title: Komission tiedonanto - Komission historiallisissa arkistoissa olevien salassapitovelvollisuuden tai liikesalaisuuden alaisten asiakirjojen tekeminen julkiseksi

text: 25. 7. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 233/19 Komission historiallisissa arkistoissa olevien salassapitovelvollisuuden tai liikesalaisuuden alaisten asiakirjojen tekeminen julkiseksi (98/C 233/07) Komission on 30 vuoden s……nn‰n mukaisesti (Euroopan atomienergiayhteis‰n historiallisten arkistojen avaamisesta yleis‰lle 8 p…iv…n… helmikuuta 1983 tehdyn komission p……t‰ksen 359/83/EHTY ja 1 p…iv…n… helmikuuta 1983 annetun neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 354/83(cid:216)(˛) 1 artikla) teht…v… vuosittain julkiseksi komission historiallisiin arkistoihin arkis(cid:220) toidut Euroopan hiili(cid:220) ja ter…syhteis‰n asiakirjat vuodesta 1983 alkaen ja Euroopan talousyhtei(cid:220) s‰n ja Euroopan atomienergiayhteis‰n asiakirjat vuodesta 1989 alkaen. P……t‰ksell… asiakirjojen julkiseksi tekemisest… on kolme tavoitetta: edist…… Euroopan yhteis‰jen historiaa koskevaa tut(cid:220) kimusta, her…tt…… yleis‰n kiinnostusta Euroopan yhdentymiskehitykseen sek… lis…t… yhteis‰n toimielinten toiminnan avoimuutta. Komissio arvioi (edell… mainitun p……t‰ksen ja asetuksen 4 artiklan mukaan), ett… 30 vuoden m……r…ajan p……tytty… kyseisten asiakirjojen julkiseksi tekeminen on p……s……nt‰isesti ongelma(cid:220) tonta, silloinkin kun ne sis…lt…v…t tuolloin salassapitovelvollisuuden tai liikesalaisuuden alaisia tietoja. Komissio ilmoittaa kuitenkin 30 p…iv…n… marraskuuta 1990 tehdyn p……t‰ksen(cid:216)(ˇ) mukaisesti etuk…teen virallisessa lehdess… niille henkil‰ille, yrityksille tai n…iden oikeudellisille seuraajille, joita salassapitovelvollisuus tai liikesalaisuus koskee, ett… se aikoo tehd… salassapitovelvollisuu(cid:220) den tai liikesalaisuuden alaisia asiakirjoja julkisiksi. Asiakirjat, jotka liittyv…t j…ljemp…n… mainittuihin yrityksiin ja joita koski salassapitovelvollisuus tai liikesalaisuus, saatetaan yleis‰n saataville kahdeksan viikon kuluessa t…m…n tiedonannon jul(cid:220) kaisemisesta, jollei t…t… vastaan esitet… kyseisen m……r…ajan kuluessa komission historiallisille ar(cid:220) kistoille salassapitovelvollisuuteen tai liikesalaisuuteen perustuvaa ja asianmukaisesti perusteltua kirjallista vastalausetta (M. Hofmann, rue de la Loi/Wetstraat 200 (cid:134) B(cid:220)1049 Bruxelles, SDME 05/64,p. (32(cid:220)2) 295(cid:216)20(cid:216)53, f. (32(cid:220)2) 296(cid:216)10(cid:216)95, s…hk‰posti: archis-sg. cec. be). (˛)(cid:217)EYVL L 43, 15. 2. 1983. (ˇ)(cid:217)EYVL L 340, 6. 12. 1990, s. 24. Asiakirjojen p……aiheet: salassapitovelvollisuuden tai liikesalaisuuden alaiset asiakirjat (Komission p……t‰ksen N:o 359/83/EHTY ja neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 354/83 4(cid:217)artikla) LUETTELO YRITYKSIST´, JOTKA OLIVAT SALASSAPITOVELVOLLISUUDEN TAI LIIKESA(cid:220) LAISUUDEN ALAISIA VUOSINA 1952(cid:134)1968 (cid:134) 17. JAKSO A. KAUPPA Ranska A. 2. (cid:217)KAUPPAS´´NTELY (cid:134) v…hitt…iskauppa, tukku(cid:220) kauppa: Hiilen ja ter…ksen tukku(cid:220) ja v…hitt…iskaupan j…rjestelyj… koskevat asiakirjat. Charbonnages de France F~d~ration nationale des syndicats de n~gociants en combustibles en gros Houill(cid:127)res du Bassin du Nord et du Pas(cid:220)de(cid:220)Calais Houill(cid:127)res du Centre(cid:220)Midi Houill(cid:127)res unies du Bassin de Lorraine Saksan liittotasavalta A. 3. (cid:217)HIILENMYYNTIYRITYKSET (cid:134) j…rjestelyt, myyn(cid:220) timekanismit, hiilen myynnin uudelleenj…rjestely: Bundesvereinigung des Kohlengro¤handels e. (cid:216)V. Hiilen myyntij…rjestelyj… koskevat asiakirjat. C 233/20 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 25. 7. 98 Saksan liittotasavalta Belgia Gewerkschaft Sophia(cid:220)Jacoba Hoesch AG Bergbau KOEG: Kohleeinkaufsgesellschaft der Saarh(cid:190)tten mbH OKU: Oberrheinische Kohlenunion Ruhrkohle(cid:220)Treuhandgesellschaft mbH Ruhrkohlen(cid:220)Beratung GmbH Ruhrkohlenkontor Gemeinschaftliches B(cid:190)ro der Pr…si(cid:220) dent, Geitling, Mausegatt Ranska ATIC: Association technique de l’importation charbon(cid:220) ni(cid:127)re A. 4. (cid:217)SOPIMUKSET JA KESKITTYM´T (cid:134) korkean viran(cid:220) omaisen politiikka, sopimukset ja kaupalliset keskit(cid:220) tym…t: Korkean viranomaisen sopimuksia ja keskittymi… koske(cid:220) vaan politiikkaan liittyv…t asiakirjat (EHTY(cid:220)sopimuksen 65 ja 66 artikla). Saksan liittotasavalta ATH: August Thyssen(cid:220)H(cid:190)tte AG Bergbau AG Lothringen Braunschweigische Kohlen(cid:220)Bergwerke Braunschweigische Kohlenhandelsgesellschaft Ring & Co. DEA Brennstoffhandel GmbH Deutsche Erd‰l AG Erin Bergbau Eschweiler Bergwerks Verein Ewald(cid:220)Kohle AG Friedrich Flick Kommanditgesellschaft Gebr(cid:190)der Kiessel Gew. Carl Alexander Gewerkschaft Erd‰lwerke FRISIA Gewerkschaft Opfermann und Rudolph GmbH H. Glatthaar & Sohn Kl‰ckner Reederei und Kohlenhandel GmbH Kohlengro¤handel Karl Thiel Lanninger(cid:220)Regner AG M. Stromeyer Lagerhausgesellschaft Mannesmann AG Menzinger(cid:220)Fendel Kohlenhandelsgesellschaft mbH Otto Wolff Phoenix(cid:220)Rheinrohr AG Saarbergwerke AG Stahlwerke Bochum AG Unternehmensverband Ruhrbergbau VEBA: Vereinigte Elektrizit…ts(cid:220) und Bergwerks AG Charbonnages Andr~ Dumont Charbonnages d’Houthalen Charbonnages de Beeringen Charbonnages Helchteren(cid:220)Zolder SA Charbonnages Limbourg(cid:220)Meuse SA SA M~tallurgique d’Esp~rance(cid:220)Longdoz Amerikan yhdysvallat Deutsche Texaco Ltd Hugo Stinnes Corporation Ranska ATIC: Association technique de l’importation charbon(cid:220) ni(cid:127)re Blanzy(cid:220)Ouest SA ECJB: ^tablissements Cleeves Jacqueline et Brizay ORCIS: Soci~t~ d’achat et de r~ception des combustibles pour l’industrie sid~rurgique SCAC: Soci~t~ commission SOGERAC: Soci~t~ g~n~rale rouennaise d’agglom~ra(cid:220) tion charbonni(cid:127)re SRCC: Soci~t~ rouennaise de concassage(cid:220)criblage commerciale d’affr(cid:240)tements et de Italia Finsider Italsider SpA Officine Meccaniche e Fonderie A. Bosco Alankomaat Fisser & V. Doornum A. 5. (cid:217)HINNAT: Asiakirjat, jotka koskevat seuraavia: s……ntely, j…rjestelyt, yhten…ist…minen, hintavaihtelut, valuuttakurssitarkistuk(cid:220) set, omakustannushinnat, tuotteiden hinnat, hinnastot, hintojen syrjint…, tuotteen vieminen sen tavallista arvoa alempaan hintaan: tariffeihin perustuva ilmoittaminen, Saksan liittotasavalta Gewerkschaft Sophia(cid:220)Jacoba Hoesch AG Bergbau Italia ASSIDER: Associazione Industrie Siderurgiche Italiane Finsider Italsider SpA Societ{ ILVA: Altiforni e Acciaierie d’Italia SpA 25. 7. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 233/21 B. TUOTANTO Italia B. 1. TASOITUSMEKANISMIT (cid:134) hiilikaivoksia ja romu(cid:220) rautaa koskevat tasaoitustoimenpiteet, edunsaajina olevien yritysten valinta, tasoituksiin liittyv…t petok(cid:220) set ja valitukset: Hiilen ja/tai romuraudan tasoitustoimenpiteit… koskevat asiakirjat. Acciaierie e Ferriere Stramezzi di Crema SpA Acciaierie Ferriere e Fonderie di Modena ALFA: Acciaierie Laminatoi Fonderie Affini Metallurgica Vittorio Cobianchi SpA SAFAU: Ferriere Acciaierie di Udine Societ{ Ilssa(cid:220)Viola Saksan liittotasavalta DSVG: Deutsche Schrottverbraucher Gemeinschaft Emscher Lippe Bergbau Essener Steinkohlenbergwerke Ewald(cid:220)Kohle AG Gelsenkirchener Bergbau AG Gewerkschaft Auguste Victoria Hansa(cid:220)Rohstoff H(cid:190)ttenwerk Oberhausen AG Ilseder H(cid:190)tte Lindeboom und Ende Metallh(cid:190)ttenwerk L(cid:190)beck AG Niederrheinische H(cid:190)tte AG Unternehmensverband Ruhrbergbau Belgia Aci~ries et mini(cid:127)res de la Sambre Cockerill(cid:220)Ougr~e SA CPFI: Caisse de p~r~quation des ferrailles import~es ^tablissements Van Heyghen ^tablissements Vanderwerff Forges de la providence Groupement des hauts(cid:220)fourneaux et aci~ries belges OCCF: Office commun des consommateurs de ferraille Amerikan yhdysvallat Luria Brothers & Company Inc. Schiavone(cid:220)Bonomo Corporation Western Steel International Corporation Ranska SA des forges et aci~ries du Saut(cid:220)du(cid:220)Tarn SA Usines Gilson SAFE: Soci~t~ des aciers fins de l’Est Soci~t~ des forges de Gueugnon Soci~t~ m~tallurgique de Knutange Soci~t~ nouvelle des aci~ries de Pompey SOLLAC: Soci~t~ lorraine de laminage continu SA UCPMI: Union des consommateurs de produits m~tal(cid:220) lurgiques et industriels Alankomaat Koninklijke Nederlandsche Hoogovens en Staalfabrie(cid:220) ken NV Louis Appel & Co. Louis Worms NV Nederlandsche Kabelfabriek Sveitsi SFS: Soci~t~ fiduciaire suisse B. 2. HIILI(cid:220), TER´S(cid:220) JA ROMURAUTAMARKKINOIDEN TUOTANTO JA TOIMITUKSET: Asiakirjat, jotka koskevat seuraavia: yleiset tavoitteet, tuotanto, hiilt… koskeva politiikka, toimitukset, kulutus, varastot, tulot ja menot, tuet ja m……r…rahat, suhdanteet ja suunnitellut ohjelmat. Saksan liittotasavalta Arenberg Bergbau GmbH Bergbau AG Lothringen Bochumer Bergbau AG Concordia Bergbau AG Dortmunder Bergbau AG Essener Steinkohlenbergwerke Ewald K‰nig Ludwig Bergbau AG Ewald(cid:220)Kohle AG Friedrich Heinrich AG Friedrich Krupp Friedrich Thyssen Bergbau AG Gebr(cid:190)der Stumm Gelsenkirchener Bergbau AG Gewerkschaft Auguste Victoria Gewerkschaft Aurora Gruppenkraftwerk Herne GmbH Hamborner(cid:220)Bergbau Hansa(cid:220)Rohstoff Harpener Bergbau AG Hauts(cid:220)fourneaux et fonderies Halbergerh(cid:190)tte Sarl Hibernia Bergbaugesellschaft AG Hoesch AG Bergbau H(cid:190)ttenwerk Oberhausen AG Kl‰ckner(cid:220)Werke AG Monopol Bergwerks GmbH M…rkische Steinkohlengesellschaft Niederrheinische H(cid:190)tte AG C 233/22 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 25. 7. 