekterna uppv(cid:132)gs av n(cid:134)got av de m(cid:134)l av gemensamt intresse som r(cid:132)knas upp i punk- (17) Ibid. (18) Se punkt 228 i den (cid:134)ttonde rapporten om konkurrenspolitik. (19) F(cid:148)rstainstansr(cid:132)ttens dom av den 5 november 1997 i m(cid:134)l T- 149/95, Ducros mot kommissionen, REG 1997, s. II-2031, punkt 65. Se (cid:132)ven kommissionens beslut som publicerats i sin helhet: ABB (EGT L 309, 13. 12. 1993, s. 21), Papelera Espanola (EGT C 123, 5. 5. 1993, s. 7), Bull (EGT L 386, 31. 12. 1994, s. 1. ), Iritecna (EGT L 330, 13. 12. 1995, s. 23), Seda de Barcelona (EGT L 298, 21. 11. 1996, s. 14), SEAT (EGT L 88, 5. 4. 1996, s. 7), Compagnie Generale Maritime (EGT L 5, 9. 1. 1997, s. 40), Aircraft Services Lemverder (EGT L 306, 11. 11. 1997, s. 19) och kommissionens m(cid:134)nga beslut om att inte resa n(cid:134)gra inv(cid:132)ndningar, exempelvis Bayerische Zellstoff (SG 93/D/18262), Polte (SEK(97)1055), Magdeburger Stahlbau (SEK(97)1271), Koenitz (SEK(97)546/2) etc. L 63/72 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 terna 2 och 3 i samma artikel (20). Det (cid:132)r mot den bakgrunden man skall se ber(cid:148)rda parters h(cid:132)nvis- ningar till r(cid:132)ttspraxis i m(cid:134)len Deufil och Glaverbel under det administrativa f(cid:148)rfarandet. (cid:142)ven om upprustningen av flottan inte utg(cid:148)r en initial inve- stering och inte avser till(cid:132)ggs- eller nyanl(cid:132)gg- ningar (21), ing(cid:134)r den i det aktuella fallet i en allm(cid:132)n omstrukturering som inneh(cid:134)ller de ovan uppr(cid:132)k- nade best(cid:134)ndsdelarna, till skillnad mot den r(cid:134)dande situationen i de b(cid:134)da r(cid:132)ttsfallen i fr(cid:134)ga. (19) De aktuella investeringarna i dessa b(cid:134)da m(cid:134)l b(cid:148)r dessutom ses mot bakgrund av den kraftiga (cid:148)verka- paciteten p(cid:134) de ber(cid:148)rda marknaderna. I m(cid:134)let Deufil hade f(cid:148)retaget genom investeringen f(cid:134)tt m(cid:148)jlighet att f(cid:148)rdubbla sin produktionskapacitet. I det aktuella fallet medf(cid:148)r d(cid:132)remot ink(cid:148)pet av nya flygplan f(cid:148)r det f(cid:148)rsta ingen (cid:148)kning av Air Frances platstillg(cid:134)ng, och f(cid:148)r det andra var den europeiska luftfartsmarknaden inte 1994 drabbad av en struk- turell kris med (cid:148)verkapacitet (se nedan). (20) De franska myndigheterna angav vidare i den anm(cid:132)lan de tillst(cid:132)llde kommissionen den 18 mars 1994 att Air Frances skulder tack vare kapitaltill- skottet hade minskat fr(cid:134)n 34 till 15 miljarder franc fr(cid:134)n slutet av 1993 till slutet av 1996. I rapporten fr(cid:134)n konsultfirman Lazard Fr(cid:138)res, som fogades som bilaga till anm(cid:132)lan, f(cid:148)ljande utveckling f(cid:148)r Air Frances egna kapital och netto- skulder under den avsedda perioden: f(cid:148)ruts(cid:134)gs f(cid:148)r (cid:148)vrigt (miljarder FRF) 1993 1994 1995 1996 Eget kapital (0,4) 7,1 11,7 17,4 (1) Nettoskulder 34,1 25,1 20,7 15,2 (1) minska bolagets skulder, j(cid:132)msides med (cid:148)kningen av det egna kapitalet, och inte till att finansiera ink(cid:148)p av nya flygplan. F(cid:148)r (cid:148)vrigt visar (cid:132)ven finansierings- (cid:148)versikten i konsultfirmans rapport att oms(cid:132)tt- ningstillg(cid:134)ngarna som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n (cid:148)verl(cid:134)telse av till- g(cid:134)ngar (7 miljarder franc) och fr(cid:134)n int(cid:132)kter fr(cid:134)n bolagets verksamhet (12,1 miljarder franc) – vilka inte endast omfattar f(cid:148)retagets resultat utan (cid:132)ven avs(cid:132)ttning av medel till reserver och amorteringar – med god marginal t(cid:132)cker driftskostnaderna (14 miljarder franc), vari ing(cid:134)r flygtekniska invester- ingar f(cid:148)r 11,5 miljarder franc. Till sist b(cid:148)r det p(cid:134)pekas att nettokostnaderna f(cid:148)r flygtekniska inve- steringar under omstruktureringsprogrammet inte franc, utan till 6,2 uppg(cid:134)r miljarder, varav 3,5 miljarder till rena flygplansin- vesteringar, eftersom det i den plan som anm(cid:132)lts till kommissionen f(cid:148)rutses int(cid:132)kter om 4,1 respek- tive 1,2 miljarder franc som h(cid:132)rr(cid:148)r fr(cid:134)n (cid:148)verl(cid:134)telse av flygplan respektive f(cid:148)rs(cid:132)ljning av reservdelar under perioden 1994–1996. till 11,5 miljarder sk(cid:132)let Ang(cid:134)ende Frances konkurrensst(cid:132)llning p(cid:134) linjer till destina- tioner utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det avseende Air linjen(cid:132)t (21) N(cid:132)r det g(cid:132)ller den andra punkten, Air Frances konkurrensst(cid:132)llning avseende dess till destinationer i l(cid:132)nder utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det, m(cid:134)ste f(cid:148)rst p(cid:134)pekas att vad kommissionen definierar som relevanta marknader i ett m(cid:134)l om statligt st(cid:148)d (cid:132)r mer (cid:148)vergripande (cid:132)n de relevanta marknader som avses i kommissionens analys av konkurrensm(cid:134)l som den f(cid:148)rel(cid:132)ggs i enlighet med artiklarna 85 och 86 i f(cid:148)rdraget samt f(cid:148)rordning (EEG) nr 4064/89. S(cid:134)lunda f(cid:148)reskriver kommissionen i sitt medde- lande om statligt st(cid:148)d inom luftfartssektorn att den geografiska marknad som skall beaktas f(cid:148)r att begr(cid:132)nsa st(cid:148)dets konkurrensh(cid:132)mmande effekter kan vara antingen EES-omr(cid:134)det i dess helhet eller regional en marknad (22), samtidigt som kommissionen delvis granskar situationen p(cid:134) varje linje f(cid:148)r sig genom att f(cid:148)r de civila luftfartsmarknaderna till(cid:132)mpa artik- larna 85 och 86 i f(cid:148)rdraget (23). konkurrensutsatt s(cid:132)rskilt viss, (1) Exklusive upplupen r(cid:132)nta om 6,9 miljarder franc och f(cid:148)re behandling av ORA till ett v(cid:132)rde av 1,25 miljarder franc. Det framg(cid:134)r av denna tabell att Air Frances netto- skuld ber(cid:132)knades minska med 18,9 miljarder franc mellan slutet av (cid:134)r 1993 och slutet av (cid:134)r 1996. Om man beaktar bolagets fortsatta skulds(cid:132)ttning under det f(cid:148)rsta halv(cid:134)ret 1994, anser kommissionen att hela det st(cid:148)d som beviljats Air France (cid:132)r avsett att (20) Domstolens dom av den 15 maj 1997 i m(cid:134)l C-278/1995 P, Siemens mot kommissionen, REG 1997, s. I-2507, punkt 23, som bekr(cid:132)ftar f(cid:148)rstainstansr(cid:132)ttens dom i m(cid:134)l T-459/93, REG 1995, s. II-1675, punkt 48. (21) P(cid:134)pekas b(cid:148)r att begreppet driftsst(cid:148)d utstr(cid:132)ckt till att omfatta ers(cid:132)ttningsinvesteringar, s(cid:134) som det f(cid:148)rekommer i r(cid:132)ttspraxis i m(cid:134)len Glaverbel och Deufil, inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigtvis motsvaras av det begrepp som anv(cid:132)nds i ekonomisk teori. (22) riktigheten i detta tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt. I f(cid:148)rstainstansr(cid:132)ttens dom av den 25 juni 1998 bekr(cid:132)ftas I 1994 (cid:134)rs beslut avstod kommissionen fr(cid:134)n att granska situationen inom EES-omr(cid:134)det p(cid:134) varje linje f(cid:148)r sig, och anlade ett helhetsperspektiv p(cid:134) (22) Se fotnot 11, punkt V. 2. 