title: 99/287/CE: Kommissionens beslut av den 8 juli 1998 som förklarar en koncentration förenlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion (Ärende nr IV/M.1069 - WorldCom/MCI) (delgivet med nr K(1998) 1887) (Endast den engelska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
European Economic Area
economic concentration
restriction on competition
single market
telecommunications industry
transmission network

text: 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/1 II (R(cid:228)ttsakter vilkas publicering inte (cid:228)r obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 8 juli 1998 som f(cid:246)rklarar en koncentration f(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion ((cid:190)rende nr IV/M. 1069 – WorldCom/MCI) (delgivet med nr K(1998) 1887) (Endast den engelska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (1999/287/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det, s(cid:228)rskilt artikel 57. 2 a i detta, med beaktande av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av f(cid:246)retagskon- centrationer (1), senast (cid:228)ndrad genom f(cid:246)rordning (EG) nr 1310/97 (2), s(cid:228)rskilt artikel 8. 2 i denna, med beaktande av kommissionens beslut av den 3 mars 1998 om att inleda f(cid:246)rfaranden i detta (cid:228)rende, (1) Den 20 november 1997 anm(cid:228)lde WorldCom, Inc. (WorldCom) och MCI Communications Corporation (MCI) gemensamt en transaktion genom vilken de b(cid:229)da f(cid:246)retagen skulle sl(cid:229)s sam- man i den mening som avses i artikel 3. 1 a i f(cid:246)r- ordning (EEG) nr 4064/89 (koncentrationsf(cid:246)r- ordningen). Eftersom avtalet i fr(cid:229)ga ingicks f(cid:246)re den 1 mars 1998 till(cid:228)mpades koncentrationsf(cid:246)r- ordningen i dess lydelse f(cid:246)re den (cid:228)ndring som gjordes genom f(cid:246)rordning (EG) nr 1310/97. (2) Den 18 december 1997 meddelade kommissio- nen parterna att ytterligare information var n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att g(cid:246)ra anm(cid:228)lan fullst(cid:228)ndig och att tidsfristerna tills vidare skulle upph(cid:228)vas i avvaktan p(cid:229) de beg(cid:228)rda upplysningarna. Par- terna l(cid:228)mnade svar den 3 februari 1998 och anm(cid:228)lan f(cid:246)rklarades fullst(cid:228)ndig. med beaktande av yttrandet fr(cid:229)n R(cid:229)dgivande kommit- te´n f(cid:246)r koncentrationer (3), och (3) (1) EGT L 395, 30. 12. 1989, s. 1. R(cid:228)ttad version i EGT L 257, 21. 9. 1990, s. 13. (2) EGT L 180, 9. 7. 1987, s. 1. (3) EGT C 122, 4. 5. 1999. I beslut av den 11 december 1997 och 24 februari 1998 kr(cid:228)vde kommissionen att tidsfristen under vilken den anm(cid:228)lda koncen- trationen uppskjuts enligt artiklarna 7. 2 och 18. 2 i koncentrationsf(cid:246)rord- ningen tills dess att ett slutligt beslut hade fat- tats i detta (cid:228)rende. f(cid:246)rl(cid:228)ngas skulle L 116/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 (4) Efter granskning av anm(cid:228)lan fastslog kommis- sionen den 3 mars 1998 att transaktionen omfattades av koncentrationsf(cid:246)rordningen och gav anledning till allvarliga tvivel betr(cid:228)ffande f(cid:246)renligheten med den gemensamma marknaden och kommissionen beslutade att inleda f(cid:246)rfaran- den enligt artikel 6. 1 c i koncentrationsf(cid:246)rord- ningen. intressen i Concert inom en period av h(cid:246)gst 127 dagar d(cid:228)refter. D(cid:228)refter kommer MCI:s f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till Concert att vara begr(cid:228)nsat till ett icke- exklusivt distributionsavtal. III. KONCENTRATIONEN I. PARTERNA (8) Transaktionen som beskrivs i sk(cid:228)l 6 utg(cid:246)r en f(cid:246)retagsfusion och d(cid:228)rmed en koncentration enligt artikel 3. 1 a i koncentrationsf(cid:246)rordning- en. (5) WorldCom och MCI (cid:228)r b(cid:229)da officiellt noterade telebolag baserade i F(cid:246)renta staterna. World- Com tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)nster till f(cid:246)retag och pri- vatkunder som t. ex. kopplade och dedicerade internationell l(cid:229)ngdistans- och lokalf(cid:246)rbindelser f(cid:246)r tal- och datakommunikation (inklusive Internettj(cid:228)nster som framf(cid:246)r allt tillhandah(cid:229)lls genom dotterbolag som t. ex. UUNet, ANS, CNS och GridNet), ”800”-tj(cid:228)nster, telefonkort och betalkort. WorldCom har ett antal dotter- bolag i olika europeiska l(cid:228)nder och bygger fiber- optiska l(cid:228)nkar i ett flertal europeiska huvudst(cid:228)- der. MCI tillhandah(cid:229)ller ett urval av integrerade tj(cid:228)nster f(cid:246)r f(cid:246)retags- och privatkunder inklusive l(cid:229)ngdistansf(cid:246)rbindelser, tr(cid:229)dl(cid:246)sa tj(cid:228)nster, lokala persons(cid:246)kningstj(cid:228)nster, meddelandehantering, informationstj(cid:228)nster, och avancerad v(cid:228)rldsomsp(cid:228)nnande kommunikation inklusive Internet. driftsentreprenad II. TRANSAKTIONEN (6) Enligt villkoren i ett avtal av den 9 november 1997 mellan WorldCom och MCI (koncentra- tionsavtalet) kommer MCI att sl(cid:229)s ihop med TC Investments Corp. , ett f(cid:246)retag i Delaware och ett direkt(cid:228)gt dotterbolag till WorldCom. Varje andel av MCI:s stamaktier kommer att omvand- las till en r(cid:228)ttighet att erh(cid:229)lla ett visst antal av WorldComs stamaktier och varje andel av MCI:s stamaktier av typ A som (cid:228)gs av British att Telecommunications plc omvandlas till en r(cid:228)ttighet att erh(cid:229)lla en (cid:246)ver- enskommen kontantsumma i amerikanska dol- lar. TC Investments Corp. kommer att fortleva som ett bolag under nament MCI Communica- tions Corporation och WorldComs namn kom- mer att (cid:228)ndras till MCI WorldCom. (BT) kommer (7) MCI kommer ocks(cid:229) att f(cid:246)rlora sin r(cid:246)str(cid:228)tt i samriskf(cid:246)retaget med BT, Concert, (inklusive sin r(cid:246)str(cid:228)tt som aktie(cid:228)gare) fr(cid:229)n det (cid:246)gonblick WorldCom/MCI-koncentrationen giltig. MCI kommer helt och h(cid:229)llet att avyttra sina blir IV. GEMENSKAPSDIMENSION (9) Efter att ha gjort justeringar f(cid:246)r att avspegla oms(cid:228)ttning som h(cid:228)nf(cid:246)r sig till f(cid:246)retag som f(cid:246)r- v(cid:228)rvats eller avyttrats efter deras senaste revide- rade r(cid:228)kenskaper (cid:246)verstiger WorldComs globala oms(cid:228)ttning f(cid:246)r 1996 4 miljarder ecu och MCI:s globala oms(cid:228)ttning f(cid:246)r samma period (cid:246)verstiger 14 miljarder ecu. (10) Fastst(cid:228)llandet av oms(cid:228)ttningen inom gemenska- pen enligt koncentrationsf(cid:246)rordningen innefat- tar en f(cid:246)rdelning av oms(cid:228)ttningen p(cid:229) geografisk grundval. Det finns olika m(cid:246)jliga metoder f(cid:246)r att f(cid:246)rdela int(cid:228)kter f(cid:246)r telebolag som tillhanda- int(cid:228)kter h(cid:229)ller tj(cid:228)nster vilka ger upphov till utanf(cid:246)r det land i vilket de (cid:228)r baserade. Enligt alla de f(cid:246)reslagna varianterna har WorldCom och MCI vardera en oms(cid:228)ttning inom gemen- skapen som (cid:246)verstiger 250 miljoner ecu. Vare sig WorldCom eller MCI uppn(cid:229)r mer (cid:228)n tv(cid:229) tredjedelar av sin oms(cid:228)ttning inom gemenska- pen inom en och samma medlemsstat. F(cid:246)ljaktli- gen har koncentrationen en gemenskapsdimen- sion i den mening som avses i artikel 1 i kon- centrationsf(cid:246)rordningen. V. SAMARBETE MED ANDRA KONKURRENSMYNDIGHETER (11) F(cid:246)rslaget till fusion mellan WorldCom och MCI har ocks(cid:229) anm(cid:228)lts till bland annat konkurrens- avdelningen vid F(cid:246)renta staternas justitiedepar- tement. Parterna har gjort de eftergifter som beh(cid:246)vdes f(cid:246)r att F(cid:246)renta staternas justitiedepar- tement och kommissionen skulle kunna utbyta information som parterna l(cid:228)mnat till de b(cid:229)da instanserna. M(cid:229)nga f(cid:246)retag som f(cid:229)tt parallella f(cid:246)rfr(cid:229)gningar fr(cid:229)n b(cid:229)de F(cid:246)renta staternas jus- 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/3 titiedepartement och kommissionen har till(cid:229)tit att instanserna utbyter information, eller har l(cid:228)mnat samma svar till b(cid:229)da instanserna. 1. N(cid:228)toperat(cid:246)rstj(cid:228)nster (12) N(cid:228)r f(cid:246)rslaget till fusion utreddes och analysera- des f(cid:246)rekom omfattande samarbete mellan de tv(cid:229) instanserna, inklusive ett inledande infor- mationsutbyte om analysen och samordnade informationsf(cid:246)rfr(cid:229)gningar. Observat(cid:246)rer fr(cid:229)n F(cid:246)renta staternas justitiedepartement var n(cid:228)rva- rande vid en hearing och m(cid:246)ten och f(cid:246)rhand- lingar med de anm(cid:228)lande parterna anordnades gemensamt. (15) I Unisource-beslutet beskrevs marknaden f(cid:246)r n(cid:228)toperat(cid:246)rstj(cid:228)nster som best(cid:229)ende av uthyr- ning av (cid:246)verf(cid:246)ringskapacitet och tillhandah(cid:229)l- lande av tillh(cid:246)rande tj(cid:228)nster till utomst(cid:229)ende teleoperat(cid:246)rer och tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer. De mest relevanta tj(cid:228)nsterna (cid:228)r kopplad f(cid:246)rmedling, dedicerad f(cid:246)rmedling, erbjudanden om knut- punkter f(cid:246)r telegrafik och (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljartj(cid:228)nster f(cid:246)r tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer utan egna internationella telen(cid:228)t. Eftersom parternas sammanlagda andel inte skulle ha varit tillr(cid:228)ckligt h(cid:246)g f(cid:246)r att ge upphov till farh(cid:229)gor betr(cid:228)ffande konkurrensen (vilket beskrivs nedan) kan fr(cid:229)gan om