98 Preussag AG Preussische Elektrizit…ts(cid:220)AG RBV: Rheinischer Braunkohlenbrikett(cid:220)Verkauf GmbH Rheinelbe Bergbau AG Rheinpreussen AG f(cid:190)r Bergbau und Chemie Rheinstahl Eisenwerke Saarbergwerke AG Stadtwerke D(cid:190)sseldorf Stadtwerke M(cid:190)nchen Steinkohlenbergwerk Graf Bismarck GmbH Steinkohlenbergwerk Heinrich Robert AG Steinkohlenbergwerk Mathias Stinnes Steinkohlenbergwerk Westfalen AG S(cid:190)dhessische Gas und Wasser AG Walzwerk Neviges GmbH Wuppertaler Stadtwerke Belgia Charbonnages Andr~ Dumont Charbonnages d’Abhooz et Bonne Foi Hareng SA Charbonnages d’Houthalen Charbonnages de Beeringen Charbonnages de Ressaix, Leval, P~ronnes, Sainte(cid:220)Alde(cid:220) gonde et Genck SA Charbonnages de Winterslag SA Charbonnages du Bois du Cazier SA Charbonnages du Levant et des produits du Fl~nu SA Charbonnages Helchteren(cid:220)Zolder SA Charbonnages Limbourg(cid:220)Meuse SA Cockerill(cid:220)Ougr~e SA CPFI: Caisse de p~r~quation des ferrailles import~es OCCF: Office commun des consommateurs de ferraille SA Constructions ~lectriques Schreder Soci~t~ provinciale d’industrialisation de Li(cid:127)ge Ranska Soci~t~ des aci~ries ~lectriques d’Ugine Soci~t~ mini(cid:127)re des Terres(cid:220)Rouges CCNM: Compagnie des forges de Ch|tillon, Com(cid:220) mentry et Neuves(cid:220)Maisons Aci~ries de Bonpertuis Aci~ries de V‰lklingen Aci~ries et forges de Firminy Anciens ^tablissements Aubert et Duval CAFL: Compagnie des ateliers et forges de la Loire CALFOR: Chauffage urbain de Forbach Centrale sid~rurgique de Richemont Charbonnages de France De Wendel & Cie ^tablissements J. (cid:216)J. Carnaud et Forges de Basse(cid:220)Indre ^tablissements Prenat Fabrique de fer de Maubeuge Fonderies de Givors Forges d’Hennebont Forges de Niaux Forges et aci~ries de Commercy Forges et aci~ries de Nord et Lorraine Houill(cid:127)res du Bassin des C~vennes Houill(cid:127)res du Bassin du Dauphin~ Houill(cid:127)res du Bassin du Nord et du Pas(cid:220)de(cid:220)Calais Houill(cid:127)res unies du Bassin de Lorraine Marrel Fr(cid:127)res Mine de fer de la Ferri(cid:127)re(cid:220)aux(cid:220)^tangs Mine de May(cid:220)sur(cid:220)Orne Neunkircher Eisenwerk SA des forges et aci~ries de Dilling SA des forges et aci~ries du Saut(cid:220)du(cid:220)Tarn SA Usines Gilson SAFE: Soci~t~ des aciers fins de l’Est SAHA: Soci~t~ alsacienne de houilles et agglom~r~s SEEM: Soci~t~ d’~tudes d’exploitations mini(cid:127)res SIDELOR Soci~t~ Baume et Marpent Soci~t~ commentryenne des aciers fins Vanadium(cid:220)Alloys Soci~t~ Denain(cid:220)Anzin Soci~t~ des aci~ries et Laminoirs de Beautor Soci~t~ des fonderies de Pont(cid:220){(cid:220)Mousson Soci~t~ des forges de Gueugnon Soci~t~ des forges et ateliers du Creusot Soci~t~ des hauts(cid:220)fourneaux de la Chasse Soci~t~ des hauts(cid:220)fourneaux de la Chiers Soci~t~ des hauts(cid:220)fourneaux de Rouen Soci~t~ des hauts(cid:220)fourneaux et forges de Saulnes et Gorcy Soci~t~ des hauts(cid:220)fourneaux et forges d’Allevard Soci~t~ des laminoirs, hauts(cid:220)fourneaux, forges, fonderies et usines de la providence Soci~t~ des mines de Soumont Soci~t~ des usines Saint(cid:220)Jacques Soci~t~ fran(cid:136)aise de constructions m~caniques, anciens ^tablissements CAIL SA Soci~t~ lorraine Escaut Soci~t~ mini(cid:127)re et m~tallurgique du P~rigord Soci~t~ m~tallurgique d’Aubrives et Villerupt Soci~t~ m~tallurgique d’Imphy Soci~t~ metallurgique de Champagne Soci~t~ metallurgique de Knutange Soci~t~ metallurgique de Normandie Soci~t~ nouvelle des aci~ries de Pompey Soci~t~ nouvelle des usines de Pontlieue, aci~ries du Temple SOLLAC: Soci~t~ lorraine de laminage continu SA UCPMI: Union des consommateurs de produits m~tal(cid:220) lurgiques et industriels Usines chimiques et m~tallurgiques de Decazeville Usines m~tallurgiques de Saint(cid:220)^loi, Louis Piret & Cie, Andr~ Piret & Cie USINOR: Union sid~rurgique du Nord de la France Luxemburg ARBED: Aci~ries r~unies de Burbach(cid:220)Eich(cid:220)Dudelange Italia CARBOSARDA: Societ{ Mineraria Carbonifera Sarda IES: Societ{ Industria Elettrosiderurgica Sarda Societ{ Fornicoke Societ{ Metallurgica di Sestri 25. 7. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 233/23 Alankomaat Oranje(cid:220)Nassau B. 3. HIILIKAIVOSTEN tarkastukset, suuntaaminen: j…rkeist…minen, TERVEHDYTT´MINEN (cid:134) tuotannon uudelleen Hiilikaivosten tarkastuksia, j…rkeist…mist… ja tuotannon uudelleen suuntaamista koskevat asiakirjat. Belgia Charbonnages Andr~ Dumont Charbonnages d’Houthalen Charbonnages de Beeringen Charbonnages de Winterslag SA Charbonnages Helchteren(cid:220)Zolder SA Charbonnages Limbourg(cid:220)Meuse SA IDEA Owens(cid:220)Corning Fiberglas Europe SA Saksan liittotasavalta Ranska Ruhrkohlenkontor Gemeinschaftliches B(cid:190)ro der Pr…si(cid:220) dent, Geitling, Mausegatt Saarbergwerke AG B. 4. HIILIKAIVOSTEN TURVALLISUUS: Yritysten turvallisuuskysymyksi… koskevat asiakirjat. Saksan liittotasavalta Grube Luisenthal M…rkische Steinkohlengesellschaft B. 5. TYˆOLOIHIN LIITTYV´T KYSYMYKSET: Ty‰ntekij‰iden majoitusta, palkkausta, kuntouttamista koskevat asiakirjat. terveytt… ja Saksan liittotasavalta A. Ehrenreich(cid:216)&(cid:216)Cie Barbara Erzbergbau Elektro(cid:220)Chemie Ibbenb(cid:190)ren GmbH Erzbergbau Salzgitter AG Gewerkschaft Dr. Hermann M(cid:190)ller Gewerkschaft Franz Altendorf Gewerkschaft Hannchen Gewerkschaft Sinspelt I Harpener Bergbau AG Harz(cid:220)Lahn Erzbergbau AG Herzberger Papierfabriek Hibernia Bergbaugesellschaft AG HWS(cid:220)H(cid:190)ttenwerke Siegerland H(cid:190)ttenwerk Oberhausen AG Kautex(cid:220)Werke Kl‰ckner(cid:220)Werke AG Mannesmann AG Para(cid:220)Gummiwerke Arthur Br(cid:190)gger GmbH Rennanlage(cid:220)Salzgitter Rheinpreussen AG f(cid:190)r Bergbau und Chemie Rheinstahl Eisenwerke Saarbergwerke AG Schlaraffia(cid:220)Werke H(cid:190)ser & Co, Kommandit Gesellschaft Steinkohlenbergbau Mansfeld CAFL: Compagnie des ateliers et forges de la Loire Charbonnages de France ^tablissements Bedel et Compagnie des forges et aci~ries de la Berardi(cid:127)re ^tablissements Boucau ^tablissements Prenat Forges d’Hennebont Forges et laminoirs de Vizille Houill(cid:127)res du bassin d’Auvergne Houill(cid:127)res du Centre(cid:220)Midi Houill(cid:127)res unies du bassin de Lorraine Mine de Berthol(cid:127)ne Mine de fer de la Ferri(cid:127)re(cid:220)aux(cid:220)^tangs Mine de fer de la Mouri(cid:127)re Mine de fer de Valleroy Mine de Meglin Mine de Saint(cid:220)Paulet Mines Ahun(cid:220)Nord Mines Ahun(cid:220)Sud Mines Assailly et Lorette Mines Combarine Mines de Basse(cid:220)Aumance Mines de Bosmoreau Mines de Champagnac Mines de Pierre Becqua Mines de Plamores Mines de Saint(cid:220)Michel de Maurienne Mines La Clayette Mines La Tanni(cid:127)re SA Usines Gilson SAARLOR: Union charbonni(cid:127)re Sarro(cid:220)Lorraine Soci~t~ Alumetal Soci~t~ bretonne de fonderie et de m~canique Soci~t~ chaudronnerie(cid:220)tłlerie de l’Aveyron (CTA) Soci~t~ Clima(cid:220)Chapp~e Soci~t~ commentryenne des aciers fins Vanadium Alloys Soci~t~ Denain(cid:220)Anzin Soci~t~ des hauts(cid:220)fourneaux de la Chasse Soci~t~ des mines d’Anderny(cid:220)Chevillon Soci~t~ des mines de Fillols Soci~t~ des usines Saint(cid:220)Jacques Soci~t~ m~tallurgique d’Aubrives et Villerupt Luxemburg Mine de fer Katzenberg C 233/24 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 25. 7. 98 Italia Acciaieria e Ferriere del Caleotto di Lecco Acciaierie e Ferriere Pugliesi Acciaierie e Ferriere Stramezzi di Crema SpA Acciaierie e Ferriere Trefilerie Cravetto Acciaierie Elettriche, Sesto S. Giovanni ALMA: Acciaierie Laminatoi Magliano Alpi SpA Breda Siderurgica di Sesto S. Giovanni Carbosarda: Societ{ Mineraria Carbonifera Sarda FADU: Ferriere Acciaierie dell’Urbe FERAM: Acciaierie e Ferriere di Roma Ferriera Acciaieria Ferretti di Castellamare di Stabia Ferriera Ligure Toscana Ferriera Montanella Ferriere G. (cid:216)B. Bertoli di Udine Fonderie Acciaierie Liguri Laminatoio Predalva di Pisogne Officine e Fonderie Fratelli Galtarossa SpA OLS: Officine e Laminatoio Sebino di Pisogne ORI: Officine Riunite Italiane SpA Laminatoio Nazionale di Milano SELVA: Societ{ per Azioni Elettrosiderurgica di Valle Camonica Silfer di San Vito al Tagliamento SIM: Societ{ Industriale Metallurgica Societ{ F. (cid:216)N. Ceretti di Villadossola Societ{ Ilmar Societ{ ILVA: Altiforni e Acciaierie d’Italia SpA Societ{ Nazionale Cogne SpA Societ{ Unibios Stabilimenti S. Eustacchio SpA Trione Ferroleghe di Pozzuoli Alankomaat NV Eurocarpet NV Steenfabriek Nievelsteen Van Doorne’s Automobielfabriek Limburg NV Saksan liittotasavalta Ruhrkohlen(cid:220)Beratung GmbH Steinkohlenbergbauverein Ranska Charbonnages de France ^tablissements Oziol C. KULJETUKSET C. 1. MAANTIE(cid:220), RAUTATIE(cid:220) JA SIS´VESIKULJETUSTEN TARIFFIT JA HINNAT (cid:134) kyselyt, tariffit, hintapari(cid:220) teetit, ehdot, valitukset: EHTY(cid:220)tuotteiden kuljetusedellytyksi… koskevat asiakir(cid:220) jat. Saksan liittotasavalta Bundesverband des Deutschen Brennstoffhandels e. (cid:216)V. DB: Deutsche Bundesbahn Rheinische Braunkohlenwerke AG Wirtschaftsvereinigung Eisen(cid:220) und Stahlindustrie Belgia COBECHAR: Comptoir belge des charbons Ranska Charbonnages de France Italia B. 6. TEKNINEN JA TIETEELLINEN TUTKIMUS (cid:134) hiili ja ter…s: Asiakirjat, jotka koskevat EHTYn korkean viranomaisen rahoitustuen my‰nt…mist…, tutkimushankkeiden kuvaus, patentit. ASSIDER: Associazione Industrie Siderurgiche Italiane Alankomaat De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg


title: Meddelande från kommissionen - Prognoser för stålsektoren för andra halvåret och helåret 1998

eurovoc_concepts:
EU programme
economic growth
economic stabilisation
iron and steel industry
single market
steel

formats: html pdf print