38. 4. (23) Domstolens dom av den 11 april 1989 i m(cid:134)l 66/86, Ahmed Saeed Flugreisen och Silver Line Reiseburo mot Zentrale zur Bek(cid:132)mpfung unlauteren Wettbewerbs, Rec. 1989 s. 803, punkterna 40-46. F(cid:148)rstainstansr(cid:132)ttens dom av den 19 maj 1994 i m(cid:134)l T-2/93, Air France mot kommissionen, Rec. 1994, s. II-323, punkterna 45 och 80-85. Kommissionens beslut 92/ 213/EEG, British Midland mot Aer Lingus, EGT L 96, s. 34; Air France mot Sabena, EGT C 272, 10. 4. 1992, 21. 10. 1992; av den 27 november 1992, British Airways mot TAT, EGT C 326, 11. 12. 1992; av den 20 juli 1995, Swissair mot Sabena, EGT C 200, 4. 8. 1995, s. 10; 96/180/EG, LH/SAS, EGT L 54, 5. 3. 1996, s. 28. 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 63/73 fr(cid:134)gan om Air Frances konkurrensst(cid:132)llning p(cid:134) marknaden i stort. F(cid:148)rstainstansr(cid:132)tten godtog denna kommissionens st(cid:134)ndpunkt, s(cid:134)v(cid:132)l i fr(cid:134)ga om motiveringen (punkt 269) som sj(cid:132)lva principen (punkt 288). Kommissionen anser sig f(cid:148)ljaktligen kunna genomf(cid:148)ra motsvarande helhetsgranskning av linjen(cid:132)tet till destinationer utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det. sv(cid:134)righeter (23) N(cid:132)r det sedan g(cid:132)ller eventuella restriktioner f(cid:148)r att f(cid:148)rhindra att st(cid:148)det snedvrider konkurrensen eller att handeln mellan medlemsstaterna p(cid:134)verkas, anger kommissionen i sina riktlinjer om statligt st(cid:148)d till unds(cid:132)ttning och omstrukturering av f(cid:148)retag i att omstruktureringsplanen skall omfatta en minskning av produktionskapaciteten om det p(cid:134) den aktuella gemenskapsmarknaden f(cid:148)rh(cid:134)ller sig r(cid:134)der strukturell (cid:148)verkapacitet. Det dock annorlunda om s(cid:134)dan (cid:148)verkapacitet saknas: ”N(cid:132)r det (cid:134) andra sidan inte finns n(cid:134)got strukturellt (cid:148)verskott av produktionskapacitet p(cid:134) en relevant marknad i gemenskapen som betj(cid:132)nas av mot- tagaren kommer kommissionen normalt inte att kr(cid:132)va en kapacitetsnedsk(cid:132)rning i utbyte mot st(cid:148)d. Kommissionen m(cid:134)ste dock vara (cid:148)vertygad om att st(cid:148)det kommer att anv(cid:132)ndas endast i syfte att (cid:134)ter- uppr(cid:132)tta f(cid:148)retagets l(cid:148)nsamhet och att det inte kommer att m(cid:148)jligg(cid:148)ra f(cid:148)r mottagaren att under genomf(cid:148)randet av omstruktureringsplanen ut(cid:148)ka produktionskapaciteten, f(cid:148)rutom i den m(cid:134)n det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt f(cid:148)r att (cid:134)teruppr(cid:132)tta l(cid:148)nsamheten utan att d(cid:132)rmed otillb(cid:148)rligt snedvrida konkurrensen (24)”. Detta tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt bekr(cid:132)ftas i r(cid:132)ttspraxis d(cid:132)r kapacitetsnedsk(cid:132)rningar som en acceptabel (cid:134)tg(cid:132)rd f(cid:148)r att r(cid:134)da bot p(cid:134) konkurrenssnedvrid- ningar (25). N(cid:132)r det g(cid:132)ller proportionaliteten i de kontrollmekanismer som eventuellt m(cid:134)ste inf(cid:148)ras, medges emellertid i r(cid:132)ttspraxis att det inte skall fastst(cid:132)llas n(cid:134)got f(cid:148)rh(cid:134)llande mellan st(cid:148)dbelopp och storleken p(cid:134) den produk- tionskapacitet som b(cid:148)r sk(cid:132)ras ned. Kommissionens bed(cid:148)mning inskr(cid:132)nker sig h(cid:132)rvidlag inte till en kontroll enbart grundad p(cid:134) ekonomiska kriterier. Den kan (cid:132)ven ”beakta en vid r(cid:132)cka av politiska, ekonomiska och sociala aspekter”, inom ramen f(cid:148)r kommissionens ut(cid:148)vande av sin diskretion(cid:132)ra befo- genhet (26). exakt kvantitativt ses (25) (24) F(cid:148)r att undvika att handeln p(cid:134)verkas p(cid:134) ett s(cid:132)tt som strider mot det gemensamma intresset, underst(cid:132)ller kommissionen i det aktuella fallet sitt beslut om beviljande av st(cid:148)d f(cid:148)ljande huvudsakliga villkor: Air France till omstrukturering. Air Frances flygplan skall under den tid planen g(cid:132)ller inte vara fler (cid:132)n 146. Air skall uteslutande anv(cid:132)nda st(cid:148)det (24) Se fotnot 15. (25) Domen Ducros, se fotnot 19, punkt 67. (26) F(cid:148)rstainstansr(cid:132)ttens dom av den 24 oktober 1997 i m(cid:134)l T- 244/94, Wirschaftsvereinigung Stahl mot kommissionen, REG 1997, s. II-1963, punkt 111, med h(cid:132)nvisning till domstolens dom av den 3 oktober 1985 i m(cid:134)l 214/83, Tyskland mot kommissionen, Rec. 1985, s. 3053, punkt 33. ”tillg(cid:132)ngliga platskilo- i Frances utbud uttryckt meter” (ASK) inom EES-omr(cid:134)det skall begr(cid:132)nsas under den tid planen g(cid:132)ller. Air France f(cid:148)rbjuds att agera prisledande (”price leadership”) inom EES- omr(cid:134)det under planens giltighetstid. Air France skall inte ges f(cid:148)rm(cid:134)nsbehandling i fr(cid:134)ga om trafik- r(cid:132)ttigheter. Antalet regulj(cid:132)ra linjer som Air France trafikerar mellan Frankrike och (cid:148)vriga EES-l(cid:132)nder f(cid:134)r inte (cid:148)verstiga 89. Bland dessa olika villkor skall behandlingen av Air France i fr(cid:134)ga om trafikr(cid:132)ttig- heter och begr(cid:132)nsningen av antalet flygplan till 146 till(cid:132)mpas p(cid:134) hela linjen(cid:132)tet, inbegripet linjer till destinationer i tredje land. Inom ramen f(cid:148)r sin samlade bed(cid:148)mning har kommissionen valt att inte utstr(cid:132)cka (cid:148)vriga n(cid:132)mnda villkor till f(cid:148)rbindelserna med destinationer utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det, s(cid:132)rskilt f(cid:148)rbudet mot ”price leadership” och begr(cid:132)nsningen av antalet ”tillg(cid:132)ngliga platskilometer”, av f(cid:148)ljande tre sk(cid:132)l: — Det finns v(cid:132)sentliga garantier avseende linje- n(cid:132)tet i dess helhet. — Konkurrensvillkoren och gemenskapshandeln p(cid:134)verkades 1994 i mycket h(cid:148)gre grad av hur f(cid:148)rbindelserna inom EES-omr(cid:134)det utvecklades (cid:132)n av hur f(cid:148)rbindelserna utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det utvecklades. — En utstr(cid:132)ckning av