exakt marknadsdefinition l(cid:228)mnas (cid:246)ppen. VI. F(cid:214)RENLIGHET MED DEN GEMENSAMMA MARKNADEN A. N(cid:190)TOPERAT(cid:214)RS- OCH INTERNETTJ(cid:190)NSTER 2. Tj(cid:228)nster i samband med Internet (13) Parterna h(cid:228)vdade att de relevanta produktmark- naderna f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av (cid:228)rendet skulle grundas p(cid:229) dem som anv(cid:228)ndes vid de tidigare telekommunikationsomr(cid:229)det anm(cid:228)lningar p(cid:229) som behandlats av kommissionen, inklusive (I) (4), Atlas (5) och Phoenix/Global BT/MCI One (6), Uniworld (7) och Unisource (8). Parterna h(cid:228)vdade att om s(cid:229)dana definitioner anv(cid:228)nds finns det (cid:246)verlappningar endast p(cid:229) tre relevanta produktmarknader: teletj(cid:228)nster f(cid:246)r f(cid:246)retag (vil- ket innefattar r(cid:246)st- och datapaket via till exem- pel X25, Frame Relay och Internet-protokoll, VPN (globala virtuella privata n(cid:228)t), tj(cid:228)nster avseende avgiftsfria samtal, s(cid:228)rskilda kort och enkla (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljartj(cid:228)nster och dedicerad (cid:246)ver- f(cid:246)ring), resen(cid:228)rstj(cid:228)nster (vilket innefattar tele- fonkort, f(cid:246)rbetalda tj(cid:228)nster och merv(cid:228)rdestj(cid:228)ns- ter) samt n(cid:228)toperat(cid:246)rstj(cid:228)nster. (14) P(cid:229) grundval av de uppgifter som l(cid:228)mnats av parterna framkom det att i fr(cid:229)ga om resen(cid:228)rs- tj(cid:228)nster och teletj(cid:228)nster f(cid:246)r f(cid:246)retag skulle parter- nas sammanlagda marknadsandelar inte vara st(cid:246)rre (cid:228)n n(cid:229)gra f(cid:229) procent, oberoende av hur de geografiska marknaderna definierats. F(cid:246)rfr(cid:229)g- ningar som gjorts bland tredje parter bekr(cid:228)ftade denna bild, dvs. att (cid:246)verlappningar som man f(cid:246)rmodade skulle uppst(cid:229) p(cid:229) dessa tv(cid:229) mark- nader inte s(cid:229)gs som n(cid:229)gon anledning till farh(cid:229)- gor betr(cid:228)ffande konkurrensen. (4) (cid:190)rende nr IV/34. 857, EGT L 223, 27. 8. 1994, s. 36. (5) (cid:190)rende nr IV/35. 337, EGT L 239, 19. 9. 1996, s. 23. (6) (cid:190)rende nr IV/35. 617, EGT L 239, 19. 9. 1996, s. 57. (7) (cid:190)rende nr IV/35. 738, EGT L 318, 20. 11. 1997, s. 24. (8) (cid:190)rende nr IV/35. 830, EGT L 318, 20. 11. 1997, s. 1. (16) Ett stort antal tredje parter som svarade p(cid:229) kommissionens inledande r(cid:229)dfr(cid:229)gning f(cid:246)respr(cid:229)- kade en definition av en separat marknad, eller en rad marknader, f(cid:246)r Internettj(cid:228)nster till skill- nad fr(cid:229)n marknader f(cid:246)r mer generella datakom- munikationstj(cid:228)nster. De uppgifter som samlats in verkar st(cid:246)dja synpunkten att Internet i sin helhet kanske inte (cid:228)r en enda utan ett flertal marknader. Innan fr(cid:229)gor om marknadsdefinitio- nen behandlas (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ge n(cid:229)gra f(cid:246)rklaringar till hur Internet fungerar. i) Internet (17) Internet utvecklades ursprungligen i F(cid:246)renta sta- terna som ett s(cid:228)tt att koppla samman skilda lokala datan(cid:228)t, exempelvis s(cid:229)dana som (cid:229)terfinns inom en universitets- eller statlig forsknings- anl(cid:228)ggning. Hopkopplingsstrukturen, som var baserad p(cid:229) n(cid:228)t av telekablar, utvecklades med bidrag fr(cid:229)n den amerikanska regeringen, s(cid:228)rskilt fr(cid:229)n National Science Foundation (NSF). Syftet med hopkopplingen var att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r de olika n(cid:228)ten, eller kanske mer korrekt de enskilda dataterminalerna eller v(cid:228)rddatorerna inom varje n(cid:228)t, att kommunicera med varandra. (Termen n(cid:228)t betecknar inte n(cid:229)gon s(cid:228)rskild verk- samhetsstorlek. Den kan till(cid:228)mpas p(cid:229) system som varierar i storlek fr(cid:229)n sm(cid:229) lokala n(cid:228)t instal- lerade i en enda kontorsbyggnad med n(cid:229)got tio- tal slutanv(cid:228)ndarterminaler till ett omfattande system med internationell eller v(cid:228)rldsomsp(cid:228)n- nande hopkoppling av tusentals anv(cid:228)ndare). L 116/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 (18) N(cid:228)t kan drivas enligt olika standarder. Att kunna s(cid:228)nda och ta emot data i l(cid:228)sbar form mellan de n(cid:228)t som Internet best(cid:229)r av (cid:228)r endast m(cid:246)jligt d(cid:228)rf(cid:246)r att alla data (cid:246)verf(cid:246)rs enligt en upps(cid:228)ttning gemensamma protokoll, av vilket TCP/IP-protokollet (transfer control protocol/In- ternet protocol) (cid:228)r det viktigaste. Data som skickas inom ett n(cid:228)t kan naturligtvis (cid:246)verf(cid:246)ras enligt ett lokalt protokoll, men all Internetkom- munikation med externa n(cid:228)t m(cid:229)ste ske i TCP/ IP-format. (19) Den trafik som (cid:246)verf(cid:246)rs p(cid:229) detta s(cid:228)tt best(cid:229)r av elektroniska meddelanden som (cid:228)r nedbrutna i en rad separata datapaket, vilka vart och ett skickas separat genom systemet. Varje datapa- ket inneh(cid:229)ller dirigeringsinformation som g(cid:246)r att kopplingsutrustningen genom vilken datapa- ketet passerar vet vart det skall skickas. Paketen s(cid:228)tts samman igen n(cid:228)r de n(cid:229)tt avsedd destina- tion, dvs. en annan dataterminal n(cid:229)gon annan- stans p(cid:229) Internet s(cid:229) att meddelandet kan l(cid:228)sas av dataanv(cid:228)ndaren. S(cid:229)dana paket kan g(cid:229) direkt fr(cid:229)n det n(cid:228)t varifr(cid:229)n paketet h(cid:228)rr(cid:246)r till slutdes- tinationsn(cid:228)tet om det finns en direkt f(cid:246)rbindelse mellan de tv(cid:229) ber(cid:246)rda n(cid:228)ten, eller via mellanlig- gande n(cid:228)t om det inte finns n(cid:229)gon direkt f(cid:246)rbin- delse. Den s(cid:228)rskilda kopplingsutrustningen (rou- ters) genom vilken paketen m(cid:229)ste passera (cid:228)r utrustad s(cid:229) att den kan k(cid:228)nna igen paketets adress och f(cid:246)ra paketen vidare till n(cid:228)sta kopp- lingspunkt p(cid:229) v(cid:228)gen. (20) De data som skickas via Internet kan ha flera olika former, exempelvis (cid:246)verf(cid:246)ring av post (elektroniska postmeddelanden mellan tv(cid:229) slut- anv(cid:228)ndare p(cid:229) Internet), eller fil(cid:246)verf(cid:246)ring ((cid:246)ver- f(cid:246)ring av datafiler antingen mellan tv(cid:229) slut- anv(cid:228)ndare eller fr(cid:229)n en allm(cid:228)nt tillg(cid:228)nglig plats till en slutanv(cid:228)ndare). Ett nyare utvecklingssteg (cid:228)n sj(cid:228)lva Internet (cid:228)r utvecklingen av World Wide Web. Detta (cid:228)r ett (cid:246)verenskommet format (Hyper-Text Markup Language, eller HTML) f(cid:246)r att visa och uppr(cid:228)tta l(cid:228)nkar mellan data p(cid:229) Internet. Webbplatser (cid:228)r offentligt annonserade adressutrymmen som med anv(cid:228)ndning av HTML visar data som andra anv(cid:228)ndare kan n(cid:229). De inneh(cid:229)ller information eller g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r anv(cid:228)ndare att k(cid:246)pa tj(cid:228)nster eller kommunicera med andra bes(cid:246)kare p(cid:229) samma plats. Nya s(cid:228)tt att anv(cid:228)nda Internet utvecklas hela tiden och anstr(cid:228)ngningar g(cid:246)rs f(cid:246)r n(cid:228)rvarande att tillhandah(cid:229)lla tal- och faxtele- foni via Internetprotokollet. inom Internet kr(cid:228)ver konventionell kopplad taltelefoni, eftersom tra- fiken kan (cid:246)verf(cid:246)ras via samma kablar. Datapa- ket inom Internet s(cid:228)nds normalt inte via allm(cid:228)nt tillg(cid:228)ngliga kretskopplade n(cid:228)t utan (cid:246)verf(cid:246)rs antingen via privata f(cid:246)rhyrda f(cid:246)rbindelser eller via ”virtuella n(cid:228)t” baserade p(cid:229) snabba paketf(cid:246)r- medlande tj(cid:228)nster som tillhandah(cid:229)lls av teleope- rat(cid:246)rer, som t. ex. ramf(cid:246)rmedling (frame relay), X25 eller ATM (asynchronous transfer mode). specialiserad Hopkopplingspunkterna kopplings- och dirigeringsutrustning (routers) f(cid:246)r att kunna identifiera Internetpaketen och rikta in dem p(cid:229) l(cid:228)mplig v(cid:228)g till n(cid:228)sta korsnings- Internetmeddelanden kan ocks(cid:229) (cid:246)ver- punkt. f(cid:246)ras (cid:246)ver det traditionella allm(cid:228)nt tillg(cid:228)ngliga kopplade telen(cid:228)tet (PSTN), via modem som (cid:228)r placerade p(cid:229) de punkter d(cid:228)r man g(cid:229)r in p(cid:229) och l(cid:228)mnar PSTN. Behovet att h(cid:229)lla en kopplad telel(cid:228)nk (cid:246)ppen under hela f(cid:246)rbindelsen, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller l(cid:229)ngdistans(cid:246)verf(cid:246)ring, g(cid:246)r emel- lertid att de flesta ekonomiska f(cid:246)rdelarna med data(cid:246)verf(cid:246)ring n(cid:228)t f(cid:246)rsvinner. Allt eftersom Internettrafiken och kapacitetskraven har (cid:246)kat har branschen tende- rat att lita mindre till utrustning som ursprung- ligen installerats f(cid:246)r taltelefoni. Nyare n(cid:228)t, och uppgradering av n(cid:228)t, m(cid:229)ste i (cid:246)kande omfattning kompletteras med kabelutrustning med stor kapacitet som tagits fram s(cid:228)rskilt med tanke p(cid:229) Internetanv(cid:228)ndning. paketf(cid:246)rmedlande (cid:246)ver (22) Under det f(cid:246)rsta icke-kommersiella skedet hade en tydlig hierarkisk struktur, med Internet lokala n(cid:228)t som t. ex interna universitetsn(cid:228)t anslutna till regionala n(cid:228)t vilka i sin tur var anslutna till den l(cid:229)ngdistans(cid:246)verf(cid:246)ringskapacitet (eller stamn(cid:228)t, backbone) som drevs av US National Science Foundation. Data