text: C 233/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 7. 98 PROGNOSER FˆR ST¯LSEKTOREN FˆR ANDRA HALV¯RET OCH HEL¯RET 1998 (98/C 233/02) (Text av betydelse f‰r EES) INLEDNING 1. DEN EKONOMISKA SITUATIONEN I EUROPEISKA UNIONEN Det kraftiga ekonomiska uppsvinget i Europeiska unio(cid:220) nen sedan 1997 har ingivit f‰retagarna och konsumen(cid:220) terna en ny optimism av o‰vertr…ffat slag. Gemenskapens ekonomi verkar ytterligare f‰rst…rkas av ett antal dynamiska inre faktorer, och dessa faktorer kompenserar den l…gre exportniv¿n, som …r en direkt el(cid:220) ler indirekt f‰ljd av krisen i Asien. De negativa konse(cid:220) kvenserna av denna kris …r emellertid …n s¿ l…nge sv¿r(cid:220) bed‰mda. Den industriella verksamheten har d…rmed utvecklats p¿(cid:220) tagligt under denna period, och f¿tt k…nna p¿ ‰kande efterfr¿gan, fr…mst inom EU. Det allt starkare ekonomiska uppsvinget i unionen har f¿tt mycket gynnsamma verkningar p¿ st¿lmarknaden, d…r f‰ruts…ttningen har f‰rb…ttras p¿ ett allt mer p¿tag(cid:220) ligt s…tt, s¿v…l vad betr…ffar volymer som pris. St¿lindustrin i gemenskapen har s¿lunda hittills ¿tnjutit ‰kad efterfr¿gan och h‰gre priser p¿ st¿l. Det h‰ga st¿l(cid:220) priset och behovet att finna avs…ttning f‰r ‰verproduk(cid:220) tionen p¿ den internationella marknaden som uppst¿tt som ett resultat av h…ndelserna i Asien, har emellertid samverkat till att importen till gemenskapen m…rkbart ‰kat sedan b‰rjan av 1998, samtidigt som exportm‰jlig(cid:220) heterna blivit mer begr…nsade. Kommissionen vill d…rf‰r …n en g¿ng mana alla ber‰rda parter till f‰rsiktighet och v…dja till dem att till…mpa rea(cid:220) listiska industriella och handelsm…ssiga strategier som ligger inom gr…nserna f‰r de f‰ruts…ttningar som r¿der p¿ den inre marknaden och internationellt. Situationen som uppst¿tt ur den asiatiska krisen och dess ¿terverk(cid:220) ningar p¿ handeln samt ur krympande avs…ttningsm‰jlig(cid:220) heter p¿ omr¿den med st¿lunderskott fordrar ett ansvars(cid:220) fullt handlande fr¿n akt‰rernas sida, f‰r att stabiliteten p¿ gemenskapens st¿lmarknad skall kunna bevaras s¿ l…nge som m‰jligt. Det …r en stabilitet som uppn¿tts ge(cid:220) nom avsev…rda uppoffringar vad g…ller ekonomin och syssels…ttningen. Trots att utsikterna f‰r andra halv¿ret allts¿ …r mindre gynnsamma, f‰rv…ntas resultaten f‰r 1998 vara n¿got h‰gre …n f‰r 1997. F…rska siffror f‰r v¿ren 1998 bekr…ftar att ¿terh…mt(cid:220) ningen …r stark, trots att det internationella klimatet bli(cid:220) vit mindre gynnsamt p¿ grund av den asiatiska krisen. Utsikterna till en fortsatt uppg¿ng …r allts¿ goda. Efter(cid:220) fr¿gan inom gemenskapen tar alltmer ‰ver fr¿n exporten som den faktor som fr…mst driver tillv…xten. Den ekonomiska tillv…xten i EU, som justerats upp till 2,7(cid:216)% f‰r 1997, har allts¿ visat sig vara n¿got starkare …n prognoserna fr¿n h‰sten innan (2,6(cid:216)%) visade. De flesta f‰rtroendeindex fr¿n unders‰kningarna fram till april 1998 visar en viss fortsatt f‰rb…ttring som kun(cid:220) nat iakttas sedan mitten av 1996, och h…ndelserna i Asien har knappats gjort n¿gon skillnad h…rvidlag. Orderb‰ckerna …r v…lfyllda, trots en viss nedg¿ng i ex(cid:220) portorder, och produktionsutsikterna …r fortfarande goda. F‰rtroendet hos f‰retagarna och konsumenterna har ¿terg¿tt till den tidigare h‰ga niv¿n, efter en tillf…llig nedg¿ng i januari 1998. J…mf‰rt med prognoserna fr¿n h‰sten 1997 har tillv…xten av BNP i EU d…rf‰r beh‰vt justerats ned¿t med 0,2 pro(cid:220) centenheter, till 2,8(cid:216)%. Verkan av krisen i Sydostasien torde delvis kunna kom(cid:220) penseras av l…gre r…nta och av det s…nkta priset p¿ r¿ma(cid:220) terial. F‰r ‰vrigt kan dessa faktorer i viss m¿n betraktas som en f‰ljd av det som intr…ffat i denna geografiska zon. Exporten fr¿n gemenskapen ‰kade med 9,3(cid:216)% under 1997, och dessa exportint…kter bidrog starkt till den eko(cid:220) nomiska uppg¿ngen i EU, n…rmare best…mt med 0,4(cid:216)%. Detta positiva bidrag kommer emellertid troligen att s¿ sm¿ningom f‰rsvinna, i takt med en f‰rv…ntad avmatt(cid:220) ning av exporten, som bland annat p¿ grund av h…ndel(cid:220) serna i Asien ‰kade med 7(cid:216)% under 1998. ˆkningen i privat konsumtion f‰r EU som helhet kom(cid:220) mer antagligen att ‰ka fr¿n 2(cid:216)% under 1997 till 2,6(cid:216)% b¿de f‰r 1998 och 1999, stimulerad av s…nkt sparr…nta, en m¿ttlig ‰kning av reall‰nerna och st‰rre insatser f‰r skapande av arbetstillf…llen. 25. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 233/3 Den privata investeringen har ‰kat i merparten av med(cid:220) lemsstaterna, dock med vissa undantag. Prognoserna f‰r investeringen har d…rf‰r inte genomg¿tt n¿gon st‰rre f‰r(cid:220) …ndring i EU som helhet. ˆkningen i investering i pro(cid:220) duktionsledet kommer troligen att ‰ka fr¿n 4,4(cid:216)% f‰r 1997, till 6,4(cid:216)% f‰r 1998 och 7,0(cid:216)% f‰r 1999. Den n¿got nedjusterade siffran f‰r tillv…xten p¿verkar endast marginellt situationen p¿ arbetsmarknaden. Sys(cid:220) sels…ttningen i EU ‰kade faktiskt under 1997 med 0,4(cid:216)%, och denna ‰kning ser ut att stiga till 0,8(cid:216)% f‰r 1998 och 1,1(cid:216)% f‰r 1999. Detta skulle motsvara omkring 3,4 miljoner nya arbetstillf…llen mellan 1997 och 1999. Demografiska faktorer kan till stor del f‰rklara varf‰r den ‰kade syssels…ttningen inte n‰dv…ndigtvis motsvaras av en minskning av arbetsl‰sheten. Den genomsnittliga arbetsl‰sheten i EU har sjunkit fr¿n en topp p¿ n…ra 11(cid:216)% 1996 till 10,7(cid:216)% 1997, och torde 1998 komma ned p¿ 10,2(cid:216)% och 1999 p¿ 9,8(cid:216)%. Den genomsnittliga inflationen i EU, m…tt som index f‰r den privata konsumtionen, har sjunkit fr¿n 2,6(cid:216)% f‰r 1996 till 2,1(cid:216)% f‰r 1997, och f‰rv…ntas stanna p¿ omkring 2(cid:216)% f‰r s¿v…l 1998 som 1999. J…mf‰rt med pro(cid:220) gnoserna fr¿n f‰rra h‰sten har de reviderats ned¿t med 0,3 procentenheter f‰r 1998 och med 0,2 procentenheter f‰r 1999. Det genomsnittliga offentliga budgetunderskottet i EU f‰r 1997 visade sig vara l…gre …n f‰rmodat och st¿r p¿ 2,4(cid:216)% av BNP, tack vare l¿ga r…ntor och en snabbare tillv…xt. Under 1993 var budgetunderskottet s¿ h‰gt som 6,1(cid:216)% av BNP och under 1996 4,2(cid:216)%. Det genomsnitt(cid:220) liga budgetunderskottet f‰rv…ntas sjunka ytterligare, till 1,9(cid:216)% f‰r 1998 respektive 1,6(cid:216)% f‰r 1999. 2. (cid:217)NUL´GE OCH FRAMTIDSUTSIKTER P¯ ST¯LMARKNADEN 2. 1(cid:217)EUROPEISKA UNIONENS PRODUKTION AV R¯ST¯L Gemenskapens produktion av r¿st¿l uppvisade h‰g till(cid:220) v…xttakt under hela 1997 med en imponerande slutspurt mot ¿rsslutet. Produktionsniv¿n f‰r december ‰vertr…f(cid:220) fade de redan h‰ga siffrorna f‰r december 1996 med hela 13(cid:216)%. Unionens st¿lproduktion kommer allts¿ att sl¿ ett rekord med 159,5 miljoner ton, vilket motsvarar en ‰kning p¿ 8(cid:216)% j…mf‰rt med 1996 ¿rs produktion och har till och med visat sig ‰verstiga siffran p¿ 158 miljo(cid:220) ner ton, som angavs i den tidigare prognosen(cid:216)(˛) p¿ grundval av ett optimistiskt antagande. Gemenskapens m¿natliga st¿lproduktion har uppvisat en snabb ‰kning av takten …ven den, och tillv…xten under f‰rsta kvartalet var ¿terigen n…ra 10(cid:216)%, j…mf‰rt med produktionen under motsvarande kvartal 1997. En snabb rundfr¿ga har givit vid handen att ‰kningen i st¿lproduktionen under april och maj endast var 2,3(cid:216)% resp. 3,3(cid:216)% h‰gre …n produktions‰kningen f‰r april och maj 1997, vilket betyder att den sammantagna ‰kningen f‰r de fyra f‰rsta m¿naderna j…mf‰rt med motsvarande period under 1997 …r n¿got mindre markant. Det ser allts¿ ut som om st¿lproduktionen i EU kommer att forts…tta att utvecklas i gynnsam riktning, om …n i l¿ngsammare takt, f‰r att tillfredsst…lla en fortsatt stark efterfr¿gan inom gemenskapen och uppfylla ¿tagandena p¿ exportmarknaden, och att produktionen i slutet av f‰rsta kvartalet kommer att befinna sig omkring 84 mil(cid:220) joner ton. Den kraftiga import‰kningen under f‰rsta halv¿ret och den l…tta minskning av efterfr¿gan som f‰rv…nts intr…da under andra delen av ¿ret torde dock medf‰ra att ge(cid:220) menskapens st¿lproduktion blir n¿got l…gre …n under det andra halv¿ret 1997 med en totalsiffra i slutet av 1998 p¿ 162 miljoner ton. Det …r en volym som kommer mycket n…ra vad som angavs i den tidigare prognosen(cid:216)(˛) och motsvarar en ‰kning p¿ 1,6(cid:216)% j…mf‰rt med produktio(cid:220) nen 1997. Den stadigt ‰kande st¿lproduktionen ‰ver en s¿ l¿ng pe(cid:220) riod har kunnat s…kerst…lla ett mer rationellt, i vissa fall till och med optimalt, utnyttjande av st¿lverken, vilket givit allt b…ttre f‰retagsresultat i gemenskapen. Kommissionen vill emellertid v…dja till f‰retagen att iaktta f‰rsiktighet n…r de l…gger upp sina produktions(cid:220) program och att snarare inrikta sina investerings(cid:220), forsk(cid:220) nings(cid:220) och innovationsinsatser p¿ projekt som f‰rb…ttrar produktkvaliteten, skyddar syssels…ttningen och milj‰n och h¿ller nere produktionskostnaderna. Detta lika mycket p¿ grund av de inneboende riskerna i handeln med st¿l p¿ gemenskapsmarknaden och v…rldsmarknaden att g‰ra med krisen i Sydostasien, som p¿ grund av den f‰rv…ntade minskningen i st¿lkonsumtionen under andra delen av 1998. I tabell 1 ’’Tillg¿ng och efterfr¿gan p¿ r¿st¿l’’ samanfat(cid:220) tas aktuella volymer och de senaste tendenserna n…r det g…ller konsumtionen, extern handel, produktion och la(cid:220) ger i fr¿ga om st¿l i EU. Den ger ocks¿ indikationer om den f‰rv…ntade utvecklingen f‰r andra halv¿ret och hel(cid:220) ¿ret 1998. (˛)(cid:217)EGT C 31, 29. 1. 1998. C 233/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 7. 98 2. 2(cid:217)UTSIKTER FˆR ANDRA HALV¯RET OCH HEL(cid:220) ¯RET 1998 Den m…rkbara f‰rb…ttringen av de allm…nna ekonomiska f‰ruts…ttningarna i EU, som i f‰rsta hand fr…mjats av en mycket gynnsam internationell konjunktur och en stabil dollar, har successivt ¿tergivit f‰retagarna och konsu(cid:220) menterna i EU f‰rtroendet, och de starka inre faktorerna verkar f‰r n…rvarande v…ga tyngre …n de minskade ex(cid:220) portvolymerna. Under s¿dana positiva f‰rh¿llanden verkar det som om f‰retagarnas ¿terfunna optimism, baserad p¿ ‰kad order(cid:220) ing¿ng och allt b…ttre kapacitetsutnyttjande, kommer att h¿lla i sig. Konsumenternas f‰rtroende kommer att stabi(cid:220) lisera sig kring de h‰ga niv¿erna fr¿n slutet av 1997 att d‰ma av de senaste konjunkturunders‰kningarna. Vid samtal nyligen har st¿lproducenterna i EU betonat de goda f‰ruts…ttningarna p¿ gemenskapens st¿lmarknad men samtidigt framh¿llit att det finns ett allt st‰rre utbud fr¿n vissa tredjel…nder, som kan komma att st‰ra j…mvik(cid:220) ten och f¿ negativa konsekvenser f‰r prisstabiliteten, s…r(cid:220) skilt som denna st¿limport sedan b‰rjan av 1998 inriktar sig p¿ vissa marknader inom EU. St¿lgrossisterna har under de senaste samtalen uttalat sig mer reserverat betr…ffande marknadsutvecklingen under de kommande m¿naderna. P¿ vissa omr¿den …r till(cid:220) g¿ngen fortfarande mindre …n efterfr¿gan, medan det stora utbudet, s…rskilt fr¿n vissa tredjel…nder, ut‰var stor press p¿ priset. Den m…rkbart ‰kade verksamhetsniv¿n inom de sektorer som anv…nder sig av st¿l (varav de viktigaste analyseras mer i detalj i denna prognos), som man kunnat konsta(cid:220) tera under hela 1997 och i b‰rjan av 1998, bekr…ftar hur starkt det ekonomiska uppsvinget …r i EU. Fordonsin(cid:220) dustrin f‰rb…ttrar hela tiden sina resultat, den mekaniska och elektriska verkstadsindustrin har l…nge f‰ljt en stark utvecklingstakt, och p¿ senare tid verkar …ven byggsek(cid:220) torn ha st…rkts. Sammantaget kommer denna utveckling emellertid inte att p¿verka st¿lindustrins resultat f‰r 1998 i fr¿ga om m…ngd st¿l, som troligen kommer att ‰vertr…ffa 1997 ¿rs resultat. Tabellerna 2 och 2a ger verksamhetsindex f‰r de vikti(cid:220) gaste st¿lf‰rbrukande sektorerna, b¿de f‰r andra halv(cid:220) ¿ret och hel¿ret 1998. Dessa index grundar sig p¿ upp(cid:220) gifter fr¿n nationella branschorganisationer, vars ¿sikter dock inte alltid st…mmer ‰verens med de trender som har skissats fram. Dessa index skall d…rf‰r tolkas med f‰rsik(cid:220) tighet. 