ovann(cid:132)mnda villkor till att omfatta f(cid:148)rbindelserna utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det skulle fr(cid:132)mst gynna flygbolag i tredje land. P(cid:134) den f(cid:148)rsta punkten (cid:132)r kommissionen av uppfatt- ningen att (cid:134)tagandena att endast anv(cid:132)nda st(cid:148)det till Air Frances omstrukturering och till en begr(cid:132)ns- ning av antalet flygplan, vilka b(cid:134)da till fullo skall till(cid:132)mpas p(cid:134) f(cid:148)rbindelserna utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det, redan i sig utg(cid:148)r betydande motprestationer till det st(cid:148)d som utg(cid:134)r till Air France. S(cid:134)som ovan beskri- vits kan kapitaltillskottet om 20 miljarder franc anses anv(cid:132)ndas uteslutande till att minska skul- derna, och inte i n(cid:134)got fall anses anv(cid:132)ndas i syfte att till(cid:132)mpa en priss(cid:132)ttning och andra f(cid:148)rfaranden som kan medf(cid:148)ra f(cid:148)rluster. Vidare begr(cid:132)nsas antalet flygplan till 146 under den tid den anm(cid:132)lda omstruktureringsplanen g(cid:132)ller, en siffra som dess- utom (cid:134)tf(cid:148)ljs av en viss minskning av det totala antalet tillg(cid:132)ngliga platser. I sitt meddelande om statligt st(cid:148)d inom luftfartssektorn p(cid:134)pekar kommis- sionen att ett program som finansieras med statligt st(cid:148)d inte skall ha till syfte att (cid:148)ka det ber(cid:148)rda bolagets kapacitet och utbud p(cid:134) bekostnad av dess direkta att programmet i alla h(cid:132)ndelser inte b(cid:148)r leda till en (cid:148)kning av antalet flygplan eller tillg(cid:132)ngliga platser p(cid:134) de ber(cid:148)rda marknaderna som (cid:132)r h(cid:148)gre (cid:132)n till- v(cid:132)xttakten p(cid:134) dessa marknader (27). konkurrenter europeiska samt (27) Se fotnot 11, punkt V. 2. 38. 4. L 63/74 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 (26) av lilla minskning av antalet f(cid:148)retagets produktionskapacitet, I 1994 (cid:134)rs beslut ans(cid:134)g dock kommissionen att den europeiska luftfartsmarknaden inte pr(cid:132)glades av n(cid:134)gon strukturell (cid:148)verkapacitet och att situationen inom luftfartssektorn inte motiverade en allm(cid:132)n kapacitetsminskning. Kommissionens resonemang p(cid:134) b(cid:134)da dessa punkter godtogs av f(cid:148)rstainstans- r(cid:132)tten (punkterna 365 och 367 i domen). H(cid:132)r finns anledning att till(cid:132)gga att civilflyget (cid:132)r en av de sektorer d(cid:132)r den l(cid:134)ngsiktiga tillv(cid:132)xten varit den h(cid:148)gsta sedan 50 (cid:134)r tillbaka. Denna tillv(cid:132)xt h(cid:148)ll i sig (cid:132)ven under perioden 1990–1994, medan flygtrans- porterna genomgick sin sv(cid:134)raste kris n(cid:134)gonsin. Som kommissionen angav i 1994 (cid:134)rs beslut f(cid:148)rutses den l(cid:134)ngsiktiga tillv(cid:132)xten ligga i storleksordningen 6 % per (cid:134)r. Mot den bakgrunden framst(cid:134)r Air tillg(cid:132)ngliga Frances platser under programperioden i sig som en mycket allvarlig begr(cid:132)nsning, som motsvarar en frysning i synnerhet som inga samarbetsprojekt med andra stora flygbolag (cid:132)r aktuella. Prognoserna (cid:148)ver Air Frances trafikutveckling p(cid:134) f(cid:148)rbindelser till destina- tioner perioden som meddelades kommissionen i 1994–1996, april 1994, uppvisar f(cid:148)r (cid:148)vrigt p(cid:134) alla st(cid:148)rre interna- tionella marknader en (cid:148)kning av Air Frances trafik som (cid:132)r v(cid:132)sentligt i antalet transporterade passagerarkilometer (exem- pelvis [. ] (28) mot [. ] f(cid:148)r Nordamerika, [. ] mot [. ] % f(cid:148)r Sydamerika, [. ] mot [. ] f(cid:148)r Asien och Stillahavsomr(cid:134)det etc. ). Risken att Air France utnyttjar st(cid:148)det f(cid:148)r att (cid:148)ka sin kapacitet och s(cid:132)tta in fler tredje land framst(cid:134)r i praktiken som mycket liten – av tv(cid:134) sk(cid:132)l. Dels regleras Air Frances tillg(cid:132)ngliga kapacitet till tredje land av bilaterala avtal, som enligt vad som anges nedan f(cid:148)ruts(cid:132)tter ber(cid:148)rda tredje l(cid:132)nders samtycke f(cid:148)r att (cid:132)ndras. Dels (cid:132)r de kort- och medeldistansflygplan som anv(cid:132)nds p(cid:134) str(cid:132)ckor inom EES-omr(cid:134)det inte i n(cid:134)gon st(cid:148)rre utstr(cid:132)ckning utbytbara mot de l(cid:134)ngdistansflygplan som anv(cid:132)nds p(cid:134) de interkontinentala linjerna, som utg(cid:148)r en mycket stor del av f(cid:148)rbindelserna utanf(cid:148)r EES- omr(cid:134)det. flygplan p(cid:134) f(cid:148)rbindelserna till l(cid:132)gre (cid:132)n genomsnittet, m(cid:132)tt utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det under skapen full frihet att erbjuda priser, flygfrekvens och platskapacitet n(cid:132)r det g(cid:132)ller f(cid:148)rbindelser inom EES. Villkoren f(cid:148)r utnyttjande av f(cid:148)rbindelser mellan de olika EES-l(cid:132)nderna (cid:134) ena sidan och de som st(cid:134)r utanf(cid:148)r EES (cid:134) andra sidan, l(cid:132)nder omg(cid:132)rdas d(cid:132)remot fortfarande i de flesta fall av bilaterala avtal som med undantag av vissa transat- lantiska f(cid:148)rbindelser h(cid:134)rt begr(cid:132)nsar tillg(cid:132)ngliga kvantiteter och m(cid:148)jligheterna till prisvariation. Risken f(cid:148)r att ett statligt st(cid:148)d anv(cid:132)nds f(cid:148)r att finan- siera konkurrensstridiga f(cid:148)rfaranden (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r naturligt nog mycket st(cid:148)rre f(cid:148)r f(cid:148)rbindelser inom (cid:132)n utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det. I sitt meddelande om stat- ligt st(cid:148)d inom luftfartssektorn p(cid:134)pekade kommis- sionen f(cid:148)r (cid:148)vrigt uttryckligen avseende f(cid:148)rbindel- serna med tredje land att ”villkoren f(cid:148)r marknads- tilltr(cid:132)de och konkurrensbegr(cid:132)nsning som regleras av merparten av de bilaterala avtalen med tredje land p(cid:134) det ekonomiska planet framst(cid:134)r som l(cid:134)ngt viktigare (cid:132)n eventuella statliga st(cid:148)d (29)”. (28) inneh(cid:134)ller en ensamr(cid:132)ttsklausul En tredjedel av de (cid:134)r 1994 g(cid:132)llande bilaterala avtalen mellan Frankrike och l(cid:132)nder utanf(cid:148)r EES- omr(cid:134)det som begr(cid:132)nsar antalet m(cid:148)jliga transport(cid:148)rer som fr(cid:134)n fransk sida f(cid:134)r utses, till en enda. S(cid:134) gott som alla dessa avtal inneh(cid:134)ller klausuler som begr(cid:132)nsar hela eller delar av utbudet (med avseende p(cid:134) flygfrek- vens, platskapacitet. ) f(cid:148)r den eller de transpor- t(cid:148)rer som utses av vardera parten. De bilaterala avtal som ing(cid:134)tts av Frankrike