kunde skickas p(cid:229) ett liknande s(cid:228)tt som vid hanteringen av konventionell kopplad taltelefonitrafik. Tra- fik som h(cid:228)rr(cid:246)rde fr(cid:229)n enskilda lokala n(cid:228)t och om den inte kunde levereras p(cid:229) det n(cid:228)tet s(cid:228)ndes till den regionala n(cid:228)tniv(cid:229)n och om den inte kunde levereras d(cid:228)r eller till n(cid:229)got annat anslu- tet lokalt n(cid:228)t skickades den vidare upp till stam- n(cid:228)tet. N(cid:228)r trafiken hade kommit fram till den relevanta hopkopplingspunkten i stamn(cid:228)tet gick den vidare ned genom regionala och lokala n(cid:228)t till den slutliga adressaten. ii) Kommersiell drift av Internet (21) F(cid:246)rbindelserna inom n(cid:228)ten och mellan n(cid:228)ten sker vanligtvis via vanliga telekablar (eller fiber- optiska kablar). Den underliggande fysiska strukturen f(cid:246)r de flesta Internet-n(cid:228)ten best(cid:229)r huvudskaligen av samma n(cid:228)t som anv(cid:228)nds f(cid:246)r (23) N(cid:228)r NSF i mitten av 1990-talet upph(cid:246)rde att st(cid:246)dja Internet (cid:246)vertog privata f(cid:246)retag uppgiften att tillhandah(cid:229)lla de underliggande l(cid:229)ngdistans- 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/5 f(cid:246)rbindelser som m(cid:246)jliggjorde Internet. N(cid:229)gra av de ursprungliga regionala n(cid:228)ten b(cid:246)rjade att verka p(cid:229) en aff(cid:228)rsm(cid:228)ssig grund och blev tj(cid:228)ns- televerant(cid:246)rer f(cid:246)r Internet (Internet Service Pro- viders, ISP), dvs. de erbj(cid:246)d anslutningstj(cid:228)nster f(cid:246)r Internet p(cid:229) aff(cid:228)rsm(cid:228)ssig grund till betalande abonnenter. Andra kommersiella f(cid:246)retag gick in p(cid:229) denna marknad som tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer och hade med sig nya aff(cid:228)rs- och privatkunder. Med varje ny f(cid:246)rbindelse v(cid:228)xte Internet lite till. Vid den tidpunkt d(cid:229) NSF drog sig tillbaka kunde Internet inte l(cid:228)ngre betraktas som en hierarki av n(cid:228)t f(cid:246)renade genom ett enda enhetligt stamn(cid:228)t utan som ett antal n(cid:228)t som var anslutna till olika stamn(cid:228)t, d(cid:228)r alla stamn(cid:228)t m(cid:229)ste kopplas ihop med varandra om de beroende n(cid:228)ten (eller tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna) skulle kunna forts(cid:228)tta att s(cid:228)nda trafik till varandra. (24) Hopkopplingarna mellan stamn(cid:228)ten gjordes ursprungligen vid nationella hopkopplingspunk- ter (National Access Points, NAP), som var offentliga hopkopplingspunkter som ursprung- ligen best(cid:228)mts av NSF. En nationell hopkopp- lingspunkt best(cid:229)r av en byggnad eller ett utrymme inom en byggnad som inneh(cid:229)ller kopplings- och dirigeringsutrustning till vilken operat(cid:246)rer kan ansluta sina n(cid:228)t och d(cid:228)rmed koppla ihop sig med andra n(cid:228)t som ocks(cid:229) finns vid den nationella hopkopplingspunkten. Fysisk f(cid:246)rbindelse fr(cid:229)n n(cid:228)tet till den nationella hop- kopplingspunkten sker vanligtvis genom en kabelf(cid:246)rbindelse (vanligtvis betecknad reserv- koppling (backhaul) mellan den nationella hop- kopplingspunkten och den n(cid:228)rmaste l(cid:228)mpliga noden p(cid:229) en punkt i det ber(cid:246)rda n(cid:228)tet. Dessa ursprungliga nationella hopkopplingspunkter kompletterades snabbt med andra hopkopp- lingspunkter p(cid:229) initiativ av tillhandah(cid:229)llare av stamn(cid:228)t. Denna andra generation av hopkopp- lingspunkter (cid:228)r tekniskt sett inte nationella hop- kopplingspunkter och betecknas med olika akronymer, exempelvis MAE-(cid:214)st eller MAE-V(cid:228)st (MAE st(cid:229)r f(cid:246)r Met- ropolitan Area Exchange), eller CIX (Commer- cial Internet Exchange), men uppfyller i huvud- sak samma funktion som en nationell hopkopp- lingspunkt. Allt eftersom Internet har ut(cid:246)kats har hopkopplingspunkter (cid:228)ven etablerats utan- f(cid:246)r F(cid:246)renta staterna. Flertalet befintliga offent- liga hopkopplingspunkter en facilitet d(cid:228)r tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer (cid:246)msesidigt kan koppla ihop sig med andra anv(cid:228)ndare, men de (cid:228)r inte f(cid:246)rpliktade att koppla ihop sig med n(cid:229)gon s(cid:228)rskild tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r vid den natio- nella hopkopplingspunkten. tillhandah(cid:229)ller bem(cid:228)rkelse strikt i som t. ex. de interna n(cid:228)ten i stora aff(cid:228)rsorgani- sationer eller en akademisk eller offentlig insti- tution. Hur slutanv(cid:228)ndarens system (cid:228)n (cid:228)r kon- figurerat sker anslutning till Internet vanligtvis genom att man abonnerar p(cid:229) anslutningstj(cid:228)nster som tillhandah(cid:229)lls av en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r f(cid:246)r Internet. (26) En fysik anslutning kr(cid:228)vs mellan en anslutnings- punkt, eller nod, i tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rens n(cid:228)t och terminalen eller terminalerna eller anslutnings- punkten i slutanv(cid:228)ndarens n(cid:228)t. De tj(cid:228)nster som tillhandah(cid:229)lls av tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren inkluderar normalt inte tillhandah(cid:229)llande av denna f(cid:246)rbin- delse. Den sker vanligtvis via det allm(cid:228)nt till- g(cid:228)ngliga kopplade telen(cid:228)tet (kallad uppringbar anslutning) om och n(cid:228)r den beh(cid:246)vs, eller f(cid:246)r kunder som (cid:228)r stora anv(cid:228)ndare med behov av mer kontinuerlig anslutning genom en perma- nent dedicerad f(cid:246)rbindelse, via en privat ledning (eller den virtuella motsvarigheten), kallad dedi- cerad anslutning. F(cid:246)r anv(cid:228)ndning av det all- m(cid:228)nt tillg(cid:228)ngliga kopplade n(cid:228)tet kr(cid:228)vs modem i varje (cid:228)nda av den del av f(cid:246)rbindelsen som g(cid:229)r (cid:246)ver det kopplade n(cid:228)tet. En privat ledning f(cid:246)r dedicerad anslutning kan tillhandah(cid:229)llas av tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren eller abonnenten, men den kan (cid:228)ven hyras av ett telebolag eller n(cid:229)gon annan med n(cid:246)dv(cid:228)ndigt fiberoptiskt n(cid:228)t installerat. lokalt som erbjuder (27) Anslutningspunkterna till tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren, i form av modemportar eller dedicerade anslut- ningsportar, betecknas POP (points of presence). N(cid:228)r det r(cid:246)r sig om uppringbar anslutning best(cid:229)r points of presence vanligtvis av ett telefonnum- mer i en PSTN-v(cid:228)xel. Det (cid:228)r vanligt att en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r uppringbar anslutning f(cid:246)rser abonnenterna med en m(cid:246)jlig- het att ansluta sig till en point of presence till lokaltaxa. Tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren har s(cid:229)ledes nor- malt points of presence inom alla lokala kopp- lingsomr(cid:229)den d(cid:228)r tj(cid:228)nsten skall erbjudas eller tillhandah(cid:229)ller eventuellt avgiftsfria tj(cid:228)nster eller l(cid:229)ngdistanstj(cid:228)nster till lokaltaxor (de senare kal- las ibland virtuella points of presence). N(cid:228)r det r(cid:246)r sig om dedicerad anslutning (cid:228)r points of presence den punkt till vilken abonnenten m(cid:229)ste ha en kabelf(cid:246)rbindelse f(cid:246)r att ansluta sig till tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rens n(cid:228)t. (25) S(cid:229)som Internet fungerar idag (cid:228)r den slutliga konsumenten (eller slutanv(cid:228)ndaren) av Internet- tj(cid:228)nster antingen en enskild datoranv(cid:228)ndare, inom ett f(cid:246)retag eller privat, eller ett lokalt n(cid:228)t (28) Tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rens prim(cid:228)ra funktion (cid:228)r att tillhandah(cid:229)lla anslutning till stort (Internetkonnektivitet) f(cid:246)r sina kunder. D(cid:228)rf(cid:246)r m(cid:229)ste tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren hantera trafik som antingen genererats av kunden eller som (cid:228)r Internet i L 116/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 avsedd f(cid:246)r honom. Trafik som s(cid:228)nts av kunden till dennes tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r kan antingen termi- neras i samma n(cid:228)t, om den (cid:228)r avsedd f(cid:246)r en annan abonnent ansluten till samma n(cid:228)t (s(cid:229) kal- lad intern trafik), eller skickas vidare till ett annat n(cid:228)t (extern trafik). F(cid:246)r de flesta n(cid:228)ten (cid:228)r det troligt att den st(cid:246)rsta delen av trafiken m(cid:229)ste skickas vidare till ett annat n(cid:228)t f(cid:246)r leve- rans. Om det n(cid:228)t fr(cid:229)n vilket trafiken h(cid:228)rr(cid:246)r har en direkt hopkoppling med det n(cid:228)t p(cid:229) vilket den avsedda kunden (cid:229)terfinns, kan trafiken (cid:246)verf(cid:246)ras direkt mellan de b(cid:229)da n(cid:228)ten. Men om de b(cid:229)da ber(cid:246)rda n(cid:228)ten inte har n(cid:229)gon direkt hopkoppling m(cid:229)ste man finna n(cid:229)got s(cid:228)tt att skicka trafiken genom ett eller flera mellanlig- gande n(cid:228)t genom vilka anslutning till det (cid:246)ns- kade n(cid:228)tet slutigen kan n(cid:229)s. Trafik som passerar igenom mellanliggande n(cid:228)t p(cid:229) detta s(cid:228)tt kallas transittrafik. Varje efterf(cid:246)ljande n(cid:228)t genom vil- ket trafik (cid:246)verf(cid:246)rs medf(cid:246)r risk f(cid:246)r ytterligare f(cid:246)rsening och f(cid:246)rlust av paket genom (cid:246)ver- belastning. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r en f(cid:246)rdel med att begr(cid:228)nsa antalet ”hopp” som meddelandena m(cid:229)ste passera. tillf(cid:228)llen (t. ex. i Commercial Internet Exchange, CIX), men detta (cid:228)r inte en modell som i allm(cid:228)n- het har f(cid:246)ljts. (31) I stort sett finns det fyra olika s(cid:228)tt p(cid:229) vilka tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer kan komma (cid:246)verens om att f(cid:246)rdela kostnaderna och riskerna i samband med hopkoppling. S(cid:229)dana avtal kan m(cid:246)jligg(cid:246)ra begr(cid:228)nsad eller obegr(cid:228)nsad (cid:246)verf(cid:246)ring av trafik (cid:246)ver gr(cid:228)nssnittet. F(cid:246)r varje val finns det ett alternativ med trafikutbyte utan kompensation eller mot betalning. I praktiken anv(cid:228)nds f(cid:246)r den allra st(cid:246)rsta delen av samtrafiken idag en av de b(cid:229)da modellerna, vare sig det r(cid:246)r sig om ”pee- f(cid:246)rekommer ring”-uppg(cid:246)relser d(cid:228)r det n(cid:229)gon kompensation men d(cid:228)r det r(cid:229)der begr(cid:228)nsningar f(cid:246)r den typ av trafik som kan (cid:246)verf(cid:246)ras, eller uppg(cid:246)relser om transittrafik, d(cid:228)r det inte r(cid:229)der n(cid:229)gon begr(cid:228)nsning f(cid:246)r den typ av trafik som kan (cid:246)verf(cid:246)ras, men f(cid:246)r vilka betal- ning erl(cid:228)ggs. inte (29) Parterna h(cid:228)vdade att antalet hopp som ett med- delande m(cid:229)ste passera inte har n(cid:229)got att g(cid:246)ra med antalet n(cid:228)t genom vilka det s(cid:228)nds, utan beror p(cid:229) de ber(cid:246)rda n(cid:228)tens arkitektur. Ett med- delande som dirigeras helt och h(cid:229)llet inom ett n(cid:228)t kan s(cid:229)ledes passera fler hopp (cid:228)n ett medde- lande som s(cid:228)nds genom ett antal n(cid:228)t efter varandra. Den viktigaste punkten (cid:228)r emellertid att en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r kan kontrollera antalet interna hopp inom sitt eget n(cid:228)t genom en l(cid:228)mp- lig utformning av n(cid:228)tarkitekturen, men inte har n(cid:229)gon kontroll (cid:246)ver antalet hopp inom externa n(cid:228)t som han m(cid:229)ste anv(cid:228)nda. Ett n(cid:228)t som h(cid:229)ller p(cid:229) att f(cid:246)rlora sin konkurrenskraft p(cid:229) grund av ett on(cid:246)digt stor antal interna f(cid:246)rbindelser eller otillr(cid:228)cklig kapacitet har m(cid:246)jlighet att r(cid:228)tta till problemet. Innehavaren av ett n(cid:228)t som (cid:228)r bero- ende av andra f(cid:246)r sin Internetkonnektivitet, dvs. beroende av att k(cid:246)pa transit, har mycket mindre m(cid:246)jlighet att r(cid:228)tta till problemet. iii) Samtrafik (30) Ur fysisk synvinkel (cid:228)r de alternativ som st(cid:229)r till buds f(cid:246)r n(cid:228)ten i fr(cid:229)ga om samtrafik relativt begr(cid:228)nsade. Tv(cid:229) tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer kan an- tingen komma (cid:246)verens om att koppla ihop sig direkt med varandra eller en grupp av tj(cid:228)ns- televerant(cid:246)rer kan komma (cid:246)verens om en multi- lateral hopkoppling vid en gemensam punkt. Multilateral hopkoppling har provats vid n(cid:229)gra a) ”Peering” (32) De exakta villkoren f(cid:246)r peeringuppg(cid:246)relserna (cid:228)r i huvudsak n(cid:229)got som beslutas mellan de tv(cid:229) ber(cid:246)rda parterna, men den vanliga formen f(cid:246)r peeringuppg(cid:246)relser (cid:228)r att n(cid:228)toperat(cid:246)r A (eller tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r A) g(cid:229)r med p(cid:229) att fr(cid:229)n n(cid:228)tope- rat(cid:246)r B (eller tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r B) ta emot all trafik som h(cid:228)rror fr(cid:229)n B:s kunder och som skall termineras i A:s n(cid:228)t. I geng(cid:228)ld accepterar B en motsvarande f(cid:246)rpliktelse att terminera all trafik som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n A:s kunder och som (cid:228)r avsedd f(cid:246)r B:s n(cid:228)t. Varje part betalar vanligtvis kost- naden f(cid:246)r reservkoppling (backhaul), dvs. f(cid:246)r- bindelsen fr(cid:229)n den n(cid:228)rmaste noden i sitt n(cid:228)t till den punkt d(cid:228)r hopkoppling sker med den part som man har en peeringuppg(cid:246)relse med, samt de egna kostnaderna i samband med sj(cid:228)lva hop- kopplingen. (33) S(cid:229)dana peeringuppg(cid:246)relser grundar sig vanligt- vis p(cid:229) ett system som inneb(cid:228)r ”fakturera och beh(cid:229)ll”, dvs. att den ena sidan inte tar ut n(cid:229)gon betalning fr(cid:229)n den andra som kompensation f(cid:246)r trafik som passerar gr(cid:228)nssnittet. F(cid:246)r att f(cid:246)r- hindra att n(cid:229)gon part utnyttjar detta arrange- mang (cid:228)r det vanligt att peeringavtalet (cid:228)r begr(cid:228)n- sat f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att en part till den andre (cid:246)verl(cid:228)mnar trafik som (cid:228)r avsedd f(cid:246)r eller kom- mer fr(cid:229)n en tredje part (dvs. transittrafik). Om A har ett peeringavtal med B, men inte med C, och B har ett peeringavtal med C, kan A inte anv(cid:228)nda sitt peeringavtal med B som ett s(cid:228)tt att 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/7 f(cid:229) B att skicka sin trafik till C. P(cid:229) samma s(cid:228)tt (cid:228)r A inte f(cid:246)rpliktad att acceptera trafik fr(cid:229)n B som (cid:228)r adresserad till honom men som han vet h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n C. (34) Tills nyligen (cid:228)gde peering huvudsakligen rum vid nationella hopkopplingspunkter eller mot- svarande offentliga hopkopplingspunkter. De exakta reglerna f(cid:246)r typen av hopkoppling varie- rar fr(cid:229)n en nationell hopkopplingspunkt till en annan. I de flesta fallen (fr(cid:229)n vilket CIX eller Commercial Internet Exchange (cid:228)r ett m(cid:228)rkbart undantag) har ingen anv(cid:228)ndare av en nationell hopkopplingspunkt n(cid:229)gon automatisk r(cid:228)ttighet eller skyldighet att koppla ihop sig med n(cid:229)gon annan anv(cid:228)ndare av den nationella hopkopp- lingspunkten. Vid de flesta nationella hopkopp- lingspunkterna m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r varje anv(cid:228)ndare tr(cid:228)ffa ett individuellt (cid:246)msesidigt peeringavtal med alla andra anv(cid:228)ndare vid den nationella hopkopplingspunkten med vilka han (cid:246)nskar utbyta trafik. Det (cid:228)r vanligt att en tj(cid:228)nsteleve- rant(cid:246)r med anspr(cid:229)k p(cid:229) att vara en tillhandah(cid:229)l- lare av stamn(cid:228)t beh(cid:246)ver koppla ihop sig med andra tillhandah(cid:229)llare av stamn(cid:228)t vid mer (cid:228)n en, och vanligtvis flera, nationella hopkopp- lingspunkter. Behovet av anslutningar vid flera nationella hopkopplingspunkter har blivit mer akut allt eftersom trafikkraven p(cid:229) enskilda nationella hopkopplingspunkter har (cid:246)kat och (cid:246)verbelastning och f(cid:246)rseningar vid de nationella hopkopplingspunkterna har blivit en faktor att r(cid:228)kna med. (35) Huvudsakligen f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra s(cid:229)dana pro- blem har st(cid:246)rre akt(cid:246)rer inom branschen b(cid:246)rjat att etablera privata hopkopplingspunkter (be- tecknat privat eller direkt peering) vid vilka de (cid:229)stadkommer direkta (cid:246)msesidiga hopkopplingar med endast en annan tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r. Detta arrangemang undanr(cid:246)jer en del av problemen med multi-occupancy vid de nationella hop- kopplingspunkterna, men tenderar ocks(cid:229) att skapa en separat kategori av tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer som (cid:228)r oberoende av den nationella hopkopp- lingspunkten och som verkar p(cid:229) n(cid:229)got annor- lunda villkor (cid:228)n de konkurrenter som (cid:228)r bundna till den nationella hopkopplingspunkten. (37) ringar eller tekniska uppgraderingar. Det har (cid:228)ven blivit vanligare att innehavaren av det st(cid:246)rre eller tekniskt (cid:246)verl(cid:228)gsna av de b(cid:229)da ber(cid:246)rda n(cid:228)ten beg(cid:228)r vissa minimistandarder i fr(cid:229)ga om n(cid:228)tkvalitet, trafikfl(cid:246)de och tekniskt st(cid:246)d innan peering ens diskuteras. N(cid:229)gra av de st(cid:246)rre tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna har offentliggjort peeringstrategier med vilka de f(cid:246)rs(cid:246)ker att g(cid:246)ra sina villkor for peering (cid:246)ppna, men i slut(cid:228)ndan (cid:228)r en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rs beslut om en peering- uppg(cid:246)relse med n(cid:229)gon annan ett aff(cid:228)rsbeslut och en peeringstrategi kan endast utg(cid:246)ra en riktlinje f(cid:246)r vad tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna kan eller inte kan vara beredda att acceptera. I Internetkulturen har peering alltid betraktats som ett arrangemang f(cid:246)r att dela kostnader och inte ett arrangemang f(cid:246)r kompensation och reglerna f(cid:246)r m(cid:229)nga nationella hopkopplings- punkter f(cid:246)rbjuder formella peeringuppg(cid:246)relser mot betalning. I enlighet med detta allm(cid:228)nna syns(cid:228)tt kommer tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna antingen (cid:246)verens om peering utan kompensation eller s(cid:229) uppr(cid:228)ttar de ett kund/leverant(cid:246)rs- eller transit- f(cid:246)rh(cid:229)llande. D(cid:228)r det r(cid:229)der n(cid:229)got s(cid:229) n(cid:228)r balans mellan n(cid:228)ten n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)rhandlingsposition finns det inte n(cid:229)got st(cid:246)rre incitament p(cid:229) n(cid:229)gon sida att beg(cid:228)ra eller g(cid:229) med p(cid:229) att betala