2. 2. 1(cid:217)F‰rsta f‰r…dlingsledet inom st¿lsektorn Under 1997 gynnades troligen de flesta branscherna i f‰rsta f‰r…dlingsledet av st¿l mer …n v…ntat av den successiva f‰rb…ttringen av den ekonomiska situationen inom EU, …ven de branscher som …r n…ra f‰rbundna med utvecklingen inom byggsektorn. Det verkar som om samtliga branscher under hela 1997 har f¿tt uppleva successivt ‰kad efterfr¿gan och ofta …ven h‰gre pris p¿ gemenskapsmarknaden, samtidigt som de kunnat dra full f‰rdel av m‰jligheterna till direkt ex(cid:220) port av dessa produkter p¿ den internationella markna(cid:220) den. Under f‰rsta delen av 1998 har de olika marknaderna f‰r produkter fr¿n f‰rsta f‰r…dlingsledet fortsatt att ge(cid:220) nomg¿ en mycket gynnsam utveckling som ‰vertr…ffat de mest optimistiska f‰rv…ntningar. En viss avmattning kan emellertid sk‰njas i vissa branscher i industrin, och med tanke p¿ den oavbrutet ‰kande importen och p¿ tenden(cid:220) sen till lageruppbyggning kan man v…nta sig ¿tminstone en allm…n stabilisering under de kommande m¿naderna. Med tanke p¿ de resultat som presterades under 1997 kommer denna v…ntade stabilisering f‰r andra delen av 1998 i m¿nga branscher …nd¿ att ge ett mycket gott r‰(cid:220) relseresultat, som kommer att garantera ett fortsatt h‰gt kapacitetsutnyttjande. F‰r n…rvarande ligger detta avse(cid:220) v…rt h‰gre …n under 1996. Under loppet av andra halv¿ret 1998 har …nd¿ en viss stagnation i sektorernas verksamhet m…rkts, efter den starka uppg¿ngen under 1997 och b‰rjan av 1998, och det …r m‰jligt att efterfr¿gan p¿ st¿l kan komma att avta n¿got. Vikande efterfr¿gan inom EU kan komma att medf‰ra en stabilisering av st¿limporten p¿ 1997 ¿rs h‰ga niv¿erna, medan gemenskapens export forts…tter att minska. A. (cid:217)Tillverkning av st¿lr‰r Den markanta verksamhets‰kningen inom tillverkning av st¿lr‰r under 1997 har resulterat i en global produktions(cid:220) ‰kning med 10(cid:216)% vad g…ller st¿lr‰r i allm…nhet, med en n¿got st‰rre ‰kning f‰r s‰ml‰sa r‰r (+(cid:216)11,6(cid:216)%) och en n¿got mindre liten diameter f‰r svetsade r‰r med (+(cid:216)8,9(cid:216)%). 25. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 233/5 Efter ganska d¿liga resultat f‰r 1996 f‰ref‰ll resultaten f‰r 1997 d…rf‰r ganska tillfredsst…llande, …ven om impor(cid:220) ten till gemenskapsmarknaden hade ‰kat med 11,2(cid:216)% f‰r s‰ml‰sa r‰r och 15,8(cid:216)% f‰r svetsade r‰r med liten dia(cid:220) meter j…mf‰rt med 1996. Konsumtionen inom EU ‰kade visserligen bara med 2,1(cid:216)% f‰r st¿lr‰r i allm…nhet, men det beror p¿ att konsumtionen av svetsade r‰r med stor diameter, som fr…mst g¿r p¿ export, rasade ((cid:134)(cid:216)48(cid:216)%). F‰r s‰ml‰sa r‰r och svetsade r‰r med liten diameter steg konsumtionen med 6,9(cid:216)% respektive 9,5(cid:216)%. B. (cid:217)Utvecklingen inom tr¿ddragningsindustrin Verksamheten inom tr¿ddragningsindustrin har utm…rkts av en successiv ¿terh…mtning under 1997 efter ganska d¿liga resultat f‰r 1996, och man har sett allm…nna ‰k(cid:220) ningar b¿de av efterfr¿gan, s…rskilt fr¿n tredjel…nder, och produktionen. F‰rs…ljningsvolymerna f‰r dragna produk(cid:220) ter ‰versteg till och med f‰rra prognosens siffra p¿ 8(cid:216)%, tack vare exportf‰rs…ljningar som visade sig mer omfat(cid:220) tande …n v…ntat. Gemenskapens export av r‰r, i synnerhet av svetsade r‰r med stor diameter, som traditionellt …r ganska h‰g, upp(cid:220) visade f‰r 1997 volymer ‰kat med n…ra 34(cid:216)% j…mf‰rt med de utm…rkta resultaten f‰r 1996. P¿ omr¿det s‰ml‰sa r‰r ser utvecklingen ut att medf‰ra …nnu en aktivitets‰kning under f‰rsta halv¿ret 1998, fr…mst tack vare exportf‰rs…ljningar till bensin(cid:220) och gas(cid:220) inre konsumtionen, sektorn. Den svaga ‰kningen av fr…mst bunden till industri, investeringar kompenseras troligen i stort sett av ‰kad import, som re(cid:220) dan har tilltagit starkt sedan b‰rjan av 1998. i mekanisk Att d‰ma av den allm…nna ekonomiska situationen under andra halv¿ret blir efterfr¿gan inom gemenskapen stark. Inom exporten kan man emellertid f‰rutse en avmatt(cid:220) ning, s…rskilt p¿ marknaden f‰r OCTG (oil(cid:220)country tu(cid:220) bular goods), och det …ven om oljef‰retagen inte drar ned p¿ sina program. Produktionen av s‰ml‰sa r‰r kan allts¿ stabilisera sig p¿ 1997 ¿rs niv¿er, vilket …r mycket tillfredsst…llande, trots risken f‰r st‰rningar som har att g‰ra med den asiatiska krisen. P¿ detta omr¿de kommer emellertid importen att utg‰ra cirka en fj…rdedel av ge(cid:220) menskapens marknad. Marknaden f‰r svetsade r‰r med liten diameter f¿r upp(cid:220) leva en svag ‰kning i f‰rbrukningen under f‰rsta halv(cid:220) ¿ret 1998, p¿ grund av st…rkt efterfr¿gan fr¿n fordonsin(cid:220) dustrin och byggsektorn. Under andra halv¿ret …r det emellertid inte uteslutet att den tydliga tendensen till ‰kad import kan f¿ negativa konsekvenser p¿ produktio(cid:220) nen av svetsade r‰r med liten diameter, s…rskilt om sam(cid:220) tidigt exportf‰rs…ljningarna skulle b‰rja svikta. Inom produktion av svetsade r‰r med stor diameter …r situationen s…rskilt god. Utsikterna f‰r denna undersek(cid:220) tor …r faktiskt utm…rkta, …ven p¿ medell¿ng sikt, med tanke p¿ redan inkomna order, som till stor del …r exportorder. Resultaten f‰r 1998, vad g…ller produktion och export av dessa r‰r, kommer allts¿ att ‰vertr…ffa 1997 ¿rs resultat med stor marginal. Baserat p¿ redan inkomna order kan man anta att pro(cid:220) duktionen under f‰rsta halv¿ret 1998 kommer att stiga ytterligare, med 3(cid:134)4(cid:216)%, …ven h…r tack vare den h‰ga ni(cid:220) v¿n p¿ exporten. Vad betr…ffar den andra delen av 1998 kommer efterfr¿(cid:220) gan inom gemenskapens tr¿ddragningsindustri troligen att sjunka n¿got, p¿ grund av en f‰rv…ntad nedg¿ng i efterfr¿gan som helt kan kompenseras av den f‰rv…ntade ¿terh…mtningen inom byggsektorn eller av den allm…nna stegrade torde d…rf‰r komma att se en s…nkning i aktiviteten p¿ tr¿ddragnings(cid:220) omr¿det i gemenskapen. investeringstrenden, och man Avmattningen i aktiviteten f‰r denna bransch som f‰rut(cid:220) ses f‰r 1998 kommer troligen inte att p¿verka totalresul(cid:220) tatet f‰r ¿ret, som ser ut att uppvisa en stabilisering eller till och med en liten ‰kning av konsumtionen av tr¿d(cid:220) dragningsprodukter j…mf‰rt med 1997, med tanke p¿ den successiva ¿terh…mtningen av efterfr¿gan fr¿n bygg(cid:220) sektorn och p¿ de fortsatt h‰ga niv¿erna inom fordons(cid:220) industrin, som fortfarande …r p¿ upp¿tg¿ende. Men …ven om aktivitetstakten bara skulle h¿lla sig kvar p¿ 1997 ¿rs niv¿ skulle det vara mycket tillfredsst…llande. Industrin f‰r annan dragning, som hade ganska d¿liga resultat f‰r 1996, har f¿tt k…nna p¿ en allt starkare akti(cid:220) vitets‰kning under 1997, efter en mycket p¿taglig ‰kning i efterfr¿gan p¿ dragna produkter fr¿n gemenskapens fordonstillverkare. Under 1997 har man allts¿ kraftigt kunnat ‰ka aktivite(cid:220) ten i sektorn, med f‰rs…ljningsvolymer som ‰vertr…ffat alla f‰rv…ntningar med minst 10(cid:216)%, och har kommit till(cid:220) baka till de mycket h‰ga niv¿erna fr¿n ¿r 1995. F‰rsta halv¿ret 1998 kommer troligen att uppvisa en ‰k(cid:220) ning av konsumtionen av dragna produkter, som ber…k(cid:220) nas ‰verstiga konsumtionen under motsvarande halv¿r 1997 med 6(cid:216)%, med efterfr¿gan fr¿n fordonsindustrin fortfarande stark. Under andra halv¿ret 1998 kan man emellertid f¿ se n¿(cid:220) got vikande efterfr¿gan. Det ser d…rf‰r ut som om f‰r(cid:220) s…ljningsvolymerna av dragna produkter f‰r hel¿ret skulle ligga cirka 3(cid:216)% ‰ver 1997 ¿rs redan utm…rkta siff(cid:220) ror. C 233/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 7. 98 C. (cid:217)Kallvalsnings(cid:220) och kallpressningsindustrin F‰r kallvalsningsindustrin var 1997 det b…sta ¿ret p¿ flera decennier. Aktiviteten i denna industri har faktiskt ut(cid:220) vecklat sig ut‰ver alla f‰rv…ntningar och man har kunnat konstatera att tillv…xten f‰r sektorn vida ‰verstigit den ‰kning p¿ 5(cid:216)% som angavs i den f‰rra prognosen, och hamnade omkring 15(cid:216)% h‰gre …n motsvarande siffra f‰r 1996. Utvecklingen har varit som mest dramatisk i Tyskland, Italien och Frankrike, men …ven i F‰renade kungariket och Spanien har trenden varit mycket positiv. Under de f‰rsta m¿naderna i ¿r har efterfr¿gan p¿ kall(cid:220) valsat st¿l st…rkts ytterligare, till den grad att hela ¿rspro(cid:220) duktionen redan …r t…ckt till 80(cid:216)% av inkomna order un(cid:220) der f‰rsta kvartalet 1998. De v…xande behoven fr¿n fordonsindustrin och den elektriska och mekaniska verkstadsindustrin liksom den starka efterfr¿gan p¿ exportmarknaden har skapat ny op(cid:220) timism inom utvalsningsbranschen, trots konkurrensen fr¿n slittade band, s…rskilt band som importeras till ge(cid:220) menskapsmarknaden. Lagervolymerna f‰r kallvalsade st¿lband …r ganska l¿ga, hos s¿v…l tillverkarna som anv…ndarna i gemenskapen. D…remot f‰rutses en p¿taglig ‰kning av r¿materialreser(cid:220) verna inom kallvalsningsindustrin, inf‰r behovet att m‰ta den starkt stigande efterfr¿gan. het kan man d…rf‰r v…nta sig en stabilisering i konsum(cid:220) tionen av breda profiler eller som b…st en liten stegring, fr…mst p¿ grund av den mer intensiva efterfr¿gan p¿ pro(cid:220) filpl¿t f‰r industribyggnader, trots den tilltagande kon(cid:220) kurrensen fr¿n samma produkter i aluminium som an(cid:220) v…nts alltmer f‰r asbestsanering. Med tanke p¿ de ut(cid:220) m…rkta resultaten f‰r 1997 m¿ste man anse det som till(cid:220) fredsst…llande, minst sagt, om aktiviteten i denna bransch kan bibeh¿llas p¿ samma niv¿ under 1998. I vilket fall kan den f‰rv…ntade ¿terh…mtningen inom byggsektorn i EU ytterligare stimulera efterfr¿gan p¿ breda profiler i framtiden. ´ven inom branschen f‰r formpressning av l¿nga pro(cid:220) dukter var utvecklingen under 1997 b…ttre …n