och som inte inne- h(cid:134)ller n(cid:134)gon specifik best(cid:132)mmelse om begr(cid:132)nsning av utbudet (cid:132)r ytterst f(cid:134). De bilaterala f(cid:148)rbindelserna mellan Frankrike och USA intar en s(cid:132)rst(cid:132)llning. Efter det att luftfartsavtalet som reglerade dessa f(cid:148)rbindelser h(cid:132)vdes (cid:134)r 1992, m(cid:134)ste den kapacitet som flygbolagen tillhandah(cid:134)ller f(cid:148)r varje flygs(cid:132)song godk(cid:132)nnas av b(cid:134)da ber(cid:148)rda parter. Priserna regleras helt och h(cid:134)llet genom bilaterala avtal som ing(cid:134)tts av Frankrike, eftersom avtalen s(cid:134) gott som uteslu- tande bygger p(cid:134) principen att b(cid:134)da de ber(cid:148)rda l(cid:132)nderna skall ge sitt godk(cid:132)nnande (30). Alla dessa bilaterala avtal begr(cid:132)nsar m(cid:148)jligheterna att ensidigt utse flygbolag ”som huvudsakligen (cid:132)gs och faktiskt kontrolleras” av franska medborgare. (27) inom EES-omr(cid:134)det, d(cid:132)r P(cid:134) den andra punkten b(cid:148)r man f(cid:148)rst rent allm(cid:132)nt erinra om att kommissionen logiskt nog koncen- trerar de begr(cid:132)nsningar Air France har (cid:134)lagts till f(cid:148)rbindelserna st(cid:148)dets effekter (cid:132)r l(cid:134)ngt st(cid:148)rre, eftersom kommissionen (cid:132)r skyldig att tillse att dessa effekter inte p(cid:134)verkar handelns villkor p(cid:134) ett s(cid:132)tt som strider mot gemen- skapens intresse. Vidare (cid:132)r det viktigt att under- stryka att ”det tredje luftfartspaketet” som tr(cid:132)dde i kraft den 1 januari 1993 ger luftfartsbolag i gemen- (28) Den h(cid:132)r utg(cid:134)van av beslutet har utformats s(cid:134) att konfiden- tiella uppgifter inte skall r(cid:148)jas. (29) Bland alla de f(cid:148)rbindelser utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det d(cid:132)r trafiken skulle kunna p(cid:134)verkas av st(cid:148)det till Air France, (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att skilja p(cid:134) direkta (29) Se fotnot 11, punkt II. 2. 11. (30) Se samlingen med kodade sammanfattningar av de bilaterala avtalen inom luftfarten som publiceras av den internationella organisationen f(cid:148)r civil luftfart (ICAO). 12. 3. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 63/75 flygningar mellan Frankrike och l(cid:132)nder utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det (cid:134) ena sidan och flygningar mellan andra EES-l(cid:132)nder och l(cid:132)nder utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det som indirekt sker via knutpunkten f(cid:148)r anslutnings- flyg p(cid:134) CDG-flygplatsen i Paris. (30) (31) och l(cid:132)nder fr(cid:132)mst som en f(cid:148)ljd av villkoret P(cid:134) de marknader som utg(cid:148)rs av flygningar mellan Frankrike utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det, konkurrerar Air France i praktiken inte direkt med (cid:148)vriga icke-franska gemenskapsbolag, p(cid:134) grund av de begr(cid:132)nsningar i fr(cid:134)ga om transport(cid:148)rens natio- nalitet som har inf(cid:148)rts genom de bilaterala avtalen. Den ensamr(cid:132)ttsklausul som ing(cid:134)r i m(cid:134)nga avtal f(cid:148)rhindrar dessutom att franska transport(cid:148)rer som konkurrerar med Air France utses. (cid:142)ven om ett annat franskt flygbolag skulle tr(cid:132)da fram p(cid:134) mark- naden, som f(cid:148)rbjuder all f(cid:148)rm(cid:134)nsbehandling av Air France, skulle hur som helst (cid:148)vriga begr(cid:132)nsningar i fr(cid:134)ga om priser och kvantiteter som inf(cid:148)rs genom de bilaterala avtalen h(cid:148)gst avsev(cid:132)rt begr(cid:132)nsa konkur- rensvillkoren. Man b(cid:148)r till exempel notera att systemet med dubbelt godk(cid:132)nnande av priserna i praktiken utesluter all risk f(cid:148)r att en av de utvalda transport(cid:148)rerna f(cid:148)r en aggressiv prispolitik p(cid:134) en f(cid:148)rbindelse utanf(cid:148)r gemenskapen, vilket g(cid:148)r det helt gagnl(cid:148)st att f(cid:148)rbjuda ”price leadership”. En begr(cid:132)nsning av Air Frances kapacitet p(cid:134) f(cid:148)rbindel- serna utanf(cid:148)r gemenskapen skulle knappast vara till st(cid:148)rre nytta, eftersom prisregleringarna g(cid:148)r det mindre intressant f(cid:148)r en transport(cid:148)r att kraftigt (cid:148)ka sin platstillg(cid:134)ng p(cid:134) dessa linjer, (cid:132)ven om man antar att de bilaterala avtalen skulle till(cid:134)ta en s(cid:134)dan (cid:148)kning. S(cid:132)rskilt p(cid:134) den nordamerikanska mark- naden, som (cid:132)r den klart viktigaste interkontinentala marknaden fr(cid:134)n Frankrike, syftar den kontroll som sedan 1992 ut(cid:148)vas av franska och amerikanska myndigheter i praktiken till att begr(cid:132)nsa en kapaci- tets(cid:148)kning. gemenskapskonkurrenter, P(cid:134) de marknader som utg(cid:148)rs av anslutningstrafik via Paris-CDG, mellan (cid:148)vriga EES-l(cid:132)nder och l(cid:132)nder utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det, existerar en viss form av konkurrens mellan Air France och bolagets som ocks(cid:134) fr(cid:132)msta trafikerar knutpunkter f(cid:148)r anslutningsflyg. Konkur- rensvillkoren begr(cid:132)nsas emellertid (cid:132)ven h(cid:132)r av begr(cid:132)nsningsklausuler som ing(cid:134)tts mellan medlemsstaterna och l(cid:132)nder utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det, med de effekter som ovan beskrivits. Dessa avtal medger i allm(cid:132)nhet inte en ”sj(cid:132)tte frihets-transport(cid:148)r” att vara prisledande i priss(cid:132)tt- ningsfr(cid:134)gor. Dessutom (cid:132)r tj(cid:132)nsterna i fr(cid:134)ga endast delvis utbytbara sinsemellan, eftersom en direktf(cid:148)r- bindelse (cid:132)r sv(cid:134)r att j(cid:132)mf(cid:148)ra med en indirekt f(cid:148)rbin- delse, som f(cid:148)ruts(cid:132)tter v(cid:132)ntetid under mellanland- ningen, ofta flygplansbyte och ibland byte av flyg- i de bilaterala avtal terminal, med tillh(cid:148)rande risker vid bagagehanter- ingen. Kommissionen anser att viss utbytbarhet f(cid:148)religger mellan knutpunkten f(cid:148)r anslutande flyg- trafik p(cid:134) Paris-CDG och (cid:148)vriga knutpunkter inom gemenskapen p(cid:134) marknader som anlitas av det kundsegment som fr(cid:132)mst intresserar sig f(cid:148)r l(cid:134)ga priser, i f(cid:148)rsta hand turister. Denna utbytbarhet (cid:132)r d(cid:132)remot mycket l(cid:134)g f(cid:148)r aff(cid:132)rsklientelet, som fr(cid:132)mst ser till restid, punktlighet och servicekvalitet. Och det (cid:132)r i detta segment som bolagen har st(cid:148)rst vinst- marginal och riskerna (cid:132)r som st(cid:148)rst f(cid:148)r att otill- b(cid:148)rlig anv(cid:132)ndning av st(cid:148)d skall snedvrida konkur- rensen. (32) Det (cid:132)r ocks(cid:134) viktigt att erinra om att flygplatsen Paris-CDG (cid:134)r 1994 inte utg(cid:148)r en effektiv knut- punkt f(cid:148)r anslutningstrafik, som p(cid:134) optimalt s(cid:132)tt kombinerar fl(cid:148)den av ankommande och avg(cid:134)ende plan. Den genomsnittliga mellanlandningstiden l(cid:134)g (cid:134)r 1992 p(cid:134) 2 timmar och 48 minuter f(cid:148)r Air Frances passagerare och bolaget erbj(cid:148)d i b(cid:148)rjan av 1994 i genomsnitt 16 m(cid:148)jliga anslutningar per anl(cid:132)ndande plan (m(cid:132)tt i l(cid:132)mplighetsgrad) j(cid:132)mf(cid:148)rt med 23 f(cid:148)r Lufthansa i Frankfurt och 29 f(cid:148)r KLM i Amsterdam. Dessutom g(cid:134)r de franska inrikesf(cid:148)r- bindelserna fr(cid:132)mst till Orly flygplatsen i Paris, som ligger cirka fyra mil fr(cid:134)n Paris CDG, och med d(cid:134)liga f(cid:148)rbindelser dem emellan. Detta dubbla ”utbytbarheten” p(cid:134) knut- handikapp f(cid:148)rs(cid:132)mrar punkten Paris CDG. D(cid:132)rf(cid:148)r utgjorde antalet passa- gerare som fl(cid:148)g med Air France i anslutningstrafik mellan EES-l(cid:132)nder (utanf(cid:148)r Frankrike) och l(cid:132)nder utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det endast 4 % och 5 % av bola- gets trafik (cid:134)r 1991 respektive (cid:134)r 1993. Av detta f(cid:148)ljer att st(cid:148)dets effekter p(cid:134) den anslutande flygtra- fiken till knutpunkten Paris CDG f(cid:134)r anses vara mycket liten. F(cid:148)ljaktligen kommer inte situationen f(cid:148)r de sm(cid:134) flygbolagen som betj(cid:132)nar flygplatsen Paris CDG och (cid:148)vriga stora europeiska knut- punkter f(cid:148)r anslutande trafik att p(cid:134)verkas n(cid:132)mnv(cid:132)rt. (33) P(cid:134) den tredje punkten f(cid:148)ljer av vad som ovan n(cid:132)mnts om de begr(cid:132)nsningar avseende val av trans- port(cid:148)r som inf(cid:148)rs genom de bilaterala avtalen, att alla kapacitets- eller prisbegr(cid:132)nsningar som (cid:134)l(cid:132)ggs Air France p(cid:134) str(cid:132)ckorna mellan Frankrike och l(cid:132)nderna utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det i f(cid:148)rsta hand skulle gynna transport(cid:148)rer med s(cid:132)te utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det, i de fall d(cid:134) de bilaterala avtalen medger ett visst handlingsutrymme. P(cid:134) marknaden f(cid:148)r transatlan- tiska flygningar mellan Frankrike och USA befinner sig Air France redan sedan flera (cid:134)r i sv(cid:134)righeter i konkurrensen med mer effektiva amerikanska bolag, som 1993 innehade tv(cid:134) tredje- delar av marknaden. En begr(cid:132)nsning av det franska L 63/76 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 3. 1999 inte av dessa myndigheter flygbolagets kapacitet skulle rentav direkt gynna bolagen p(cid:134) andra sidan Atlanten, eftersom de (cid:134)l(cid:132)gger Air villkor de franska myndigheterna France samma utstr(cid:132)ckning skulle kunna (cid:148)verf(cid:148)ras p(cid:134) ameri- kanska transportf(cid:148)retag. En s(cid:134)dan situation skulle strida mot gemenskapsintresset, som tv(cid:132)rtom kr(cid:132)ver att den civila luftfartssektorn inom gemenskapen utvecklas. i (34) Att ut(cid:148)ver de bilaterala avtalen begr(cid:132)nsa Air Frances m(cid:148)jligheter att anpassa sitt utbud i fr(cid:134)ga om priser och kvantiteter p(cid:134) de interkontinentala f(cid:148)rbindelserna fr(cid:134)n Frankrike, skulle dessutom kunna g(cid:148)ra det sv(cid:134)rare f(cid:148)r f(cid:148)retaget att (cid:134)teruppr(cid:132)tta sin l(cid:148)nsamhet. Man b(cid:148)r erinra sig att Air France tillsammans med KLM, British Airways och Luft- hansa (cid:132)r de fyra flygbolag i gemenskapen som f(cid:148)rfogar (cid:148)ver ett brett internationellt linjen(cid:132)t (cid:148)ver olika delar av v(cid:132)rlden som utg(cid:134)r fr(cid:134)n det land d(cid:132)r bolaget har sitt s(cid:132)te. Detta linjen(cid:132)t och varum(cid:132)rket ”Air France” utg(cid:148)r tv(cid:134) viktiga trumfkort f(cid:148)r bolaget, som fr(cid:132)mst p(cid:134) de transatlantiska f(cid:148)rbindelserna (cid:132)r utsatt f(cid:148)r en hela tiden (cid:148)kande konkurrens fr(cid:134)n flygbolagen i l(cid:132)nderna utanf(cid:148)r EES-omr(cid:134)det. III. SLUTSATS (35) Allt detta sammantaget uppfyller kraven p(cid:134) moti- vering i fr(cid:134)ga om de b(cid:134)da punkter d(cid:132)r 1994 (cid:134)rs beslut uppvisade brister i motiveringen. P(cid:134) (cid:148)vriga punkter h(cid:132)nvisar kommissionen till sk(cid:132)len i 1994 (cid:134)rs beslut, som skall anses utg(cid:148)ra en integrerad del av det h(cid:132)r beslutet, utan att de h(cid:132)r skall beh(cid:148)va upprepas i sin helhet. (36) Kommissionen konstaterar (cid:132)ven att ogiltigf(cid:148)rkla- randet av 1994 (cid:134)rs beslut har lett till att den r(cid:132)tts- liga grunden ryckts undan f(cid:148)r de tre beslut kommissionen antog den 21 juni 1995, den 24 juli 1996 och den 16 april 1997, vad betr(cid:132)ffar utbetal- ningen av den andra och tredje delposten av st(cid:148)det till Air France. Under dessa omst(cid:132)ndigheter finns det sk(cid:132)l att inte p(cid:134) nytt g(cid:134) emot utbetalningen av ifr(cid:134)gavarande delposter. Kommissionen (cid:134)beropar sig h(cid:132)rvidlag p(cid:134) motiveringen i de skrivelser den s(cid:132)nde till de franska myndigheterna den 5 juli 1995 (31), den 31 juli 1996 (32) och den 10 juni 1997 (33), som (cid:132)ven de skall anses utg(cid:148)ra en integ- rerad del av det h(cid:132)r beslutet. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Det st(cid:148)d som de franska myndigheterna under perioden 1994–1996 beviljat Air France i form av ett kapitaltill- skott om 20 miljarder franc att utbetalas i tre delposter (cid:132)r f(cid:148)renligt med den gemensamma marknaden och Avtalet om Europeiska ekonomiska ramarbetsomr(cid:134)det i enlighet med artikel 92. 3 c i f(cid:148)rdraget och artikel 61. 3 c i EES- avtalet, med beaktande av de (cid:134)taganden och villkor som anges i artiklarna 1 och 2 i det h(cid:132)r beslutet 94/653/EG, som (cid:134)terges i del I i det h(cid:132)r beslutet. Artikel 2 Kommissionen mots(cid:132)tter sig inte utbetalningen av den andra och tredje delposten av kapitaltillskottet till Air France som gjordes (cid:134)r 1995 och 1996. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till Republiken Frankrike. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 22 juli 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Neil KINNOCK Ledamot av kommissionen (31) EGT C 295, 10. 11. 1995, s. 2. (32) EGT C 374, 11. 12. 1996, s. 9. (33) EGT C 374, 10. 12. 1997, s. 6 (inkluderande i kapitalet av en dittills l(cid:134)st summa om en miljard franc)