f(cid:246)r en peeringhopkoppling. Denna (cid:229)tskillnad h(cid:229)ller p(cid:229) att f(cid:246)rsvinna genom att innehavarna av de st(cid:246)r- sta n(cid:228)ten b(cid:246)rjar erbjuda peering mot betalning till dem som de v(cid:228)grat att erbjuda peering utan kompensation som ett alternativ till transit eller s(cid:229) f(cid:246)reskriver de mycket str(cid:228)nga villkor, vilket med avseende p(cid:229) kostnader (cid:228)r samma sak f(cid:246)r det mindre n(cid:228)tet. D(cid:228)r det r(cid:229)der en tydlig oba- lans i fr(cid:229)ga om f(cid:246)rhandlingsposition finns det inte n(cid:229)got som hindrar den st(cid:246)rre tj(cid:228)nsteleve- rant(cid:246)ren att antingen beg(cid:228)ra direkt betalning f(cid:246)r peering eller att till(cid:228)mpa villkor som inneb(cid:228)r samma sak. I s(cid:229)dana relationer kan begreppet eftersom peeringpartner konstnadsstrukturen f(cid:246)r den tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r som m(cid:229)ste betala i viss m(cid:229)n dikteras av tj(cid:228)ns- televerant(cid:246)ren p(cid:229) niv(cid:229)n ovanf(cid:246)r och f(cid:246)rh(cid:229)llan- det (cid:228)r likst(cid:228)llt med k(cid:246)p av hopkoppling. vara missvisande, b) Transittj(cid:228)nster (36) S(cid:228)rskilt mot bakrund av den fortsatta (cid:246)kningen av Internetanv(cid:228)ndningen (cid:228)r det i samband med varje peeringuppg(cid:246)relse sannolikt att (cid:229)tminstone en av de tv(cid:229) parterna i peeringuppg(cid:246)relsen kom- mer att betrakta fortsatta kapacitetsuppgrade- ringar och tekniska uppgraderingar av f(cid:246)rbin- delsen som ett pris f(cid:246)r att bibeh(cid:229)lla arrange- manget. En f(cid:246)rl(cid:228)ngning av peeringuppg(cid:246)relsen kan till stor del bero p(cid:229) varje parts vilja att ta h(cid:228)nsyn till den andres (cid:246)nskem(cid:229)l i fr(cid:229)ga om hur hopkopplingen b(cid:246)r hanteras. Detta kan till exempel innefatta en beredvillighet att ta p(cid:229) sig kostnaderna f(cid:246)r (cid:246)msesidiga kapacitetsuppgrade- (38) Definitionen av kundtrafik f(cid:246)r den normala typen av peeringavtal inkluderar trafik som h(cid:228)r- r(cid:246)r inte bara fr(cid:229)n slutanv(cid:228)ndarkunderna till en peeringpartner, utan (cid:228)ven trafik fr(cid:229)n vilka kun- der som helst som sj(cid:228)lva (cid:228)r tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer (nedan i f(cid:246)rekommande fall kallade beroende tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer eller beroende n(cid:228)t). Det fak- tum att trafik fr(cid:229)n beroende n(cid:228)t kan (cid:246)verf(cid:246)ras (cid:246)ver ett peeringgr(cid:228)nssnitt g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r som har peering att p(cid:229) aff(cid:228)rs- m(cid:228)ssig grund erbjuda en transittj(cid:228)nst till kund- n(cid:228)t eller beroende n(cid:228)t. Tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren som har peering kan skicka sin egen och sina kun- L 116/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 ders trafik (cid:246)ver ett peeringgr(cid:228)nssnitt och trafi- ken kan levereras inte bara till direkta slut- anv(cid:228)ndare p(cid:229) n(cid:228)tet p(cid:229) andra sidan av peering- gr(cid:228)nssnittet utan (cid:228)ven till kunder i n(cid:228)t som (cid:228)r beroende av denna peeringpartner. (39) Det b(cid:246)r observeras att anv(cid:228)ndningen av uttrycket transit i detta sammanhang (cid:228)r n(cid:229)got annorlunda (cid:228)n den som man vanligtvis m(cid:246)ter. Inom m(cid:229)nga branscher anv(cid:228)nds termen transit n(cid:228)r varor (cid:246)verl(cid:228)mnas till en transport(cid:246)r som fungerar som mellanhand vid leverans till en tredjepartsadressat. S(cid:229) kallad transittrafik p(cid:229) Internet tillbringar en stor del av tiden med att passera upp eller ned genom successiva hierar- kier vilka (cid:228)r sammanl(cid:228)nkade med varandra till f(cid:246)ljd av vertikala kund-/leverant(cid:246)rsf(cid:246)rh(cid:229)llanden. Den enda g(cid:229)ng d(cid:229) det sker en horisontell r(cid:246)relse mellan n(cid:228)t som inte st(cid:229)r i n(cid:229)got beroendef(cid:246)rh(cid:229)l- lande till varandra (cid:228)r n(cid:228)r trafiken passerar ett peeringgr(cid:228)nssnitt, vilket den vanligtvis endast g(cid:246)r en g(cid:229)ng under sin resa. K(cid:246)p av en transit- tj(cid:228)nst skulle d(cid:228)rf(cid:246)r mer korrekt kunna beskrivas som en r(cid:228)ttighet f(cid:246)r tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren att hans trafik behandlas som trafiken fr(cid:229)n transitleve- rant(cid:246)rens n(cid:228)t vid (cid:246)verf(cid:246)ring (cid:246)ver ett peering- gr(cid:228)nssnitt. (40) Internetkonnektivitet utg(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r en tj(cid:228)nst som kan s(cid:228)ljas och (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljas p(cid:229) aff(cid:228)rsm(cid:228)ssig grund p(cid:229) vilken niv(cid:229) som helst i tj(cid:228)nsteleveran- t(cid:246)rens hierarki. Det finns ingenting som hindrar en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r som etablerar en verksam- het f(cid:246)r att tillhandah(cid:229)lla konnektivitet fr(cid:229)n att erh(cid:229)lla s(cid:229)dan konnektivitet helt och h(cid:229)llet genom en kundrelation med ett (cid:246)verliggande n(cid:228)t (fast(cid:228)n deras huvudsakliga vinstgivande verksamhet kan vara tillhandah(cid:229)llande av mer- v(cid:228)rdes- eller on-linetj(cid:228)nster ut(cid:246)ver det grundl(cid:228)g- gande konnektivitetsutbudet). All trafik till och fr(cid:229)n tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rens kunder m(cid:229)ste passera transit. genom det n(cid:228)t Tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer som fungerer p(cid:229) detta s(cid:228)tt betecknas (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare. som tillhandah(cid:229)ller iv) Internets struktur a) ”Top level”-n(cid:228)t verant(cid:246)rer f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av transittj(cid:228)ns- ter finns det en logisk begr(cid:228)nsning f(cid:246)r proces- sen. Trafik rutinm(cid:228)ssigt som fortl(cid:246)pande skickas till n(cid:228)t p(cid:229) h(cid:246)gre niv(cid:229)er kommer till slut att hamna hos en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r som inte har n(cid:229)gon annan att v(cid:228)nda sig till och som antingen m(cid:229)ste ta eget ansvar f(cid:246)r att leverera trafiken (cid:246)ver peeringgr(cid:228)nssnittet eller returnera den utan att den levererats. Dessa n(cid:228)t (eller de ber(cid:246)rda tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna) kallas h(cid:228)refter top level- n(cid:228)t eller top level-tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer. (42) Innehav av peeringavtal med alla andra top level-n(cid:228)t (cid:228)r en n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r varje tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r som (cid:246)nskar fungera som inne- havare av ett top level-n(cid:228)t. Om det d(cid:228)rf(cid:246)r finns fyra top level-n(cid:228)t inom Internet – A, B, C och D – kan A leverera trafik till B, C eller D eftersom han har separata peeringavtal med var och en av dem. Alla kunder till A kan ocks(cid:229) f(cid:229) sin tra- fik levererad till B, C eller D, liksom naturligtvis till A. De tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer p(cid:229) olika niv(cid:229)er som inte har peeringavtal med A, B, C och D kan inte erbjuda fullst(cid:228)ndig konnektivitet om de inte erh(cid:229)ller transittj(cid:228)nster, antingen direkt eller indirekt (dvs. genom en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r som fungerar som mellanhand) fr(cid:229)n (cid:229)tminstone en av de fyra. (43) Utan s(cid:229)dana top level-n(cid:228)t som tar det yttersta ansvaret f(cid:246)r leverans av all trafik som rutinm(cid:228)s- sigt skickats fr(cid:229)n underordnade n(cid:228)t skulle ingen enstaka tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r ha ett s(cid:229)dant ansvar och paket skulle kunna fastna i (cid:228)ndl(cid:246)sa slingor. Top level-tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna har d(cid:228)rf(cid:246)r en st(cid:228)llning som (cid:228)r annorlunda (cid:228)n den som alla underordnade tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer har. De gyn- nas av att befinna sig i en position d(cid:228)r de inte (cid:228)r beroende av n(cid:229)gon hopkoppling mot betal- ning som t. ex. transit f(cid:246)r att kunna erbjuda full- f(cid:246)rekommer dock st(cid:228)ndig konnektivitet. att n(cid:229)gra av de allra st(cid:246)rsta n(cid:228)ten k(cid:246)per transit i en mycket obetydlig omfattning, t. ex. n(cid:228)r de har (cid:246)vertagit ett transitarrangemang som en del av f(cid:246)rv(cid:228)rvet av en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r). Top level- tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna kan endast bibeh(cid:229)lla sin st(cid:228)llning genom att se till att de forts(cid:228)ttningsvis har peeringavtal med alla andra top level-n(cid:228)t. Om de inte kan s(cid:228)kerst(cid:228)lla eller uppr(cid:228)tth(cid:229)lla s(cid:229)dana avtal kommer de inte att kunna tillhan- dah(cid:229)lla full t(cid:228)ckning och kommer att degrade- ras till den andrarangsst(cid:228)llning som tj(cid:228)nsteleve- rant(cid:246)rer med begr(cid:228)nsad peering har. (Det (41) Fast(cid:228)n tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer f(cid:246)r Internet i tur och ordning kan v(cid:228)nda sig till (cid:228)nnu st(cid:246)rre tj(cid:228)nstele- (44) F(cid:246)rpliktelsen att tillhandah(cid:229)lla