f‰rv…ntat. F‰rs…ljningsvolymerna i denna industri f‰rb…ttrades avse(cid:220) v…rt under 1997 och har i stort sett h…mtat sig fr¿n raset p¿ 10(cid:216)% som intr…ffade under 1996. Under f‰rsta delen av 1998 har efterfr¿gan fortsatt att ‰ka, men under slutet av f‰rsta kvartalet har en stabilise(cid:220) ring intr…ffat. Formpressningsbranschen, som …r n…ra f‰rbundet med vad som h…nder i byggsektorn, b¿de vad g…ller renoveringsarbeten och nybyggnation, f‰rs‰ker att hitta andra avs…ttningsm‰jligheter i andra, mer dyna(cid:220) miska sektorer f‰r att skapa sig mer h¿llbara tillv…xt(cid:220) utsikter. Inom kallpressningsbranschen …r man emellertid ganska optimistisk om de f‰rv…ntade utvecklingarna f‰r den an(cid:220) dra delen av 1998. Man ser det faktum att efterfr¿gan stabiliserade sig p¿ mycket h‰ga niv¿er under andra hal(cid:220) v¿ret 1997 som n¿got mycket positivt, med tanke p¿ att importen av l¿nga profiler …r f‰rsumbar. Situationen under andra halv¿ret bed‰ms vara mycket lovande f‰r kallvalsningsbranschen, och f‰rs…ljningssiff(cid:220) rorna f‰r 1998 som helhet ser ut att kunna stiga med ca 10(cid:216)% j…mf‰rt med de redan utm…rkta siffrorna f‰r 1997. Att uppn¿ samma resultat under 1998 som 1997 vad g…l(cid:220) ler volymer och priser bed‰ms inom industrin som helt acceptabelt, i synnerhet som det f‰rutsp¿s en successiv f‰rb…ttring i byggsektorn, som …r den sektor som konsu(cid:220) merar de st‰rsta volymerna av l¿nga profiler. Branschen f‰r stora kallpressade produkter har gynnats av den f‰rb…ttrade ekonomin under 1997, trots den fort(cid:220) farande l¿ga aktiviteten i byggsektorn, som …r den oj…m(cid:220) f‰rligt st‰rsta avn…maren f‰r dessa produkter. ¯ret innan steg konsumtionen av breda profiler och i synnerhet sandwichpl¿t faktiskt avsev…rt och kan ‰verstiga 5(cid:216)% globalt, enligt bed‰mningar gjorda i slutet p¿ 1997. Under loppet av f‰rsta halv¿ret 1998 kan man fortfa(cid:220) rande r…kna med en kommande ‰kning av konsumtionen av dessa produkter i storleksordningen 2(cid:134)3(cid:216)%, j…mf‰rt med f‰rsta halv¿ret 1997. Antalet nya order med en leve(cid:220) ranstid p¿ ‰ver tre m¿nader har emellertid minskat, s…r(cid:220) skilt f‰r sandwichpl¿t, vilket tyder p¿ en s…nkt f‰rs…lj(cid:220) ningsvolym under andra delen av ¿ret. F‰r 1998 som hel(cid:220) 2. 2. 2(cid:217)Konjunkturen inom byggsektorn under 1998 Visserligen har den ekonomiska uppg¿ngen sedan 1997 gjort sig alltmer k…nnbar i samtliga l…nder i EU med in(cid:220) flationen under kontroll, l¿ga r…ntor och b…ttre arbetsut(cid:220) sikter, men de samlade verkningarna av dessa faktorer verkar …nnu inte ha omsatts p¿ m…rkbart s…tt i n¿gon st‰rre allm…n aktivitet inom byggsektorn i EU. Produktionsvolymerna under 1997 f‰r byggsektorn som helhet p¿ gemenskapsniv¿ har faktiskt knappast stigit ‰ver 1996 ¿rs niv¿er, …ven om tillv…xten i sektorn har kunnat uppvisa ganska mycket h‰gre siffror i vissa med(cid:220) lemsstater i EU. 25. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 233/7 Det finns naturligtvis en viss eftersl…pning innan en kon(cid:220) junkturuppg¿ng blir m…rkbar, men verkningarna av den europeiska ekonomins ¿terh…mtning har sedan slutet av 1997 och b‰rjan av 1998 blivit alltmer synliga i bygg(cid:220) nadsverksamheten i merparten av medlemsstaterna, men med stora variationer l…nderna emellan. S¿lunda …r utsik(cid:220) terna f‰r byggsektorn under 1998 relativt lovande i F‰r(cid:220) enade kungariket, Spanien, Italien, Nederl…nderna, Por(cid:220) tugal, Sverige och i synnerhet Belgien. Sektorn i Frank(cid:220) rike knappar ocks¿ s¿ sm¿ningom in p¿ de andra l…nder(cid:220) nas f‰rspr¿ng fr¿n de n…rmast f‰reg¿ende ¿ren, men den mycket svaga aktiviteten i byggsektorn i Tyskland visar inga tecken p¿ att ta sig, trots vissa offentliga investe(cid:220) ringar, i synnerhet i j…rnv…garna. Aktiviteten i denna sektor kommer emellertid att bli allt intensivare i framtiden, n…r de olika l…nderna avslutar sina finanssaneringsprogram. Det …r dessa program som lagt h…msko p¿ ¿terh…mtningen av sektorn, genom sin begr…nsning av offentliga investeringar. I sektorn f‰r bostadsbyggande ser situationen ganska god ut f‰r F‰renade kungariket, p¿ grund av investe(cid:220) ringar i villabyggande. I Spanien och Italien …r utveck(cid:220) lingen positiv tack vare renoveringsarbeten, och det finns tecken p¿ en uppg¿ng i l…genhetsbyggandet. I Tyskland d…remot har det skett en tillbakag¿ng i bygg(cid:220) nation av nya l…genheter i ‰stra delen av landet, och ‰kat skattetryck bland annat som f‰ljd av h‰jd arvsskatt, g‰r den f‰rv…ntade ¿terh…mtningen under 1998 mindre trolig. Vad betr…ffar annan byggnation kommer f‰rv…ntade in(cid:220) vesteringar att under 1998 underh¿lla den positiva tren(cid:220) den i F‰renade kungariket och Spanien. I Italien d…re(cid:220) mot ser aktivitetsniv¿n ut att v…nda ned¿t igen, efter en uppg¿ng p¿ 10(cid:216)% som kunde konstateras under 1997 p¿ grund av skattel…ttnader, medan man i Frankrike f‰rv…n(cid:220) tas se en ‰kning i beviljade bygglov, men byggnationsvo(cid:220) lymen ser …nd¿ ut att sjunka …nnu n¿got. F‰r ‰vrigt …r denna verksamhet fortfarande p¿ nedg¿ng i Tyskland, p¿ grund av att investeringarna minskat dramatiskt i f‰re detta ˆsttyskland och att det …r m¿nga lokaler som st¿r tomma. Vad betr…ffar anl…ggningsarbeten har trenden v…nt i Ita(cid:220) lien, efter fem d¿liga ¿r efter varandra. Den fr…msta or(cid:220) saken …r offentliga investeringar i s‰dra delen av landet. I Spanien kan man konstatera en liknande situation som i Italien, efter tv¿ ¿rs tillbakag¿ng inom verksamheten. 2. 2. 3(cid:217)Bilmarknaden I ett antal ¿r har det varit ‰kad efterfr¿gan p¿ bilar i EU. Man har sett ganska betydande ‰kningar av registrering av nya bilar (cid:134) kumulativt r…knat en ‰kning p¿ ca 20(cid:216)% mellan 1994 och 1997 j…mf‰rt med 1993 ¿rs siffror. Bakom utvecklingen ligger den f‰rb…ttrade ekonomin, st‰rre tillf‰rsikt hos konsumenterna, mindre f‰rhalande av bilink‰p, fler stimulans¿tg…rder, liksom andra interna faktorer, och tack vare detta har bilmarknaden visat ut(cid:220) m…rkta resultat vad g…ller nyregistreringar, i synnerhet under 1996 (+(cid:216)6,4(cid:216)%) och 1997 (+(cid:216)4,8(cid:216)%), men h…r finns stora skillnader mellan medlemsl…nderna, p¿ grund av inf‰rande eller bortskaffande av st‰d¿tg…rder. Efter dessa utm…rkta resultat ser man redan b‰rjan av 1998 en forts…ttning av den upp¿tg¿ende kurvan f‰r ge(cid:220) menskapens bilmarknad. H…r …r tendensen emellertid mycket mer markant …n tidigare, och nyregistreringarna har upplevt en uppg¿ng p¿ i medeltal 12,3(cid:216)% under lop(cid:220) pet av f‰rsta kvartalet, med spektakul…ra framg¿ngar i Tyskland, Italien, Frankrike, F‰renade kungariket och s…rskilt Spanien. I april och maj har registreringen av bi(cid:220) lar avtagit n¿got, s¿ ett man p¿ gemenskapsniv¿ f‰r de f‰rsta fem m¿naderna av 1998 kan notera en ‰kning av antalet registrerade bilar med 8(cid:216)%. Bakom detta goda resultat ligger de kombinerade verk(cid:220) ningarna av ovan n…mnda inre faktorer, liksom det fak(cid:220) tum att det kommit ut m¿nga nya modeller p¿ markna(cid:220) den. Det …r emellertid troligt att fordonsmarknaden i EU kommer att k…nna p¿ en m…rkbar avmattning under de kommande m¿naderna, varf‰r niv¿n nyregistreringar f‰r hela ¿ret f‰rmodligen kommer att ligga 2(cid:216)% ‰ver 1997 ¿rs niv¿. Tack vare den stora efterfr¿gan p¿ bilar inom gemenska(cid:220) pen och de utm…rkta exportm‰jligheterna har bilindust(cid:220) rin kunnat ‰ka sin produktionstakt, men det …r …nd¿ l¿nga leveranstider p¿ vissa nya modeller. Man kan d…rf‰r anta att aktiviteten kommer att vara in(cid:220) tensiv under hela 1998 inom denna viktiga avn…marsek(cid:220) tor f‰r st¿lprodukter. 2. 3(cid:217)UTSIKTER FˆR IMPORT OCH EXPORT AV ST¯L(cid:220) PRODUKTER 2. 3. 1(cid:217)Statistik ‰ver EU:s externa st¿lhandel I Frankrike stabiliserar sig situationen successivt p¿ detta omr¿de, medan den …r p¿ svagt tillbakag¿ende i Tysk(cid:220) land. I F‰renade kungariket kan situationen f‰rs…mras om inget beslut snart kommer i fr¿ga om j…rnv…gsl…nken till tunneln under kanalen. Trots att en viss b…ttring har skett i de olika l…ndernas punktlighet med att komma in med statistik ‰ver utrikes(cid:220) handeln med st¿l med andra EU(cid:220)l…nder och tredjel…nder, finns h…r fortfarande utrymme f‰r f‰rb…ttringar. C 233/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 7. 98 Vid tiden f‰r utarbetande av denna rapport har vi upp(cid:220) gifter som omfattar hela EU endast f‰r ¿ret 1997 och st‰rre delen av f‰rsta kvartalet av 1998. Vi har d…rf‰r varit n‰dgade att anv…nda oss av uppskattningar f‰r en stor del av de felande uppgifterna f‰r de f‰rsta sex m¿(cid:220) naderna av 1998, vilket kan inverka p¿ prognosens kvali(cid:220) tet, med tanke p¿ den h‰ga os…kerhetsgraden som till(cid:220) kommer fr…mst p¿ grund av risken f‰r …ndrade handels(cid:220) m‰nster orsakade av krisen i Asien. Statistiken fr¿n 1997 visar att st¿limporten till EU har tilltagit globalt med 17(cid:216)%, med …nnu h‰gre siffror f‰r importen av l¿ga produkter (+(cid:216)21(cid:216)%) och halvfabrikat (+(cid:216)19(cid:216)%). Vad betr…ffar ursprungsl…nderna f‰r denna export, har ‰kningen varit som st‰rst fr¿n de central(cid:220) och ‰steurope(cid:220) iska l…nderna och staterna i f‰re detta Sovjetunionen och f‰re detta Jugoslavien. Exporten uppgick 1997 kumula(cid:220) tivt till 9,6 ton, dvs. ca 67(cid:216)% av unionens sammanlagda st¿limport, vilket kan j…mf‰ras med 7,3 miljoner f‰r 1996, dvs. 60(cid:216)% av importvolymen. Gemenskapens export av st¿l uppvisade d…remot en till(cid:220) bakag¿ng p¿ 15(cid:216)% under 1997 j…mf‰rt med de utm…rkta niv¿erna f‰r 1996. Som bakgrund m¿ste h…r ses den starka tillv…xten i efterfr¿gan inom gemenskapen under ¿ret, och detta trots det attraktiva priser p¿ v…rldsmark(cid:220) naden. Vid en mer detaljerad analys av 1997 ¿rs uppgifter fram(cid:220) kommer att gemenskapens st¿lexport till de central(cid:220) och ‰steuropeiska l…nderna och till staterna i OSS och f‰re detta Jugoslavien har stigit kumulativt med 26(cid:216)%, medan exporten till Asien har krympt med drygt 31(cid:216)%. Medan tillv…xten i den st¿lvolym som gemenskapen exporterar till den f‰rstn…mnda geografiska regionen endast mot(cid:220) svarar cirka 400(cid:216)000 ton, utg‰r den f‰rlorade exportvo(cid:220) lymen till den sistn…mnda regionen ‰ver 2 miljoner