title: Proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che istituisce un comitato consultivo sulla libera circolazione e la sicurezza sociale dei lavoratori comunitari e che modifica i regolamenti del Consiglio (CEE) n. 1612/68 e (CEE) n. 1408/71

eurovoc_concepts:
application of EU law
free movement of persons
free movement of workers
migrant worker
social security

formats: html pdf print

text: C 344/16 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 12. 11. 98 Proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che istituisce un comitato consul(cid:220) tivo sulla libera circolazione e la sicurezza sociale dei lavoratori comunitari e che modifica i regolamenti del Consiglio (CEE) n. 1612/68 e (CEE) n. 1408/71 (98/C 344/09) (Testo rilevante ai fini del SEE) COM(1998) 394 def. - 98/0231(COD) (Presentata dalla Commissione il 14 ottobre 1998) IL PARLAMENTO EUROPEO E IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit{ europea, in particolare gli articoli 49, 51 e 235, vista la proposta della Commissione, visto il parere del Comitato economico e sociale, deliberando in conformit{ della procedura di cui all’arti(cid:220) colo 189(cid:216)B del trattato, (1)(cid:217)considerando che la consultazione delle parti sociali (cid:127) un elemento fondamentale per l’attuazione della libera circolazione; (2)(cid:217)considerando che le norme sul coordinamento dei regimi di sicurezza sociale sono il corollario neces(cid:220) sario dell’esercizio effettivo della libera circolazione dei lavoratori; che (cid:127) importante avere una visione globale dei problemi relativi alla libera circolazione e al coordinamento dei regimi di sicurezza sociale; (3)(cid:217)considerando che le parti sociali hanno richiesto la fusione dei comitati consultivi esistenti in materia di libera circolazione e di sicurezza sociale, onde ra(cid:220) zionalizzarne le risorse e migliorarne il funziona(cid:220) mento; (4)(cid:217)considerando che l’istituzione di un comitato con(cid:220) sultivo unico per discutere le questioni della sicu(cid:220) rezza sociale e della libera circolazione ne rafforze(cid:220) l’efficienza, consentendo una valutazione rebbe della problematica della libera circolazione; (6)(cid:217)considerando che (cid:127) importante conservare la strut(cid:220) tura, la composizione e le regole di attivit{ analo(cid:220) ghe a quelle dei comitati attuali; (7)(cid:217)considerando che (cid:127) importante assicurare una par(cid:220) tecipazione equilibrata tra uomini e donne in seno al comitato; (8)(cid:217)considerando che il mandato dei membri del comi(cid:220) tato consultivo deve essere esteso a quattro anni, per adeguarlo alla pratica degli altri comitati e al fine di rafforzare il carattere permanente e l’effi(cid:220) cienza del comitato; (9)(cid:217)considerando che i compiti e le competenze del co(cid:220) mitato consultivo devono riprendere, in larga mi(cid:220) sura, i compiti dei comitati attuali, pur aggiungen(cid:220) dovi una coerenza ed una razionalizzazione volte ad accrescere l’efficienza e la prospettiva globale nell’analisi della libera circolazione; (10)(cid:217)considerando che i compiti del comitato consultivo devono tener conto dell’importanza del coordina(cid:220) mento delle politiche nazionali dell’occupazione, sottolineando il ruolo ed il valore aggiunto della mobilit{ dei lavoratori; (11)(cid:217)considerando che anche la situazione dei lavoratori cittadini di paesi terzi negli Stati membri deve es(cid:220) sere oggetto di studio ed analisi da parte del comi(cid:220) tato consultivo ed (cid:127) quindi importante che le parti sociali possano discutere questi temi e pronunciarsi in merito; (12)(cid:217)considerando che devono essere soppresse le dispo(cid:220) sizioni del regolamento (CEE) n. 1612/68 del Con(cid:220) siglio, del 15 ottobre 1968, relativo alla libera circo(cid:220) lazione dei lavoratori all’interno della Comunit{(cid:216)(˛), modificato da ultimo dal (CE) n. (cid:216). (cid:216). (cid:216). /. (cid:216). del Parlamento europeo e del Consiglio, e del regolamento (CEE) n. 1408/71 del Consiglio, del 14 giugno 1971, relativo all’applicazione dei re(cid:220) gimi di sicurezza sociale ai lavoratori subordinati, ai lavoratori autonomi e ai loro familiari che si spo(cid:220) stano all’interno della Comunit{(cid:216)(ˇ), modificato regolamento (5)(cid:217)considerando che il nuovo comitato consultivo deve ispirarsi a principi di continuit{ rispetto al comitato consultivo per la libera circolazione ed al comitato consultivo per la sicurezza sociale; (˛)(cid:217)GU L 257 del 19. 10. 1968, pag. 2. (ˇ)(cid:217)GU L 149 del 5. 7. 1971, pag. 2. 12. 11. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 344/17 da ultimo dal regolamento (CE) n. 1606/98(cid:216)(˛), le quali avevano istituito i comitati consultivi per la li(cid:220) bera circolazione e per la sicurezza sociale; 3. (cid:218)(cid:217)Gli Stati membri si adoperano affinch~, nella com(cid:220) posizione del comitato, vi sia una partecipazione equili(cid:220) brata di uomini e donne. (13)(cid:217)considerando che l’inserimento di questioni relative ai cittadini di paesi terzi tra i compiti del comitato consente alle parti sociali di occuparsi pienamente ed effettivamente di tutte le questioni legate alla mobilit{ dei lavoratori; considerando che i soli po(cid:220) teri d’azione previsti a tal fine dal trattato sono quelli di cui all’articolo 235, DECIDONO: Articolo 1 _ istituito un comitato consultivo per la libera circola(cid:220) zione e la sicurezza sociale dei lavoratori comunitari (in prosieguo: (cid:133)il comitato(cid:176)), incaricato di assistere la Com(cid:220) missione nell’esame delle questioni relative alla libera cir(cid:220) colazione dei lavoratori, al coordinamento dei regimi di sicurezza sociale ed al nesso tra queste ultime e le que(cid:220) stioni dell’occupazione. Articolo 2 1. (cid:218)(cid:217)Il Comitato (cid:127) composto di novanta membri titolari in ragione, per ciascuno Stato membro, dei seguenti rap(cid:220) presentanti: a)(cid:217)due rappresentanti del governo, di cui un membro della commissione amministrativa per la sicurezza so(cid:220) ciale dei lavoratori migranti (in prosieguo: (cid:133)la com(cid:220) missione amministrativa(cid:176)), prevista dall’articolo 80 del regolamento (CEE) n. 1408/71, e un membro del co(cid:220) mitato tecnico sulla libera circolazione dei lavoratori, previsto dall’articolo 32 del regolamento (CEE) n. (cid:217)1612/68; b) due rappresentanti delle organizzazioni sindacali dei lavoratori; c) due rappresentanti delle organizzazioni sindacali dei datori di lavoro. Per ciascuna delle categorie di cui al primo comma, (cid:127) nominato un supplente per Stato membro. 2. (cid:218)(cid:217)I titolari ed i supplenti sono nominati dagli Stati membri, i quali si adoperano affinch~, riguardo ai rap(cid:220) presentanti delle organizzazioni sindacali e dei datori di lavoro, la composizione del comitato rappresenti equa(cid:220) mente i vari settori interessati. Ogni Stato membro notifica alla Commissione l’elenco dei titolari e dei supplenti. (˛)(cid:217)GU L 209 del 25. 7. 1998, pag. 1. 4. (cid:218)(cid:217)La durata del mandato dei titolari e dei supplenti (cid:127) di quattro anni. Il mandato (cid:127) rinnovabile. Alla scadenza del mandato, i titolari ed i supplenti rimangono in carica fino alla loro sostituzione o al rinnovo del loro mandato. Articolo 3 1. (cid:218)(cid:217)Il comitato (cid:127) presieduto da un membro della Com(cid:220) missione o da un suo rappresentante. Il presidente non partecipa al voto. Le funzioni di segreteria sono espletate dai servizi della Commissione. 2. (cid:218)(cid:217)Il comitato si riunisce almeno una volta all’anno. _ convocato dal presidente, di sua iniziativa, oppure su do(cid:220) manda scritta indirizzata a quest’ultimo da almeno un terzo dei membri. La domanda deve contenere proposte concrete relative all’ordine del giorno. 3. (cid:218)(cid:217)Su proposta del presidente, il comitato pu(cid:247) deci(cid:220) dere, in via eccezionale, di ascoltare persone e rappre(cid:220) sentanti di organismi aventi una vasta esperienza in ma(cid:220) teria di libera circolazione dei lavoratori e di sicurezza sociale. 4. (cid:218)(cid:217)I pareri e le proposte del comitato sono motivati. Sono adottati a maggioranza assoluta dei voti validi espressi; sono eventualmente corredati di una nota che indica le opinioni della minoranza, su richiesta di quest’ultima. Articolo 4 Il Comitato, su domanda della Commissione, della com(cid:220) missione amministrativa o del comitato tecnico, oppure di propria iniziativa, espleta i seguenti compiti: a)(cid:217)esaminare i problemi legati alla libera circolazione ed alla sicurezza sociale dei lavoratori, in particolare per quanto riguarda i collegamenti della mobilit{ dei la(cid:220) voratori con le politiche nazionali dell’occupazione degli Stati membri e l’impatto su tali politiche; b) studiare, in termini generali, gli effetti dell’applica(cid:220) zione delle norme comunitarie relative alla libera circolazione dei lavoratori ed al coordinamento dei regimi di sicurezza sociale, nonch~ di eventuali dispo(cid:220) sizioni complementari; c) presentare eventualmente alla Commissione proposte motivate di revisione delle norme comunitarie relative alla libera circolazione dei lavoratori ed al coordina(cid:220) mento dei regimi di sicurezza sociale; C 344/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 12. 11. 98 d) formulare, su richiesta della Commissione o di pro(cid:220) pria iniziativa, pareri su questioni generali e di princi(cid:220) pio, in particolare sugli scambi di informazioni relativi all’evoluzione del mercato dell’occupazione, sui movi(cid:220) menti di lavoratori tra Stati membri, su programmi e provvedimenti atti a sviluppare l’orientamento profes(cid:220) sionale e la formazione professionale e tali da aumen(cid:220) tare le possibilit{ di libera circolazione e di occu(cid:220) pazione, nonch~ su tutte le forme di assistenza a fa(cid:220) vore dei lavoratori e dei loro familiari, tra cui l’assi(cid:220) stenza sociale e l’allogio dei lavoratori; e) esaminare le questioni generali e di principio ed i pro(cid:220) blemi sollevati dall’applicazione dei regolamenti adot(cid:220) tati nel campo di applicazione dell’articolo 51 del trattato; f) esaminare le questioni relative a diritti e doveri negli Stati membri dei lavoratori cittadini di paesi terzi e residenti nella Comunit{. Articolo 5 1. (cid:218)(cid:217)Fino a quando gli Stati membri non avranno nomi(cid:220) nato i membri del comitato, a norma dell’articolo 2, la convocazione dei membri titolari per le riunioni del co(cid:220) mitato (cid:127) disciplinata dalle modalit{ di cui ai paragrafi se(cid:220) guenti. 2. (cid:218)(cid:217)I membri titolari del comitato consultivo per la li(cid:220) bera circolazione e del comitato consultivo per la sicu(cid:220) rezza sociale sono considerati membri titolari del comi(cid:220) tato. cui all’articolo 2, paragrafo 1. Salvo indicazione contra(cid:220) ria dello Stato membro, la Commissione convoca per ciascuna riunione i due membri con maggiore anzianit{ per ciascuna categoria, vegliando comunque a scegliere un rappresentante del comitato consultivo per la libera circolazione e un rappresentante del comitato consultivo per la sicurezza sociale. A parit{ di anzianit{, la sele(cid:220) zione avviene in base all’ordine alfabetico. Per la convocazione dei membri di organizzazioni sinda(cid:220) cali, la Commissione veglia a che sia assicurata la rappre(cid:220) sentativit{ dei diversi settori indipendente(cid:220) mente dal criterio dell’anzianit{ e dal criterio alfabetico. interessati, 3. (cid:218)(cid:217)In caso di impedimento dei titolari convocati, gli al(cid:220) tri titolari potranno sostituirli. In caso di impedimento di questi ultimi, potranno essere sostituiti dai membri sup(cid:220) plenti del comitato tecnico per la libera circolazione dei lavoratori e del comitato consultivo per la sicurezza so(cid:220) ciale. Articolo 6 Gli articoli da 24 a 31 del regolamento (CEE) n. (cid:217)1612/68 e gli articoli 82 e 83 del regolamento (CEE) n. (cid:217)1408/71 sono soppressi. Articolo 7 Gli Stati membri trasmettono alla Commissione, entro tre mesi dall’entrata in vigore della presente decisione, l’elenco dei membri titolari e supplenti nominati a norma dell’articolo 2. Articolo 8 Tuttavia, potranno assistere alle riunioni del comitato non piß di due membri titolari per ciascuna categoria di La presente decisione entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2314/98 van Riccardo NENCINI aan de Commissie. Opheffing van het kantongerecht te Borgo S. Lorenzo