fullst(cid:228)ndig kon- nektivitet enbart genom peeringavtal kan f(cid:246)re- 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/9 falla att inneb(cid:228)ra en tung b(cid:246)rda f(cid:246)r innehavaren av top level-n(cid:228)ten, eftersom den antyder att de m(cid:229)ste leta reda p(cid:229) alla nya n(cid:228)t n(cid:228)r dessa etable- ras och etablera peering med dem f(cid:246)r att kunna forts(cid:228)tta att s(cid:228)kerst(cid:228)lla fullst(cid:228)ndig Internetkon- nektivitet f(cid:246)r sina kunder. Top level-n(cid:228)ten har emellertid den starkaste f(cid:246)rhandlingspositionen. Detta beror p(cid:229) att r(cid:228)tten till tillg(cid:229)ng till det st(cid:246)rre n(cid:228)tet (cid:228)r mycket mera v(cid:228)rdefull f(cid:246)r kun- derna i det mindre n(cid:228)tet (cid:228)n motsvarande r(cid:228)ttig- heter i den andra riktningen. Hopkoppling med ett st(cid:246)rre n(cid:228)t kan ge en liten tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r m(cid:246)jlighet att erbjuda sina kunder tillg(cid:229)ng till tusentals webbplatser, medan de befintliga kun- derna i det st(cid:246)rre n(cid:228)tet endast f(cid:229)r en relativt marginell f(cid:246)rdel genom en tillg(cid:229)ng till kanske bara nya webbplatser. F(cid:246)ljaktligen kan det st(cid:246)rre n(cid:228)tet best(cid:228)mma villkoren f(cid:246)r hopkopplingen. Under normala omst(cid:228)ndigheter (cid:228)r det osannolikt att en liten tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r som kommit in p(cid:229) mark- naden skulle erh(cid:229)lla peering fr(cid:229)n ett top level- n(cid:228)t och han skulle d(cid:228)rf(cid:246)r inte ha n(cid:229)got annat val (cid:228)n att k(cid:246)pa transit av ett befintligt top level- n(cid:228)t. F(cid:246)r att vidmakth(cid:229)lla sin st(cid:228)llning beh(cid:246)ver top level-n(cid:228)t bara ha peering med andra n(cid:228)t i samma position och de kan d(cid:228)rmed vara ganska s(cid:228)kra p(cid:229) att de kommer att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till alla nya n(cid:228)t som kommer till p(cid:229) marknaden. hundratals tiotals n(cid:229)gra eller (45) Fast(cid:228)n peeringavtal under det tidigaste skedet av Internet ingicks ganska fritt (cid:228)r innehavare av st(cid:246)rre n(cid:228)t alltmer f(cid:246)rsiktiga n(cid:228)r det g(cid:228)ller att ge mindre n(cid:228)t anslutning p(cid:229) grundval av peering utan kompensation, eftersom detta ger kun- derna i det mindre n(cid:228)tet m(cid:246)jlighet att ”(cid:229)ka sn(cid:229)lskjuts”. F(cid:246)ljaktligen kan mindre tj(cid:228)nsteleve- rant(cid:246)rer som (cid:246)nskar hopkoppling med st(cid:246)rre s(cid:229)dana, och s(cid:228)rskilt de som (cid:246)nskar direkt f(cid:246)r- bindelse med top level-n(cid:228)ten, mycket v(cid:228)l tvingas att uppfylla en rad villkor innan peering kan (cid:246)verv(cid:228)gas. Ans(cid:246)kningar om peering kan avvi- sas, vilket medf(cid:246)r att de ber(cid:246)rda tj(cid:228)nsteleveran- t(cid:246)rerna vanligtvis erbjuds att bli kunder snarare (cid:228)n peeringpartners. De kan besluta att inte bli direkta kunder i ett top level-n(cid:228)t, utan att k(cid:246)pa tj(cid:228)nster genom en (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare. Sv(cid:229)righeten f(cid:246)r de mindre n(cid:228)ten att f(cid:229) till st(cid:229)nd peering med top level-n(cid:228)ten inneb(cid:228)r att antalet tj(cid:228)nsteleve- rant(cid:246)rer som innehar en st(cid:228)llning som top level- n(cid:228)t begr(cid:228)nsas. Branschen (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r uppbyggd med en hierarki av tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer med allt st(cid:246)rre och geografiskt mer omfattande n(cid:228)t som tillhandah(cid:229)ller transit f(cid:246)r mindre och mer lokalt f(cid:246)rankrade tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer som inte kan leverera trafik f(cid:246)r egen r(cid:228)kning. (46) Det b(cid:246)r observeras att fast(cid:228)n top level-n(cid:228)ten utf(cid:246)r en mycket viktig b(cid:228)rarfunktion s(cid:229) (cid:228)r de ocks(cid:229) alla vertikalt integrerade i betydande omfattning. Deras kunder innefattar slutanv(cid:228)n- dare liksom (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare. Att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till dessa top level-n(cid:228)t (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r viktigt f(cid:246)r bero- ende tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer, inte bara som ett s(cid:228)tt att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till det dith(cid:246)rande beroende n(cid:228)tet utan ocks(cid:229) f(cid:246)r att f(cid:229) tillg(cid:229)ng till den direkta kundbasen i top level-n(cid:228)tet. b) Tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer med sekund(cid:228)r peering (47) Mellan ytterligheterna med top level-tj(cid:228)nsteleve- rant(cid:246)rer med enbart peering och (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare med enbart transit finns det en mellankategori av tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer som har n(cid:229)gra egna pee- ringavtal, men som kanske inte har tillr(cid:228)ckligt omfattande peeringavtal f(cid:246)r att kunna erbjuda tillr(cid:228)cklig konnektivitet enbart genom dessa och som kompletterar den genom att k(cid:246)pa transit fr(cid:229)n (cid:229)tminstone ett annat top level-n(cid:228)t. Dessa tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer kallas h(cid:228)r tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer med sekund(cid:228)r peering och de erbjuder kunderna en blandning av (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:229)ld transit och sin egen konnektivitet grundad p(cid:229) peering. P(cid:229) grundval av n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten att k(cid:246)pa transit kan sekun- d(cid:228)ra peeringavtal endast duplicera f(cid:246)rbindelser som kan n(cid:229)s (cid:228)nd(cid:229) genom anv(cid:228)ndning av tran- sittj(cid:228)nster som erbjuds av ett top level-n(cid:228)t. (48) En tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r kan ha sekund(cid:228)ra peering- avtal av olika sk(cid:228)l. N(cid:229)gra f(cid:246)rbindelser kan fin- nas p(cid:229) grund av bekv(cid:228)mlighet eller kostnads- besparingar. Det kan till exempel vara menings- fullt f(cid:246)r tv(cid:229) angr(cid:228)nsande eller (cid:246)verlappande tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer att utbyta trafik direkt i st(cid:228)l- let f(cid:246)r att s(cid:228)nda den som transit (cid:246)ver hundratals eller tusentals extra kilometer genom flera mel- lanliggande n(cid:228)t. Det kan emellertid finnas sk(cid:228)l varf(cid:246)r en direkt lokal hopkoppling (cid:228)r ett d(cid:229)ligt andra alternativ till anv(cid:228)ndning av transit. Detta kan till exempel vara fallet om en av de b(cid:229)da parterna inte kan eller vill g(cid:246)ra den n(cid:246)d- v(cid:228)ndiga ekonomiska investeringen eller bibe- h(cid:229)lla f(cid:246)rbindelsen i ett l(cid:228)mpligt och tillf(cid:246)rlitligt skick, eller d(cid:228)r regleringsm(cid:228)ssiga eller andra hinder g(cid:246)r det sv(cid:229)rt att erh(cid:229)lla fysisk utrustning L 116/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 eller tillst(cid:229)nd f(cid:246)r hopkoppling till rimlig kost- nad eller till vilken kostnad som helst. Trots att det kan verka ologiskt kan det vara enklare och billigare i s(cid:229)dana fall att s(cid:228)nda trafik som (cid:228)r avsedd f(cid:246)r det lokala omr(cid:229)det genom en avl(cid:228)g- sen transitleverant(cid:246)r, trots att trafiken m(cid:229)ste passera en extra str(cid:228)cka. Detta sker f(cid:246)r n(cid:228)rva- rande med en stor del av Internettrafiken inom Europa, d(cid:228)r en betydande andel faktiskt (cid:246)ver- f(cid:246)rs genom n(cid:228)t i F(cid:246)renta staterna. (49) Andra sekund(cid:228)ra peeringavtal kan (cid:229)terspegla tidigare f(cid:246)rh(cid:229)llanden som nu har (cid:228)ndrats, till exempel d(cid:228)r tv(cid:229) n(cid:228)t som tidigare var j(cid:228)mf(cid:246)r- bara i storlek nu visar en stark obalans, men inte desto mindre uppr(cid:228)tth(cid:229)ller peeringf(cid:246)rbin- delser med varandra. Granskning av uppgifter som samlats in under unders(cid:246)kningarna visar att det finns ett antal tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer med sekund(cid:228)r peering som forts(cid:228)tter med peering med top level-n(cid:228)t, men som inte f(cid:246)refaller upp- fylla de tekniska kriterier i fr(cid:229)ga om n(cid:228)tet som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande kr(cid:228)vs av dessa n(cid:228)t fr(cid:229)n nya akt(cid:246)rer som s(cid:246)ker peering. Den fientliga offent- liga reaktion som UUNet m(cid:246)tte vid sitt f(cid:246)rs(cid:246)k 1997 att sluta med peering med ett antal av sina tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer med sekund(cid:228)r peering antyder att dessa fr(cid:229)gor inte enbart avg(cid:246)rs av ekonomiska h(cid:228)nsyn […] (*). Tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer med sekund(cid:228)r peering kan betrakta innehav av offentliga peeringavtal med n(cid:229)gra av top level- n(cid:228)ten som v(cid:228)rdefulla som marknadsf(cid:246)ringsverk- tyg, (cid:228)ven om de av tekniska och ekonomiska sk(cid:228)l anser att de i stor utstr(cid:228)ckning m(cid:229)ste lita till transit f(cid:246)r att leverera en tj(cid:228)nst med den hastighet, kvalitet och tillf(cid:246)rlitlighetsniv(cid:229) som kr(cid:228)vs. (50) I sitt svar p(cid:229) meddelandet om inv(cid:228)ndningar