ton. Det kan allts¿ noteras att krisen i l…nderna i Sydostasien under 1997 endast tog sig uttryck i en viss nedg¿ng i exporten av st¿l fr¿n gemenskapen till denna geografiska region, eftersom importen av st¿l fr¿n de asiatiska l…n(cid:220) derna samtidigt sj‰nk med 21(cid:216)%. Konsekvenserna f‰r gemenskapsmarknaden fr¿n …ndrade handelsm‰nster f‰r st¿l p¿ global niv¿ har allts¿ varit ganska begr…nsade under 1997. De trender som h…r har skisserats p¿ grundval av de sta(cid:220) tistiska data som st¿r till v¿rt f‰rfogande f‰r de f‰rsta tre m¿naderna av 1998, visar en ‰kning med 62(cid:216)% av im(cid:220) porten av st¿lprodukter till gemenskapsmarknaden i j…m(cid:220) f‰relse med samma period 1997, och en fortsatt minsk(cid:220) ning av exporterna fr¿n gemenskapen. ‰kning av importerna, medan behovet av att m‰ta den fortsatta efterfr¿gan inom gemenskapen och att anpassa sig till vissa …ndrade handelsm‰nster kommer att f¿ ne(cid:220) gativa konsekvenser f‰r exporten fr¿n gemenskapen. Det verkar dessutom som om det sedan b‰rjan av 1998 f‰rekommit en koncentration, s…rskilt p¿ den italienska marknaden, av avsev…rda kvaniteter st¿l fr¿n olika tredje(cid:220) l…nder. Detta kan skapa en instabil situation, och trenden kan sprida sig till andra marknader inom gemenskapen. Under andra halv¿ret 1998 kan man i princip v…nta sig en avmattning i ‰kningen av st¿limporten till gemen(cid:220) skapsmarknaden, p¿ grund av att den inhemska efterfr¿(cid:220) gan avtar i intensitet och att priset stabiliserar sig eller till och med sjunker n¿got. F‰r 1998 som helhet kommer st¿limporten till EU dock att ‰ka betydligt i j…mf‰relse med 1997. St¿lexporten fr¿n gemenskapen kommer d…remot att minska under andra halv¿ret 1998, p¿ grund av att man m¿ste m‰ta efterfr¿gan inom gemenskapen och att kon(cid:220) kurrensen p¿ v…rldsmarknaden blir allt starkare. F‰r 1998 som helhet kommer man d…rf‰r troligen att se en nettonedg¿ng, men med fortfarande mycket tillfredsst…l(cid:220) lande niv¿er. Med tanke p¿ den f‰rv…ntade utvecklingen p¿ den inter(cid:220) nationella st¿lmarknaden, p¿ de minskade m‰jligheterna b¿de inom och utom EU och inte minst p¿ idrifttagning av nya anl…ggningar i regioner som tidigare lidit av un(cid:220) derskott p¿ st¿l, vill kommissionen upprepa sin maning till f‰rsiktighet till alla ber‰rda parter, s…rskilt p¿ det n…(cid:220) rings(cid:220) och handelsstrategiska omr¿det, f‰r att garantera att gemenskapsmarknaden kommer att blomstra …ven i forts…ttningen, och vill erinra om att denna utm…rkta st…llning har uppn¿tts genom avsev…rda uppoffringar p¿ det ekonomiska omr¿det och syssels…ttningsomr¿det. Komissionen kommer ¿ sin sida att vid behov anv…nda de handelspolitiska styrmedel som finns att tillg¿ f‰r att undvika att den relativt stabila situationen p¿ gemenska(cid:220) pens st¿lmarknad hotas av handelsmetoder som kan till(cid:220) l…mpas i samband med st¿lexporter till EU, om dessa vi(cid:220) sar sig vara of‰renliga med internationella handelsregler. 2. 3. 2(cid:217)Den ekonomiska utvecklingen i v…rlden 1998 Efter att ha n¿tt kulmen av cykeln runt ¿rsskiftet 1997/98 ser den v…rldsekonomiska situationen ut att suc(cid:220) cessivt mattas av, under inflytande av den asiatiska krisen och av den h…mmade tillv…xten i F‰renta staterna, men delvis kompenserad av det allm…nna uppsvinget i Europa. Den gynnsamma utvecklingen och den stegvisa ‰kningen av prisniv¿n inom gemenskapen har dragit till sig ‰ver(cid:220) skottet fr¿n vissa tredjel…nder, vilket lett till en ogynnsam Europa utg‰r allts¿ det fr…msta elementet i den globala tillv…xten, …ven om det internationella klimatet inte …r lika gynnsamt som under 1996/97. F‰renta staterna, som 25. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 233/9 har f¿tt allvarligare p¿k…nningar av de direkta och indi(cid:220) rekta verkningarna av den asiatiska krisen, f¿r d…remot uppleva en f‰rst…rkning av den ned¿tg¿ende trenden i sin ekonomiska cykel, …ven om konsekvenserna av krisen kan bidra till att inflationen bromsas n¿got. I Asien, d…r man m¿ste g‰ra en del omst…llningar i olika l…nder som drabbats av konjunkturnedg¿ngen, f‰rutses en m…rkbar nedg¿ng i den ekonomiska aktiviteten, trots det stabilise(cid:220) rande element som utg‰rs av den kinesiska ekonomin och trots inverkan av en viss, om …n svag, tillv…xt i Japan. investeringsomr¿det och av den inhemska konsumtionen l¿ter n…mligen fortfarande v…nta p¿ sig. Vad betr…ffar st¿lindustrin har produktionen visserligen minskat, men den svaga inhemska efterfr¿gan liksom de minskade m‰jligheterna till export i den asiatiska zonen, kan komma att betyda att vi kommer att se mer japanskt st¿l p¿ gemenskapsmarknaden. P¿ v…rldsmarknaden f‰r st¿l kan vi komma att se en svag tillbakag¿ng j…mf‰rt med motsvarande niv¿er f‰r 1997. De st‰rsta utvecklingarna f‰rv…ntas p¿ niv¿n f‰r handel mellan de geografisk zonerna, som f‰ljd av …ndrade han(cid:220) delsm‰nster p¿ grund av den asiatiska krisen, och genom att nya anl…ggningar har tagits i drift i regioner med ett tidigare st¿lundeskott. 2. 3. 2. 3(cid:217)Den ekonomiska utvecklingen i Kina och Sydost(cid:220) asien Tillv…xttakten i Sydostasien kommer att vara klart sva(cid:220) gare under 1998, med mer eller mindre markanta fluk(cid:220) tuationer mellan l…nderna. Sm…rtsamma men n‰dv…ndiga omst…llningar p¿g¿r f‰r att klara krisen. 2. 3. 2. 1(cid:217)F‰renta staterna Den amerikanska tillv…xten ser ut att gradvis avmattas under 1998, med en tillv…xttakt p¿ 2,5(cid:216)% j…mf‰rt med 3,8(cid:216)% f‰r 1997. Investeringar, biltillverkning och byggnation i allm…hnt kommer emellertid fortafarande att vara starka faktorer i den f‰rv…ntade tillv…xten under ¿ret. P¿ st¿lomr¿det ber…knas konsumtionen att g¿ ned ansen(cid:220) ligt, och produktionen att stiga n¿got. P¿ handelsplanet kommer detta att ¿terspeglas i en m…rkbar minskning av importerna. Ekonomin i Kina forts…tter att uppleva en h‰gkonjunk(cid:220) tur under p¿verkan av de statliga ¿tg…rderna f‰r ekono(cid:220) misk kontroll och omstrukturering, men yuanens stabili(cid:220) tet forts…tter att utg‰ra ett os…kerhetsmoment. Tillv…xt(cid:220) takten p¿ ca 9(cid:216)% under 1997 f‰rv…ntas avmattas n¿got under 1998 och hamna p¿ 8(cid:216)%, st‰tt av investeringar i byggnation och utrustning. St¿lkonsumtionen kommer att forts…tta att tillta, men en f‰rv…ntad ‰kad produktion, fr…mst som resultat av att nya anl…ggningar tas i drift, kan medf‰ra minskat behov av import av st¿lprodukter. St¿lkonsumtionen i Kina bed‰ms stiga ytterligare i ¿r, parallellt med produktionen, och landets brist p¿ st¿l kommer d…rf‰r att inte uppvisa n¿gra st‰rre f‰r…nd(cid:220) ringar. Det …r f‰r ‰vrigt inte uteslutet att den starka dollarn, som ut‰var avsev…rd dragningskraft p¿ ‰verproduktionen i behov av nya avs…ttningsm‰jligheter efter h…ndelserna i Asien, kan komma att bidra till att det amerikanska han(cid:220) delsunderskottet med vissa l…nder, ‰kar, vilket kan skada gemenskapens export till den marknaden. 2. 3. 2. 2(cid:217)Den ekonomiska situationen i Japan Den japanska ekonomin tros ¿terigen komma att uppvisa en ganska svag tillv…xt, mellan 0,5(cid:216)% och 1(cid:216)%, vilket troligen kommer att ‰ka landets handels‰verskott. De ekonomiska utsikterna i landet genomg¿r en tydlig f‰rtroendekris, med undantag f‰r de industrier som i stor utstr…ckning …gnar sig ¿t export. En ¿terh…mtning p¿ 2. 3. 2. 4(cid:217)Ekonomierna i Latinamerika Samtliga ekonomier i Latinamerika forts…tter att f‰lja en gynnsam utveckling, …ven om ett antal l…nder kommer att k…nna av viss minskning i exportverksamheten p¿ grund av den asiatiska krisen. Den genomsnittliga till(cid:220) v…xttakten f‰r l…nderna i denna region kommer …nd¿ att ligga i storleksordningen 3(cid:134)4(cid:216)%. St¿lkonsumtionen i dessa l…nder ber…knas ‰ka med 3(cid:216)% under 1998 och uppn¿ en niv¿ p¿ omkring 28 miljoner ton. H…ndelserna i Asien kommer antagligen att bidra till att st¿lexporterna fr¿n l…nderna i Latinamerika minskar me(cid:220) dan importen ‰kar p¿tagligt, med f‰ljd att handels‰ver(cid:220) skottet f‰r dessa l…nder minskas till cirka 8 miljoner ton, dvs. 5(cid:216)% mindre …n f‰r 1997. C 233/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 7. 98 2. 3. 2. 5(cid:217)Situationen och utsikterna i de central(cid:220) och ‰st(cid:220) europeiska l…nderna och OSS Det ekonomiska klimatet blir allt b…ttre i l…nderna i Cen(cid:220) traleuropa, d…r ¿terh…mtningen, som b‰rjade 1994, kom(cid:220) mer till synes i kontinuerliga h‰jningar av dessa l…nders BNP sedan 1996. P¿ st¿lomr¿det har krympande lokala marknader gjort det n‰dv…ndigt att s‰ka nya avs…ttningsm‰jligheter f‰r st¿lproduktionen, som avsev…rt ‰verstiger det inhemska behovet. F‰r andra halv¿ret 1998 kommer den f‰rv…ntade steg(cid:220) ringen i konsumtion inte att r…cka till f‰r att absorbera den ‰kade produktionen, och f‰rlusten av ett antal utomeuropeiska avs…ttningsm‰jligheter kan mycket v…l medf‰ra att en stor del av ‰verproduktionen av st¿l fr¿n de central(cid:220) och ‰steuropeiska l…nderna kommer att hitta v…gen tillbaka till Europa. De ekonomiska f‰rh¿llanden i Ryssland f‰rb…ttrar sig l¿ngsamt sedan man inledde reformarbetet, och tillv…xten ser ut att f‰rst…rkas under 1998, men utan att tillv…xttak(cid:220) ten passerar 1(cid:216)%. Vad betr…ffar st¿lsektorn bed‰ms st¿lproduktionen i Ryssland att ‰ka under 1998, efter raset 1997, och kon(cid:220) sumtionen att ‰ka med cirka 2(cid:216)%. Betr…ffande handeln i st¿l verkar den ryska exporten att komma att krympa n¿got under 1998, eftersom det kan bli sv¿rt att hitta annan avs…ttning f‰r den stora m…ngden halvfabrikat som exporterades fr…mst till de asiatiska l…n(cid:220) der under 1997. Den ekonomiska situationen i Ukraina visar …nnu inga tecken p¿ att f‰rb…ttras, och BNP sj‰nk med 3(cid:216)% under 1997. Med tanke p¿ den mycket l¿ga inhemska efterfr¿gan p¿ st¿l och de mindre gynnsamma exportm‰jligheterna kan man v…nta sig en minskning av st¿lproduktionen under 1998. 2. 