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: 18. 1. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 13/155 Sedert lange tijd is het een vast beleid van de Unie om de Chinese overheid er toe aan te sporen de fundamentele mensenrechten van het Tibetaanse volk te eerbiedingen en hen te helpen, hun specifieke cultuur een levenswijze in stand te houden. Een van de belangrijkste doelstellingen van de Unie was de bevordering van een dialoog tussen de Chinese regering en de Dalai Lama, teneinde tot een blijvende oplossing te komen voor de spanningen tussen beide partijen. Gezien de waarnemingen en opmerkingen van de hoofden van de trojka-delegaties, is men zich thans nader aan het bezinnen over de manier waarop dit beleid het beste kan worden bijgesteld, teneinde zo efficiºnt mogelijk de nodige voorwaarden voor dialoog en verzoening te scheppen en om de belangen van de inwoners van Tibet te behartigen. (1999/C 13/221) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2280/98 van Anita Pollack (PSE) aan de Commissie (22 juli 1998) Betreft: Anaemie van Cooley Kan de Commissie gegevens verstrekken over de incidentie van Anaemie van Cooley per lidstaat? Antwoord van de heer Flynn namens de Commissie (5 augustus 1998) De Commissie beschikt niet over de gevraagde gegevens. (1999/C 13/222) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2314/98 van Riccardo Nencini (PSE) aan de Commissie (22 juli 1998) Betreft: Opheffing van het kantongerecht te Borgo S. Lorenzo Onlangs is het besluit genomen om het kantongerecht van Borgo S. Lorenzo in de provincie Florence op te heffen. Voor dit besluit zijn geen doorslaggevende redenen te noemen, zelfs wanneer men de door de Italiaanse regering verordeneerde herindeling verdisconteert, want het gaat om een uitgebreid territorium (meer dan 1127 km2) waar 56. 000 mensen wonen (de wet stelt een minimum van 50. 000 inwoners verplicht); ook het aantal zaken is geen rechtvaardiging om dit kantongerecht te sluiten. Wanneer deze dienstverlening wordt beºindigd, heeft dit aanzienlijke nadelen voor de bevolking. Kan de Commissie in het licht van nieuwe communautaire richtsnoeren in verband met hervorming van de justitie, een uitspraak doen om herziening van dit besluit mogelijk te maken? Antwoord van de mevrouw Gradin namens de Commissie (7 september 1998) De Commissie brengt ter kennis van het geachte parlementslid dat de justitiºle samenwerking in burgerlijke zaken en in strafzaken sinds de inwerkingtreding van het Verdrag betreffende de Europese Unie een aangelegenheid van gemeenschappelijk belang is voor de lidstaten. Deze samenwerking staat evenwel in geen geval inmenging op Europees niveau in de rechterlijke organisatie van de lidstaten toe. Het behoort derhalve aan iedere lidstaat om op grond van zijn eigen specifieke overwegingen zelfstandig te beslissen over het aantal rechtbanken op zijn grondgebied en over de vestigingsplaats daarvan


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2301/98 του Marjo MATIKAINEN-KALLSTROEM προς την Επ τροπή. Τελωνειακές διατάξεις της Ρωσίας

eurovoc_concepts:
Russia
World Trade Organisation
approximation of laws
carriage of goods
customs cooperation
customs fraud
customs inspection
customs regulations
tourism
trade restriction

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2252/98 af Miguel ARIAS CAÑETE til Kommissionen. EUGFL - Garantisektionen i Italien 1986- 1995

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
Italy
agricultural guidance
agricultural production
area of holding
export refund
farm price support
food aid
reform of the CAP
storage premium