v(cid:228)nde sig de anm(cid:228)lande parterna mot denna syn p(cid:229) Internet som en hierarkisk struktur. De h(cid:228)v- dade att Internet ursprungligen var utformat att vara icke-hierarkiskt f(cid:246)r att undvika de strate- giska svagheter som h(cid:228)nger samman med n(cid:228)t- arkitekturer som grundar sig p(cid:229) centraliserade och hierarkiska kopplingsstrukturer och skik- tade strukturer. Det konstaterades emellertid att dessa m(cid:229)l varken g(cid:228)llde Internets nuvarande kommersiella struktur, nuvarande drift eller dess framtida utveckling och inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis (cid:229)terspeglar tankeg(cid:229)ngarna bakom det ursprun- liga forskningsprojektet. (*) Delar av denna text har utformats s(cid:229) att konfidentiella uppgifter inte skall r(cid:246)jas. Dessa delar omges av en hakpa- rentes och (cid:228)r markerade med en asterisk. v) Ekonomiska aspekter i fr(cid:229)ga om transit j(cid:228)m- f(cid:246)rt med peering utan kompensation (51) Fast(cid:228)n peering utan kompensation ibland fram- j(cid:228)m- st(cid:228)lls som ett kostnadsfritt alternativ (i f(cid:246)relse med att betala f(cid:246)r transit) (cid:228)r detta inte helt korrekt. Varje part i en peeringuppg(cid:246)relse kommer att ha kapitalkostnader f(cid:246)r att instal- lera anslutningen och sedan service- och under- f(cid:246)r att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla en fun- h(cid:229)llskostnader gerande l(cid:228)nk. Huruvida detta (cid:228)r billigare eller dyrare (cid:228)n att k(cid:246)pa transit kommer att vara avh(cid:228)ngigt av de omst(cid:228)ndigheter som g(cid:228)ller f(cid:246)r den ber(cid:246)rda tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren och det pris till vilket transit kan erh(cid:229)llas. (52) N(cid:228)r en uppg(cid:246)relse om peering tr(cid:228)ffats kommer varje part i ett peeringavtal utan kompensation att vilja s(cid:228)kerst(cid:228)lla att det inte missgynnas av en obalans i trafikfl(cid:246)det (cid:246)ver peeringgr(cid:228)nssnit- tet. Till skillnad fr(cid:229)n traditionell avr(cid:228)knings- baserad allm(cid:228)nt tillg(cid:228)nglig kopplad telefoni d(cid:228)r en obalans i fr(cid:229)ga om trafik (cid:228)r ekonomiskt f(cid:246)r- delaktig f(cid:246)r den part som tar emot nettoinfl(cid:246)- det, representerar trafik som tas emot (cid:246)ver ett peeringgr(cid:228)nssnitt en kostnad som skall st(cid:228)llas mot abonnentint(cid:228)kterna. P(cid:229) kort sikt finns det inte n(cid:229)got ekonomiskt incitament att acceptera en obalans i fr(cid:229)ga om trafik. Den logiska grun- den f(cid:246)r ett peeringavtal (cid:228)r att tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)- rerna hj(cid:228)lper varandra att ta hand om varand- ras trafik. Det faktum att n(cid:228)ttrafik (cid:228)r en kost- nad snarare (cid:228)n n(cid:229)got som ger upphov till int(cid:228)k- ter bestyrks genom olika strategier f(cid:246)r trafik- hantering som till(cid:228)mpas av de st(cid:246)rre n(cid:228)ten, vilka alla f(cid:246)rs(cid:246)ker minimera den tid d(cid:229) trafik fr(cid:229)n mindre n(cid:228)t med vilka man har peering (el- ler svar p(cid:229) den trafiken) tillbringar i deras n(cid:228)t. St(cid:246)rre n(cid:228)t kan st(cid:228)lla som villkor f(cid:246)r peering att de mindre n(cid:228)ten kopplas ihop inte bara p(cid:229) en utan flera punkter f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra f(cid:246)r de st(cid:246)rre att till(cid:228)mpa ”hot potato”- eller ”shortest- exit”-dirigering, d(cid:229) trafiken (cid:246)verf(cid:246)rs till det mindre n(cid:228)tet p(cid:229) kortast m(cid:246)jliga v(cid:228)g. (53) Det finns emellertid ocks(cid:229) f(cid:246)rdelar med peering. I den m(cid:229)n som obalanserade trafikfl(cid:246)den f(cid:246)re- kommer tar ingen sida n(cid:229)gon vinstmarginal fr(cid:229)n den andre f(cid:246)r terminering av (cid:246)verskottsfl(cid:246)den i en riktning, men varje sida undg(cid:229)r ocks(cid:229) redo- visnings-, fakturerings- och inkasseringskost- nader. Fast(cid:228)n kostnaderna f(cid:246)r hopkoppling 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/11 m(cid:229)ste b(cid:228)ras kan det till och med vara billigare att ha ett stort antal peeringavtal (cid:228)n att k(cid:246)pa transit. (54) Eftersom ett obalanserat peeringarrangemang (cid:228)r betydligt mer f(cid:246)rdelaktigt f(cid:246)r det mindre av de b(cid:229)da n(cid:228)ten, har st(cid:246)rre tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer f(cid:246)r Internet blivit mer f(cid:246)rsiktiga n(cid:228)r det g(cid:228)ller i vil- ken utstr(cid:228)ckning de till(cid:229)ter sm(cid:229) tj(cid:228)nsteleveran- t(cid:246)rer att ”(cid:229)ka sn(cid:229)lskjuts” genom att kostnads- fritt anv(cid:228)nda st(cid:246)rre tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rers n(cid:228)t. Inf(cid:246)randet av peeringstrategier av st(cid:246)rre tj(cid:228)ns- televerant(cid:246)rer har ocks(cid:229) k(cid:228)nnetecknats som ett s(cid:228)tt att h(cid:229)lla kvar kunder som betalar f(cid:246)r transit genom att hindra dem fr(cid:229)n att sj(cid:228)lva bli full- fj(cid:228)drade top level-tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer. Det b(cid:246)r noteras att tillk(cid:228)nnagivandet av en peeringstra- tegi inte hindrar en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r fr(cid:229)n att hantera alla f(cid:246)rfr(cid:229)gningar som han finner l(cid:228)mp- ligt, oberoende av vilken peeringstrategi som kan komma att meddelas. (55) Att k(cid:246)pa transit kan emellertid (cid:228)ven ha f(cid:246)rdelar. Det inneb(cid:228)r att man undg(cid:229)r kapitalkostnader f(cid:246)r att bygga faciliteter och riskerna i samband med att f(cid:246)rhandla fram samtrafikavtal. Det kan (cid:228)ven vara b(cid:228)ttre att k(cid:246)pa transit direkt fr(cid:229)n ett top level-n(cid:228)t med (cid:229)tf(cid:246)ljande garantier f(cid:246)r kva- litet, hastighet och tillf(cid:246)rlitlighet (cid:228)n att f(cid:246)rlita sig p(cid:229) f(cid:246)r(cid:229)ldrade sekund(cid:228)ra peeringf(cid:246)rbindelser. (56) Att ber(cid:228)kna de relativa kostnaderna har visat sig sv(cid:229)rt d(cid:228)rf(cid:246)r att detta beror p(cid:229) den ber(cid:246)rda enskilda partens f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Teleoperat(cid:246)rer med en relativt stor installerad bas av fiberop- tisk kabel kan mycket v(cid:228)l finna att kostnaden f(cid:246)r att k(cid:246)pa transit inte st(cid:229)r i proportion till vad det skulle kosta att ansluta sig till top level- tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer genom peeringavtal. till (57) Det kan visa sig att f(cid:246)r en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r som m(cid:229)ste k(cid:246)pa transit skulle det mest effektiva arrangemanget vara att anv(cid:228)nda de sekund(cid:228)ra peeringavtal han kan f(cid:229) i s(cid:229) stor utstr(cid:228)ckning transitleverant(cid:246)ren som m(cid:246)jligt och att endast skicka den trafik som han inte kan s(cid:228)nda via sina egna peeringgr(cid:228)nssnitt. Teoretiskt skulle detta g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r honom att k(cid:246)pa s(cid:229) lite transit som m(cid:246)jligt. Om tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren m(cid:229)ste ta p(cid:229) sig relativt h(cid:246)ga (och oundvikliga) kostnader f(cid:246)r transitarrangemanget p(cid:229) grundval av den installerade teoretiska (cid:246)verf(cid:246)ring av data i st(cid:228)llet f(cid:246)r den faktiska anv(cid:228)ndningen, erbjuder sekund(cid:228)ra peeringavtal i praktiken kanske inte s(cid:229) mycket som transit- f(cid:246)rbindelsen inte redan tillhandah(cid:229)ller och har kanske ett symboliskt snarare (cid:228)n ett faktiskt v(cid:228)rde. f(cid:246)rbindelsens B. DEFINITION AV MARKNADEN 1. Produktmarknader i) Anslutningstj(cid:228)nster fr(cid:229)n v(cid:228)rddator till ”point of presence” (58) Den f(cid:246)rsta och sista l(cid:228)nken i kedjan (cid:228)r f(cid:246)rbin- delsen mellan v(cid:228)rddatorerna (eller anslutnings- punkterna n(cid:228)r det g(cid:228)ller ett privat n(cid:228)t) och tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rens n(cid:228)rmaste point of presence. Som n(cid:228)mndes tidigare sker denna f(cid:246)rbindelse antingen (cid:246)ver det allm(cid:228)nt tillg(cid:228)ngliga kopplade n(cid:228)tet eller genom en privat dedicerad f(cid:246)rbindel- se. Denna f(cid:246)rbindelse tillhandah(cid:229)lls normalt fast(cid:228)n detta kan inte av tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren, vara fallet om kunden beg(cid:228)r det. N(cid:228)r det g(cid:228)ller uppringbar anslutning f(cid:246)rlitar sig kunden vanli- gen p(cid:229) tj(cid:228)nster fr(cid:229)n operat(cid:246)ren av det lokala allm(cid:228)nt tillg(cid:228)ngliga telen(cid:228)tet. Med dedicerad anslutning finns det ett flertal alternativ, inklu- sive eget tillhandhah(cid:229)llande, att f(cid:229) en f(cid:246)rhyrd f(cid:246)rbindelse fr(cid:229)n ett telebolag eller n(cid:229)got annat allm(cid:228)nnyttigt f(cid:246)retag som (cid:228)r berett att erbjuda en s(cid:229)dan tj(cid:228)nst, eller kanske fr(cid:229)n tj(cid:228)nsteleveran- t(cid:246)ren sj(cid:228)lv. (59) Konkurrensvillkoren p(cid:229) denna niv(cid:229) skiljer sig fr(cid:229)n dem som g(cid:228)ller p(cid:229) tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rsniv(cid:229)n eller l(cid:228)ngre bak i distributionskedjan. Det finns inte n(cid:229)gon som skiljer lokala teletj(cid:228)nster som kanske k(cid:246)ps f(cid:246)r Internet fr(cid:229)n de teletj(cid:228)nster