4(cid:217)PRISUTVECKLINGEN Efter de successiva uppg¿ngarna som konstaterats sedan de sista m¿naderna under 1996 har priset p¿ platta pro(cid:220) dukter underg¿tt en viss sp…nning i de flesta av l…nderna i EU. Trots den starka inhemska efterfr¿gan m…rker man alltmer en viss tvekan i prisutvecklingen f‰r dessa pro(cid:220) dukter f‰r andra halv¿ret 1998. ´ven om man just nu inte m…rker n¿gon st‰rre utveckling av importerna fr¿n Asien, med undantag f‰r den redan n…mnda koncentra(cid:220) tionen p¿ italienska marknaden, finns det …nd¿ tecken p¿ att gemenskapens industri f¿r allt s…mre m‰jligheter till export, j…mf‰rt med tidigare. En betydande ‰kning av billig import skulle f¿ negativa ¿terverkningar p¿ mark(cid:220) naden f‰r platta produkter, men hittills har priserna f‰r leverans under andra kvartalet h¿llits p¿ samma niv¿ som f‰r f‰rsta kvartalet eller till och med ‰kat n¿got. Om st‰rre m…ngder st¿l skulle b‰rja erbjudas till l¿gt pris, som direkt och/eller i Asien, riskerar man ett prisras p¿ platta produkter under de kommande m¿naderna. indirekt f‰ljd av h…ndelserna Med uppg¿ngen i investeringar har konsumtionen av l¿nga produkter b‰rjat h…mta sig. Den gynnsamma situa(cid:220) tionen inom gemenskapen kompenserar emellertid inte f‰rlusterna som orsakats av minskade exportm‰jligheter. Precis som f‰r platta produkter m…rks en viss prispress, s…rskilt som skrotpriserna redan …r p¿ nedg¿ende. Det finns m¿nga faktorer som motverkar en h¿llbar stabilise(cid:220) ring av priserna p¿ detta omr¿de, bland dem vikande ex(cid:220) port och trenden mot ‰kad import och uppbyggande av stora lager. Man har redan sett priss…nkningar f‰r arme(cid:220) ringsst…nger och valstr¿d f‰r armeringsn…t, medan priset p¿ ‰vriga produkter har f‰rblivet of‰r…ndrat. 2. 5(cid:217)TRENDEN PER PRODUKT Platta produkter -(cid:217)varmvalsade produkter i rullform Efterfr¿gan fr¿n de fr…msta avn…marsektorerna …r till(cid:220) fredsst…llande, lagren …r p¿ normal niv¿ och leveranserna stabilisera sig upp¿t. En l…tt minskning av orderm…ngden j…mf‰rt med ¿rsskiftet 1997/98 kan m…rkas, som f‰ljd av den starkt ‰kade importen fr¿n tredjel…nder. Denna si(cid:220) tuation, som antagligen uppst¿tt genom att handels(cid:220) m‰nstren v…nder mot de europeiska marknaderna, riske(cid:220) rar emellertid att skada stabiliteten hos de inhemska pri(cid:220) serna, om tendensen f‰rst…rks under de kommande m¿(cid:220) naderna. -(cid:217)kallvalsad pl¿t Aktiviteten i de stora avn…marsektorerna s¿som bilindust(cid:220) rin och s…rskilt r‰rtillverkningsindustrin …r mycket livlig, och efterfr¿gan p¿ st¿l …r p¿ en mycket h‰g niv¿. Man kan m…rka en tendens till ‰kad lageruppbyggnad, men det …r ingenting som ger anledning till oro f‰r tillf…llet. En m…rkbart ‰kad import, i synnerhet p¿ den italienska och spanska marknaden, och n…rvaron av st‰rre volymer p¿ gemenskapsmarknaden som helhet kan emellertid f¿ negativa verkningar p¿ priset under andra halv¿ret 1998. -(cid:217)belagd pl¿t Galvaniserad pl¿t har i flera m¿nader befunnit sig i en enast¿ende god situation, p¿ grund av att efterfr¿gan …r h‰g fr¿n bilindustrin, men ocks¿ i ‰kande grad fr¿n 25. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 233/11 byggsektorn. Trots att nya anl…ggningar nyligen tagits i drift och trots mycket h‰gt kapacitetsutnyttjande …r till(cid:220) g¿ngen p¿ dessa produkter inte tillr…cklig f‰r att m‰ta efterf¿gan p¿ marknaden. begr…nsade m‰jligheter till f‰rs…ljningar p¿ export. D…r(cid:220) f‰r …r priset p¿ armeringsst…nger ¿terigen p¿ v…g ned, …ven om man samtidigt ser en liknande tendens f‰r skrotpriserna. Elektrof‰rzinkad pl¿t befinner sig i en liknande situation som galvaniserad pl¿t, men den minskade exporten till Sydostasien och den f‰rv…ntade import‰kningen riskerar att f¿ negativ verkan p¿ priserna f‰r dessa produkter un(cid:220) der loppet av andra delen av 1998. -(cid:217)k v a r t o p l ¿ t Dessa produkter befinner sig just nu i ett mycket gynn(cid:220) samt l…ge, b¿de p¿ den europeiska marknaden och v…rldsmarknaden. Den stora efterfr¿gan s…rskilt fr¿n sek(cid:220) torn f‰r svetsade r‰r med stor diameter och den stabila dollarn ber…ttigar en viss optimism om den framtida ut(cid:220) vecklingen p¿ detta omr¿de, ¿tminstone fram till ¿rsslu(cid:220) tet. Det goda l…get kan emellertid hotas av ‰kningen av importen fr¿n tredjel…nder. L¿nga produkter -(cid:217)tunga profiler och balkar P¿ grund av tj…nliga v…derleksf‰rh¿llanden under vintern h‰ll sig efterfr¿gan p¿ dessa produkter p¿ en mycket h‰g niv¿ …nda fram till de f‰rsta m¿naderna av detta ¿r. Det finns emellertid en tendens till lageruppbyggnad hos mel(cid:220) lanh…nderna, och denna tendens, tillsammans med den kontinuerligt ‰kande importen kan f¿ ¿terverkningar p¿ priset p¿ balkar under andra delen av ¿ret. -(cid:217)v a l s t r ¿ d P¿ v…rldsniv¿ p¿g¿r just nu vissa …ndringar av handels(cid:220) m‰nstren, s…rskilt vad g…ller produkter fr¿n de central(cid:220) och ‰steuropeiska l…nderna och Turkiet, f‰r st¿l av l¿g kvalitet s¿som tr¿d f‰r armeringsn…t. Denna utveckling i handelsm‰nstren p¿verkar allts¿ gemenskapsindustrin p¿ ett indirekt s¿tt, och man ser f‰r n…rvarande en situation p¿ den europeiska marknaden d…r det r¿der ‰verskott, vilket redan har f¿tt vissa negativa verkningar p¿ pri(cid:220) serna. F‰r st¿l av h‰gre kvalitet …r situationen mycket b…ttre; det r¿der konstant efterfr¿gan fr¿n bilindustrin och verkstadsindustrin, …ven f‰r export. -(cid:217)a r m e r i n g s s t … n g e r Den mycket goda j…mvikten som man nyligen kunnat observera p¿ den europeiska marknaden mellan tillg¿ng och efterfr¿gan p¿ armeringsst…nger, st‰rs f‰r tillf…llet av en kombination av vikande efterfr¿gan, ‰kad import och -(cid:217)st¿ngst¿l f‰r handelsj…rn Tack vare s…nkt tillg¿ng i b‰rjan av ¿ret befinner sig dessa produkter i ett stabilt j…mviktsl…ge, b¿de vad g…ller lagerniv¿erna och priserna. I allm…nhet …r utvecklingen p¿ investeringsomr¿det i EU en gynnsam faktor f‰r den f‰rv…ntade f‰rb…ttringen av efterfr¿gan och av priserna p¿ st¿ngst¿l f‰r handelsj…rn under andra delen av ¿ret. 2. 6. (cid:217)UTV´RDERING AV MARKNADEN FˆR R¯ST¯L FˆR ANDRA HALV¯RET OCH FˆR HEL¯RET 1998 i Asien var Exportaktiviteten, som trots h…ndelserna mycket stark under 1997, har utgjort ett mycket starkt bidrag till den europeiska ekonomins uppg¿ng, och ser ut att …ven i forts…ttningen kunna dra f‰rdel av den gynnsamma utvecklingen av vissa inre faktorer. Styrkan av det ekonomiska uppsvinget i EU, som har gi(cid:220) vit nytt liv till aktiviteten i de fr…msta avn…marsektorerna f‰r st¿l, har fortsatt att stimulera konsumtionen i gemen(cid:220) skapen p¿ ett mycket signifikativt s…tt. Den gradvisa f‰rb…ttringen av f‰ruts…ttningarna f‰r ge(cid:220) menskapens st¿lmarknad sedan slutet av 1996 har emel(cid:220) lertid ocks¿ gynnat en mycket stark tillv…xt av importen, i synnerhet sedan b‰rjan av 1998, vilket delvis bidragit till att lager har lagts upp, bland annat av vissa f‰rbru(cid:220) kare. En viss f‰rv…ntad stabilisering av aktiviteten i sektorerna under andra halv¿ret 1998 kommer f‰rmodligen att re(cid:220) sultera i svag tillbakag¿ng i st¿lkonsumtionen j…mf‰rt med de utm…rkta niv¿erna under andra delen av 1997, och man kan d…rf‰r komma att se en liten d…mpning j…mf‰rt med den f‰rsta delen av 1998. De h…r skissade trenderna leder till antagandet att den verkliga st¿lkonsumtionen f‰r andra halv¿ret 1998 (som framkommer i tabell 1) kan komma att uppg¿ till 73 mil(cid:220) joner ton, eller 2(cid:216)% mindre …n f‰r motsvarande period 1997, medan den synliga konsumtionen kan uppvisa en s…nkning i storleksordningen 0,6(cid:216)% till 75 miljoner ton. Om man dessutom tar i ber…kning en ytterligare stark ‰kning av importen och en minskning av st¿lexporterna j…mviktsproduktionen av st¿l p¿ cirka 11,8(cid:216)%, skulle kunna hamma p¿ omkring 78 miljoner ton, vilket mot(cid:220) svarar en s…nkning p¿ 2,5(cid:216)% j…mf‰rt med motsvarande siffra f‰r andra halv¿ret 1997. C 233/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 7. 98 Om man sammanf‰r den konstaterade utvecklingen un(cid:220) der den f‰rra h…lften och den prognostiserade f‰r den senare h…lften, f¿r man en verklig st¿lkonsumtion f‰r hel¿ret 1998 p¿ 155 miljoner ton och en synlig konsum(cid:220) tion p¿ 158 miljoner ton, vilket motsvarar en ‰kning p¿ 3,5(cid:216)% respektive 4,8(cid:216)% j…mf‰rt med 1997. Importen till gemenskapen bed‰ms komma att stiga ytterligare med 25,9(cid:216)% och exporten minska med 12,1(cid:216)%. Enligt dessa ber…kningar skulle st¿lproduktionen i EU uppg¿ till 162 miljoner ton, eller upp med 1,6(cid:216)% j…mf‰rt med 1997. 3. (cid:217)R¯MATERIAL 3. 1(cid:217)SKROTMARKNADEN Efterfr¿gan p¿ skrotmarknaden …r fortfarande stark i Europa och i synnerhet i F‰renta staterna, p¿ grund av ‰kad st¿ltillverkning p¿ elektrisk v…g. Vissa ovanliga handelsm‰nster har allt oftare upptr…tt p¿ den internationella skrotmarknaden, och har ibland anta(cid:220) git stora proportioner p¿ vissa marknader, och orsakat ett tillf…lligt ‰verutbud, …ven p¿ marknader d…r efterfr¿(cid:220) gan var mycket stark. Denna situation, som …r en direkt eller indirekt f‰ljd av vikande efterfr¿gan p¿ skrot i de asiatiska l…nderna, har medf‰rt en s…nkning av skrotpri(cid:220) set i s¿ gott som alla geografiska zoner i v…rlden. Under de kommande m¿naderna ser det inte ut som om den internationella skrotmarknaden kommer att underg¿ n¿gra st‰rre f‰r…ndringar, eftersom tillg¿ngen p¿ denna r¿vara snabbt anpassar sig efter f‰r…ndringar i efterfr¿(cid:220) gan. Det bed‰ms d…rf‰r inte som troligt att man kan f¿ se en ¿terh…mtning av skrotpriset inom den n…rmaste framtiden. 3. 2(cid:217)J´RNMALM Den avsev…rda produktionsh‰jningen av st¿l v…rlden ‰ver och den mer markanta trenden mot anv…ndning av f‰rre(cid:220) ducerat j…rn ligger bakom rekordsiffrorna f‰r j…rnmalms(cid:220) produktionen under 1997. Handelsvolymerna f‰r denna r¿vara har d…rf‰r stigit m…rkbart sedan 1996, och beho(cid:220) vet av att anpassa tillg¿ngen till efterfr¿gan har d…rf‰r ibland kunnat orsaka leveransf‰rseningar, s…rskilt p¿ grund av transportsv¿righeter. Under f‰rsta halv¿ret 1998 har efterfr¿gan p¿ j…rnmalm varit stark och priset stigit n¿got, …ven om man kan f‰r(cid:220) v…nta sig en svag priss…nkning ‰ver hel¿ret, p¿ grund av en f‰rv…ntad nedg¿ng i konsumtionen i vissa l…nder i Asien. Med tanke p¿ det tilltagande behovet av att f‰rse mark(cid:220) naden f‰rs‰ker producenterna emellertid anpassa till(cid:220) g¿ngen genom att utveckla kvaliteten och kapaciteten f‰r pellettillverkning, parallellt med en f‰rb…ttring av trans(cid:220) porten av malmprodukter. 3. 