text: C 50/136 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 22. 2. 1999 › efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstłtte, arealstłtte, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende pr(cid:230)mier, tilskud til privat oplagring, tilbagekłb og lignende operationer, udligningsbelłb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den f(cid:230)lles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring). (1999/C 50/198) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2252/98 af Miguel Arias Caæete (PPE) til Kommissionen (22. juli 1998) Om: EUGFL › Garantisektionen i Italien 1986-1995 Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbelłb Italien har modtaget fra EUGFL › Garantisektionen i (cid:229)rene 1986-1995, med angivelse af fordelingen: › pr. kapitel (markafgrłder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, m(cid:230)lk og mejeriprodukter, oksekłd, f(cid:229)re- og gedekłd, svinekłd, (cid:230)g og fjerkr(cid:230), andre foranstaltninger vedrłrende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitu- tioner for EU(cid:146)s fłdevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstalt- ninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, ind- komststłtte og Den Europ(cid:230)iske Garantifond for Fiskeri), og › efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstłtte, arealstłtte, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende pr(cid:230)mier, tilskud til privat oplagring, tilbagekłb og lignende operationer, udligningsbelłb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den f(cid:230)lles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring). (1999/C 50/199) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2253/98 af Miguel Arias Caæete (PPE) til Kommissionen (22. juli 1998) Om: EUGFL › Garantisektionen i Det Forenede Kongerige 1986-1995 Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbelłb Det Forenede Kongerige har modtaget fra EUGFL › Garanti- sektionen i (cid:229)rene 1986-1995, med angivelse af fordelingen: › pr. kapitel (markafgrłder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, m(cid:230)lk og mejeriprodukter, oksekłd, f(cid:229)re- og gedekłd, svinekłd, (cid:230)g og fjerkr(cid:230), andre foranstaltninger vedrłrende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitu- tioner for EU(cid:146)s fłdevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstalt- ninger, markedsrelaterede foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, andre foranstaltninger, ind- komststłtte og Den Europ(cid:230)iske Garantifond for Fiskeri), og › efter art (eksportrestitutioner, prisudligningsstłtte, arealstłtte, tilskud pr. dyr, produktionsstyrende pr(cid:230)mier, tilskud til privat oplagring, tilbagekłb og lignende operationer, udligningsbelłb, ledsageforanstaltninger i forbindelse med reformen af den f(cid:230)lles landbrugspolitik og udgifter til offentlig oplagring). (1999/C 50/200) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2254/98 af Miguel Arias Caæete (PPE) til Kommissionen (22. juli 1998) Om: EUGFL › Garantisektionen i Irland 1986-1995 Kommissionen bedes oplyse, hvilket totalbelłb Irland har modtaget fra EUGFL › Garantisektionen i (cid:229)rene 1986- 1995, med angivelse af fordelingen: › pr. kapitel (markafgrłder, sukker, tekstil og silkeorme, andre sektorer eller vegetabilske produkter, vinsektoren, tobak, m(cid:230)lk og mejeriprodukter, oksekłd, f(cid:229)re- og gedekłd, svinekłd, (cid:230)g og fjerkr(cid:230), andre foranstaltninger vedrłrende animalske produkter, restitutioner for forarbejdede landbrugsprodukter, restitu- tioner for EU(cid:146)s fłdevarebistand, distribution af landbrugsprodukter til ugunstigt stillede, ledsageforanstalt-


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2289/98 af José BARROS MOURA til Kommissionen. Det spanske Interreg-program om tørkebekæmpelse

eurovoc_concepts:
EAGGF
EU financing
EU programme
European Regional Development Fund
Spain
drought

text: C 182/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 28. 6. 1999 Når vinmarkerne bliver tilpasset til de nye markedsvilkår, er det klart, at det med tiden kun kan få en positiv indvirkning på udgifterne. (1) (2) (3) (4) (5) EFT L 142 af 2. 6. 1997. EFT L 79 af 23. 3. 1994. KOM(97) 2000 endelig udg. EFT C 170 af 4. 6. 1998. EFT C 271 af 31. 8. 1998. (1999/C 182/004) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2248/98 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen Om: Justering af tilskud og den fælles markedsordning for olivenolie (22. juli 1998) Er den seneste reform af den fælles markedsordning for olivenolie, der blev vedtaget af Rådet (landbrug) i Luxembourg den 22. -25. juni 1998, eller nogen anden gældende bestemmelse til hinder for, at de nationale regeringer kan justere tilskuddene til olivenolieproducenterne af socioøkonomiske årsager eller af hensyn til beskæftigelse, miljø eller andet? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. september 1998) Hvad olivenolie angår, afspejles Rådets kompromis den 25. juni 1998 sig i Rådets forordning (EF) 1638/98 af 20. juli 1998 om ændring af forordning (EF) 136/66/EØF om oprettelse af en fælles markedsordning for fedtstoffer (1), hvori der er fastsat nødforanstaltninger for at undgå de allerstørste vanskeligheder for landbrugerne og andre erhvervsdrivende. Der er planlagt mere grundlæggende foranstaltninger med virkning fra 1. november 2001. Der er i den forbindelse under hensyn til de problemer, der er forbundet med kontrollen på de forskellige støtteniveauer af en frit omsættelig produktion, ikke planlagt en støttedifferentiering på grundlag af forskellige relevante kriterier. På det generelle plan har Kommissionen inden for rammerne af Agenda 2000 fremsat forslag om en støttedifferentiering vedrørende al direkte producentstøtte. (1) EFT L 210 af 28. 7. 1998. (1999/C 182/005) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2289/98 af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen (22. juli 1998) Om: Det spanske Interreg-program om tørkebekæmpelse Kommissionen har godkendt det spanske Interreg-program om tørkebekæmpelse med en finansiering over EFRU og EUGFL på 107 mio ecu. Kan Kommissionen med henblik på en sammenligning med de betingelser, der er fastsat for Algarve, som har modtaget færre midler fra EFRU, oplyse, hvilke betingelser der er fastsat i forbindelse med denne finansiering?


title: WRITTEN QUESTION No. 2254/98 by Miguel ARIAS CAÑETE to the Commission. The EAGGF Guarantee Section in Ireland from 1986 to 1995

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
Ireland
agricultural guidance
agricultural production
area of holding
export refund
farm price support
food aid
reform of the CAP
storage premium

text: C 50/136 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 2. 1999 › Miten tuet jakautuvat tukityypeitt(cid:228)in (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n liittyv(cid:228)t tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sek(cid:228) julkisen varastoinnin kustannukset)? (1999/C 50/198) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2252/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Miguel Arias Caæete (PPE) komissiolle (22. hein(cid:228)kuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Italialle vuosina 1986›1995 Kuinka paljon Italia on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja vuosina 1986›1995, ja miten n(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat jakautuvat: › luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkki(cid:228)istoukat, muut kasviper(cid:228)iset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut el(cid:228)inper(cid:228)isiin tuotteisiin liittyv(cid:228)t toimet, jalostetuille maataloustuotteille my(cid:246)nnetyt tuet, EU:n elintarvike- apuun liittyv(cid:228)t tuet, maataloustuotteiden jakelu v(cid:228)h(cid:228)osaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyv(cid:228)t maaseudun kehitt(cid:228)mistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? › Miten tuet jakautuvat tukityypeitt(cid:228)in (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n liittyv(cid:228)t tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sek(cid:228) julkisen varastoinnin kustannukset)? (1999/C 50/199) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2253/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Miguel Arias Caæete (PPE) komissiolle (22. hein(cid:228)kuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Yhdistyneelle kuningaskunnalle vuosina 1986›1995 Kuinka paljon Yhdistynyt kuningaskunta on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja vuosina 1986›1995, ja miten n(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat jakautuvat: › luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkki(cid:228)istoukat, muut kasviper(cid:228)iset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut el(cid:228)inper(cid:228)isiin tuotteisiin liittyv(cid:228)t toimet, jalostetuille maataloustuotteille my(cid:246)nnetyt tuet, EU:n elintarvike- apuun liittyv(cid:228)t tuet, maataloustuotteiden jakelu v(cid:228)h(cid:228)osaisille, tukitoimenpiteet, markkinoiden toimintaan liittyv(cid:228)t maaseudun kehitt(cid:228)mistoimet, muut toimet, tulotuet ja Euroopan kalastuksen takuurahasto)? › Miten tuet jakautuvat tukityypeitt(cid:228)in (vientituet, hintatuet, hehtaarituet, karjan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n liittyv(cid:228)t tuet, ohjaustuet, yksityisen varastoinnin tuet, poistot ja muut vastaavat toimet, valuutan takuumaksut, YMP:n uudistuksen tukitoimenpiteet sek(cid:228) julkisen varastoinnin kustannukset)? (1999/C 50/200) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2254/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Miguel Arias Caæete (PPE) komissiolle (22. hein(cid:228)kuuta 1998) Aihe: EMOTRin tukiosaston tuki Irlannille vuosina 1986›1995 Kuinka paljon Irlanti on saanut EMOTRin tukiosastosta kaiken kaikkiaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja vuosina 1986›1995, ja miten n(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat jakautuvat: › luvuittain (peltokasvien viljely, sokeri, kuitukasvit ja silkki(cid:228)istoukat, muut kasviper(cid:228)iset tuotteet, viini, tupakka, maito ja maitotuotteet, naudanliha, lampaan- ja vuohenliha, sianliha, kananmunat ja siipikarja, muut el(cid:228)inper(cid:228)isiin tuotteisiin liittyv(cid:228)t toimet, jalostetuille maataloustuotteille my(cid:246)nnetyt tuet, EU:n elintarvike-