3(cid:217)FERROLEGERINGAR Den starka efterfr¿gan p¿ ferrolegeringar som noterades i EU under andra halv¿ret 1997 har stabiliserat sig under f‰rsta halv¿ret 1998. Om efterfr¿gan ‰kar mer …n till(cid:220) g¿ngen, kan det emellertid ge upphov till en viss pris(cid:220) press, vilket redan har konstaterats f‰r ferrokisel och fer(cid:220) rokiselmangan. F‰r den andra halv¿ret 1998 kan man fr¿n tendensen p¿ marknaden f‰r ferrolegeringar anta att det kommer att r¿da relativ j…mvikt mellan tillg¿ngen och efterfr¿gan, och priserna bed‰ms d…rf‰r inte genomg¿ n¿gra st‰rre fluktueringar. 3. 4(cid:217)TENN, ZINK OCH NICKEL Under 1997 uppvisade produktionen av tenn en blygsam ‰kning fr¿n 1996, medan den synliga konsumtionen av denna metall har varit praktiskt taget of‰r…ndrad under samma period. Enligt prognoserna kommer efterfr¿gan att f‰rbli stark under ¿ret, trots den asiatiska krisen och tack vare h‰g(cid:220) konjunkturen i Europa och Nordamerika. Sedan januari har priset p¿ denna st¿lr¿vara f¿tt uppleva en h‰jning i storleksordningen 12(cid:216)%, och tenn skulle d…rf‰r h‰ra till de f¿ metaller f‰r vilka priset utvecklas upp¿t. F‰r 1998 ser det ut som om v…rldskonsumtionen av zink, i likhet med 1997, kommer att uppvisa en mycket liten ‰kning p¿ 0,6(cid:216)%, och d…rf‰r hamna p¿ omkring 7,8 mil(cid:220) joner ton, medan dess utveckling p¿ gemenskapsmarkna(cid:220) den blir n¿got mer gynnsam. V…rldsproduktionen av zink kan mycket v…l genomg¿ en ‰kning p¿ 3,3(cid:216)% under 1998. Efter rekordsiffrorna f‰r 1997 ser det nu emellertid ut som om v…rlds‰verskottet i v…stv…rlden skulle minska, p¿ grund av avsev…rt s…nkt ex(cid:220) port fr¿n l…nderna i ‰ster och i synnerhet Kina. Priset p¿ zink har karakt…riserats av en viss r‰rlighet ef(cid:220) ter en h‰jdpunkt i augusti 1997, och torde inte underg¿ n¿gra st‰rre variationer under andra delen av 1998, men en viss priss…nkning …r inte utesluten p¿ grund av ett pro(cid:220) gnostiserat ‰kat utbud p¿ marknaden p¿ grund av tren(cid:220) den till minskade lager. F…rska reviderade data fr¿n internationella nickelstudie(cid:220) gruppen f‰r 1997 visar p¿ en ‰kning p¿ 5,7(cid:216)% av pro(cid:220) duktionen av nickel och 7,2(cid:216)% av konsumtionen. Kon(cid:220) sumtions‰kningen beror fr…mst p¿ den mycket starkt ‰kade framst…llningen av rostfritt st¿l. 25. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 233/13 Den minskade konsumtionen i Asien torde kompenseras av en stegrad konsumtion i F‰renta staterna och Europa och man kan d…rf‰r v…nta sig att tillg¿ngen och efterfr¿(cid:220) gan kommer att vara i j…mvikt i slutet av 1998. Nickel(cid:220) priset bed‰ms forts…tta en svagt nedg¿ende trend till ¿rs(cid:220) slutet, …ven om en minskning av exporten fr¿n Ryssland …r att v…nta. 4. SYSSELS´TTNING Tack vare de goda ekonomiska f‰ruts…ttningarna upple(cid:220) ver st¿lsektorn en gynnsam period, vilket …ven tar sig ut(cid:220) tryck i syssels…ttningsniv¿n, genom att det f‰rekommer f…rre nedsk…rningar i arbetskraften …n tidigare. i arbetstillf…llen under 1998 …r enligt Nettof‰rlusten f…rska prognoser i storleksordningen 8(cid:216)000. Denna siffra ¿terspeglar en relativ stabilitet som redan kom till synes under 1997, och visar i hur h‰g grad situationen p¿ marknaden har f‰rb…ttrats j…mf‰rt med kris¿ren, d¿ ned(cid:220) perioden arbetsstyrkan sk…rningarna 1992(cid:134)1996 varje ¿r n…rmade sig 26(cid:216)000 arbetstillf…llen i unionen som helhet. under av Nedsk…rningarna kan emellertid fortfarande bli omfat(cid:220) tande, i Tyskland p¿ grund av konsolideringar och ratio(cid:220) naliseringar, i Spanien, som i ¿r genomf‰r sin f‰rsta om(cid:220) struktureringsplan, och i F‰renade kungariket av olika orsaker. Konsolideringar av f‰retag och anv…ndning av ny tekno(cid:220) logi kan i framtiden medf‰ra justering av arbetsstyrkan inom st¿lindustrin, och nya st‰d¿tg…rder skulle d¿ beh‰(cid:220) vas. Justeringar av arbetsstyrkan har f‰rut skett med hj…lp av f‰rtida uttag, vilket har gjort det m‰jligt f‰r f‰retaget att kraftigt och snabbt minska personalen, men till…mp(cid:220) ningen av s¿dana ¿tg…rder visar en tendens att avta. Under ¿rens lopp har f‰rtida uttag, vilket …r ett relativt skonsamt s…tt att ta ut arbetstagare ur arbetsmarknaden, visat sig bli mycket betungande. Dessutom …r ¿lders(cid:220) strukturen p¿ f‰retagen nu s¿dan att det inte l…ngre …r m‰jligt att snabbt minska arbetsstyrkan genom att bara ta ut de …ldsta arbetstagarna. D…rf‰r tillgriper man i de olika medlemsstaterna oftare alternativa ¿tg…rder. S¿lunda kan vissa regeringar efter franskt m‰nster an(cid:220) v…nda sig av nya l‰sningar s¿som halvpension, och d…ri(cid:220) genom minska den totala arbetstiden. P¿ s¿ s…tt kan man beh¿lla det kunnande och den expertis som de …ldre medarbetarna sitter inne med utan att beh‰va frist…lla yngre personal, som kanske inte skulle ha l…tt att hitta nytt arbete i en period av h‰g arbetsl‰shet. F‰r de arbetstagare inom sektorn som …nd¿ ber‰rs av omstruktureringar och nedl…ggningar kommer kommis(cid:220) sionen att forts…tta att till…mpa sin socialpolitik. F‰rutom utbildningsst‰d och st‰d till eget f‰retagande, som kan socialfonden, kommer samfinansieras av Europeiska samtliga ¿tg…rder som inr…ttats i enlighet med de bilate(cid:220) rala avtalen om st‰d f‰r ¿teranpassning enligt artikel 56. 2 b att forts…tta att g…lla fram till dess att EKSG(cid:220)f‰r(cid:220) draget l‰per ut ¿r 2002. F‰r 1998 uppg¿r anslagen inom EKSG:s budget f‰r tra(cid:220) ditionella st‰d f‰r ¿teranpassning inom kol(cid:220) och st¿l(cid:220) industrin till 70 miljoner ecu. C 233/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 7. 98 Tabell 1 Tillg¿ng och efterfr¿gan p¿ r¿st¿l(cid:216)(˛) EUR(cid:220)15 Faktiska uppgifter 1995 1996 F‰rsta halv¿ret 1997 Andra halv¿ret 1997 R1 Hel¿ret 1997 R1 Uppskattningar F‰rsta halv¿ret 1998 R2 (miljoner ton) Prognoser Andra halv¿ret 1998 1998 Synlig f‰rbrukarkonsum(cid:220) tion(cid:216)(a) 142,0 139,4 ´ndring i grossist(cid:220) lager(cid:216)(b) Synlig konsumtion Import EUR(cid:220)15 Export EUR(cid:220)15 +(cid:216)3,0 145,0 17,0 22,7 ´ndring i producentlager +(cid:216)5,0 Produktion 155,7 (cid:134)(cid:216)4,0 135,4 12,2 28,0 (cid:134)(cid:216)4,0 147,2 75,3 0,0 75,3 6,9 12,0 (cid:134)(cid:216)1,0 79,4 74,5 149,8 82,0 73,0 155,0 +(cid:216)1,0 75,5 7,4 11,9 0,0 80,0 +(cid:216)1,0 150,8 14,3 23,9 (cid:134)(cid:216)1,0 159,4 +(cid:216)1,0 +(cid:216)2,0 83,0 10,0 10,5 75,0 8,0 10,5 +(cid:216)3,0 158,0 18,0 21,0 +(cid:216)0,5 +(cid:216)0,5 +(cid:216)1,0 84,0 78,0 162,0 (˛)(cid:217)(cid:218)Omr…kningsfaktor mellan f…rdiga produkter och r¿st¿l: 1,11. (R1) Reviderade p¿ grundval av faktiska siffror. (R2) Delvis reviderade siffror. (a) Denna uppgift ligger n…ra den faktiska f‰rbrukningen. Den innefattar f‰r…ndringar av grossistledets lager i samtliga l…nder f‰rutom Tyskland, Frankrike, F‰renade kungariket och Beneluxl…nderna, samt lagerf‰r…ndringar i f‰rbrukarnas egna lager. F‰r…ndring av grossistlagren i Tyskland, Frankrike, F‰renade kungariket och Beneluxl…nderna. (b) Tabell 2 Verksamhetsindex (cid:134) EUR(cid:220)12(cid:216)(˛) (ej s…songsjusterat) Perioder Sektorer J…rn(cid:220) och st¿lmanufaktur Mekanisk verkstadsindustri Elektrisk verkstadsindustri Fordonsindustri Andra transportmedel Bygg(cid:220) och anl…ggningsverksamhet Andra halv¿ret 1998 II/1997(cid:216)=(cid:216)100 Andra halv¿ret 1997 II/1996(cid:216)=(cid:216)100 1998 1997(cid:216)=(cid:216)100 1997 1996(cid:216)=(cid:216)100 104,8 104,1 103,8 104,0 107,7 101,2 105,7 106,6 107,1 108,4 111,7 99,6 103,8 105,9 104,7 105,1 106,3 100,8 104,6 105,1 105,7 106,8 111,9 100,1 (˛)(cid:217)I fr¿nvaro av branschvisa uppgifter om st¿lkonsumtionen i ˆsterrike, Finland och Sverige avser dessa angivelser endast den f‰rv…ntade utvecklingen i gemenskapen med 12 medlemmar. Verksamhetsindex f‰r olika st¿lf‰rbrukande branscher har erh¿llits genom en v…gning av de nationella uppgifter som tillhandah¿llits av branschorgani(cid:220) sationerna. P¿ grund av att uppgifter saknas f‰r vissa l…nder …r dessa siffror delvis uppskattningar. K…lla: Kommissionens uppgifter. 25. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 233/15 Tabell 2a Trender inom de st¿lf‰rbrukande branscherna i de viktigaste producentl…nderna(cid:216)(˛) [Verksamhetsindex(cid:216)(ˇ)(cid:129) Medlemsstat Tyskland Frankrike Italien F‰renade kungariket Spanien Sektor/Index II/1998 1998 II/1998 1998 II/1998 1998 II/1998 1998 II/1998 1998 J…rn(cid:220) och st¿lmanufaktur 103,0 104,0 102,8 104,3 Mekanisk verkstads(cid:220) industri 105,0 106,0 101,9 104,8 Elektrisk verkstadsindustri 104,3 105,0 101,9 102,8 Fordonsindustri 104,9 105,0 102,8 104,7 Andra transportmedel 101,0 101,0 109,1 109,1 Bygg(cid:220) och anl…ggnings(cid:220) verksamhet 100,0 99,5 101,0 101,0 (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) (cid:134) 101,0 111,5 110,2 105,0 112,4 103,1 (˛) K…lla: nationella organisationer f‰r st¿lf‰rbrukare. (ˇ)(cid:217)F‰r varje land: F‰rsta kolumnen: verksamhetsindex f‰r andra halv¿ret 1998 (andra halv¿ret 1997(cid:216)=(cid:216)100) Andra kolumnen: verksamhetsindex f‰r hel¿ret 1998 (1997(cid:216)=(cid:216)100). Tabell 3 F‰r…ndring av arbetsstyrkan i st¿lindustrin (inklusive l…rlingar) Medlemsstat Antalet anst…llda (tusental) F‰r…ndring (%) (referensm¿nad) (senaste m¿nad)(cid:216)(˛) ˆsterrike Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Finland Irland Italien Luxemburg Nederl…nderna Portugal Sverige F‰renade kungariket EUR(cid:220)15(cid:216)(ˇ) K…lla: Eurostat 12,7 (december 1996) 22,6 (december 1996) 1,2 (december 1996) 82,8 (februari 1997) 2,0 (december 1996) 23,0 (december 1996) 38,1 (januari 1997) 7,3 (december 1996) 0,4 (december 1996) 37,5 (december 1996) 4,9 (januari 1997) 12,2 (december 1996) 2,2 (december 1996) 13,6 (december 1996) 36,5 (december 1996) 12,5 (december 1997) 20,4 (december 1997) 1,2 (december 1997) 80,6 (februari 1998) 2,1 (december 1997) 22,8 (december 1997) 38,5 (januari 1998) 7,1 (december 1997) 0,4 (december 1997) 37,8 (december 1997) 4,3 (januari 1998) 12,1 (december 1997) 2,0 (december 1997) 13,6 (december 1997) 35,2 (december 1997) 299,6 (december 1996) 291,1 (december 1997) (cid:134)(cid:216)1,6 (cid:134)(cid:216)9,7 0,0 (cid:134)(cid:216)2,7 +(cid:216)5,0 (cid:134)(cid:216)0,9 (cid:216)1,0 (cid:134)(cid:216)2,7 0,0 +(cid:216)0,8 (cid:134)(cid:216)12,2 (cid:134)(cid:216)0,8 (cid:134)(cid:216)9,1 (cid:216)0,0 (cid:134)(cid:216)3,6 (cid:134)(cid:216)2,8 (˛)(cid:217)Senast tillg…ngliga siffror. (ˇ)(cid:217)Eftersom referensperioden inte …r densamma f‰r alla l…nder …r detta medeltal endast v…gledande