som kan k(cid:246)pas f(cid:246)r n(cid:229)gon annan form av tele- foni i accessn(cid:228)tet. Dedicerad anslutning (cid:228)r helt enkelt tillhandah(cid:229)llande av en kabelf(cid:246)rbindelse och de leverant(cid:246)rer p(cid:229) marknaden som tillhan- dah(cid:229)ller denna tj(cid:228)nst kan vara telebolag men lika v(cid:228)l n(cid:229)got annat f(cid:246)retag som kan hyra ut eller utveckla n(cid:246)dv(cid:228)ndig kapacitet. Ingen av dem som besvarade kommissionens f(cid:246)rfr(cid:229)gan ans(cid:229)g att n(cid:229)gra relevanta marknader p(cid:229) denna niv(cid:229) skulle p(cid:229)verkas av fusionen och fr(cid:229)gest(cid:228)ll- ningen unders(cid:246)ktes inte vidare. ii) Anslutningstj(cid:228)nster f(cid:246)r Internet (60) Inledningsvis h(cid:228)vdade parterna att Internettj(cid:228)ns- ter (cid:228)r utbytbara mot andra former av data(cid:246)ver- f(cid:246)ringstj(cid:228)nster. Detta syns(cid:228)tt framst(cid:229)r inte som v(cid:228)l underbyggt. Kunder som k(cid:246)per en anslut- ningstj(cid:228)nst till Internet g(cid:246)r detta med f(cid:246)rv(cid:228)nt- ningen att den kommer att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att n(cid:229) andra anv(cid:228)ndare anslutna till Inter- net. Tillhandah(cid:229)llandet av s(cid:228)rskilda data(cid:246)ver- f(cid:246)ringsfaciliteter slut- anv(cid:228)ndare som anv(cid:228)nder andra dataprotokoll fr(cid:229)n slutanv(cid:228)ndare till L 116/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 kan g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r kunder att n(cid:229) ett begr(cid:228)nsat antal andra kunder som anv(cid:228)nder samma protokoll, men det skulle inte tillhanda- h(cid:229)lla den permanenta, obundna tillg(cid:229)ng till samtliga Internetanv(cid:228)ndare vilket (cid:228)r huvudsyftet med att k(cid:246)pa tj(cid:228)nsten. F(cid:246)ljaktligen skulle andra former av data(cid:246)verf(cid:246)ringstj(cid:228)nster knappast utg(cid:246)ra n(cid:229)gon ers(cid:228)ttning. (61) Tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren tillhandah(cid:229)ller grundl(cid:228)g- gande anslutning i form av s(cid:229)dan h(cid:229)rdvara, pro- gramvara, n(cid:228)tkonfiguration, kundsupport och s(cid:229)dana faktureringstj(cid:228)nster som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r kunden att anv(cid:228)nda sin Internetanslutning. iii) Top level eller universell Internetkonnek- tivitet (62) Leverant(cid:246)rerna av s(cid:229)dana anslutningstj(cid:228)nster f(cid:246)r Internet kan vara vertikalt integrerade i st(cid:246)rre eller mindre ustr(cid:228)ckning och kan sj(cid:228)lva vara innehavare av top level-n(cid:228)t, tj(cid:228)nsteleveran- t(cid:246)rer med sekund(cid:228)r peering eller (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare. Fr(cid:229)gan betr(cid:228)ffande definitionen av marknaden (cid:228)r huruvida tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna alla konkurre- rar med varandra f(cid:246)r att tillhandah(cid:229)lla samma konnektivitetstj(cid:228)nster eller om det finns n(cid:229)gra (cid:229)tskilda och smalare marknader inom sektorn. (63) I praktiken har ingen tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r r(cid:229)d att bygga upp sitt konnektivitetserbjudande stegvis. Hans kunder f(cid:246)rv(cid:228)ntar sig omedelbart att tj(cid:228)ns- televerant(cid:246)ren kan s(cid:228)nda och ta emot medde- landen till och fr(cid:229)n var som helst och (cid:246)verallt p(cid:229) Internet. Begr(cid:228)nsningarna f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:246)ken att g(cid:246)ra detta genom (cid:246)msesidiga peeringuppg(cid:246)rel- ser har redan beskrivits och dessa (cid:228)r oerh(cid:246)rt stora (kapitalinvesteringar reservkoppling (backhaul), f(cid:246)rhandlingar om tusentals enskilda samtrafikavtal och risker f(cid:246)r att f(cid:246)rhandlingar misslyckas, etc. ). Konnektivitet m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r erh(cid:229)llas fr(cid:229)n n(cid:229)gon som direkt eller indirekt n(cid:229)r (cid:246)ver hela Internet, med l(cid:228)mpliga kvalitets-, has- tighets- och tillf(cid:246)rlitlighetsstandarder. f(cid:246)r tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rers n(cid:228)t, deras kunder och underordnade n(cid:228)t. Hopkopplingarna kan inne- fatta transit eller peering. Generellt sett g(cid:228)ller att ju mindre tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren (cid:228)r, desto mer sannolikt (cid:228)r det att han f(cid:246)rlitar sig mycket eller helt och h(cid:229)llet p(cid:229) transit, och ju st(cid:246)rre tj(cid:228)nstele- verant(cid:246)ren (cid:228)r, desto mer sannolikt (cid:228)r det att han f(cid:246)rlitar sig p(cid:229) interna f(cid:246)rbindelser eller pee- ring. Inneh(cid:229)llet och priset f(cid:246)r den produkt som erbjuds fr(cid:229)n enskilda tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer kom- mer d(cid:228)rf(cid:246)r att vara avh(cid:228)ngigt av faktorer som storleken p(cid:229) tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rens n(cid:228)t och den exakta typen av relation som han har till andra n(cid:228)t. Utbudet kan ocks(cid:229) vara n(cid:229)got differentierat med avseende p(cid:229) kvalitet, eftersom ett n(cid:228)t som dirigerar meddelanden p(cid:229) ett s(cid:228)tt som kr(cid:228)ver m(cid:229)nga hopp inte kommer att kunna erbjuda samma standard som ett n(cid:228)t som kan leverera f(cid:229) hopp. Utbudet meddelanden med mycket fr(cid:229)n ett n(cid:228)t kan d(cid:228)rf(cid:246)r i princip ers(cid:228)tta tj(cid:228)ns- teutbudet fr(cid:229)n ett annat, f(cid:246)rutsatt att de b(cid:229)da n(cid:228)ten kan erbjuda likv(cid:228)rdig tj(cid:228)nstekvalitet, men tv(cid:229) n(cid:228)t som (cid:228)r mycket differentierade med avse- ende p(cid:229) tj(cid:228)nstekvalitet (cid:228)r kanske inte utbytbara. (65) De enda organisationer som kan leverera full- st(cid:228)ndig Internetkonnektivitet helt och h(cid:229)llet p(cid:229) egen hand (cid:228)r top level-tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna. Denna konnektivitet kallas nedan top level-In- ternetkonnektivitet eller universell Internetkon- nektivitet. Tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer med sekund(cid:228)r peering kan kanske leverera n(cid:229)gon egen pee- ringbaserad konnektivitet (eller andrahands- konnektivitet), men m(cid:229)ste komplettera den med k(cid:246)p av transit. (cid:138)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare kan bara tillhan- dah(cid:229)lla (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:229)ld konnektivitet, men det kan vara en komibination av f(cid:246)rsta- och andra- handskonnektivitet beroende p(cid:229) fr(cid:229)n vem den k(cid:246)ps. (66) De produkter som erbjuds i top level-n(cid:228)ten kan differentieras genom att konnektiviteten tillhan- dah(cid:229)lls helt och h(cid:229)llet genom peering-avtal mel- lan dessa top level-n(cid:228)t eller internt. Om top level-n(cid:228)ten utg(cid:246)r en egen marknad m(cid:229)ste det visas varken tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna med sekund(cid:228)r peering eller (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljarna p(cid:229)tagligt kan p(cid:229)verka beteendet hos innehavarna av top level-n(cid:228)ten och hindra dem fr(cid:229)n att agera p(cid:229) ett oberoende s(cid:228)tt. att (64) Den konnektivitetstj(cid:228)nst som erbjuds av varje tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r (cid:228)r unik i den betydelsen att ingen annan tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r erbjuder en pro- dukt som (cid:228)r identisk. Var och en erbjuder en blandning dels av direkt anslutning till sina egna direktanslutna kunder och kunder i under- ordnade n(cid:228)t, och dels hopkoppling med andra (67) Om top level-n(cid:228)ten (cid:246)kade priset p(cid:229) sina tj(cid:228)nster f(cid:246)r Internetkonnektivitet med t. ex. 5 % skulle i princip (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljarnas kostnadsbas (cid:246)ka med samma belopp och den (cid:246)kningen m(cid:229)ste (cid:246)ver- f(cid:246)ras till kunden. D(cid:228)rf(cid:246)r kan de rena (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)l- jarna inte (cid:229)stadkomma ett konkurrenstryck i fr(cid:229)ga om priserna fr(cid:229)n innehavarna av top level- n(cid:228)tet. 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/13 (68) St(cid:228)llningen f(cid:246)r tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer med sekund(cid:228)r peering (cid:228)r ganska annorlunda. Till skillnad fr(cid:229)n rena (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare (cid:228)r de inte helt bundna av pri- serna fr(cid:229)n top level-n(cid:228)ten. De har ett antal pee- ringavtal, antingen med andra tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)- rer i samma st(cid:228)llning eller med n(cid:229)gra, dock inte alla top level-n(cid:228)t. Dessa avtal kan eventuellt erbjuda n(cid:229)gon begr(cid:228)nsad m(cid:246)jlighet till substitu- tion genom att ge dem tillg(cid:229)ng till n(cid:229)gra webbplatser utan att de m(cid:229)ste g(cid:229) via de n(cid:228)t som innehas av top level-tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna, men det kommer att finnas luckor i t(cid:228)ckningen. Ju st(cid:246)rre peeringf(cid:246)rbindelsernas r(cid:228)ckvidd (cid:228)r, desto troligare (cid:228)r det att en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r med sekund(cid:228)r peering kan tillhandah(cid:229)lla t(cid:228)ck- ning. Om det till exempel finns fem lika stora top level-n(cid:228)t (cid:228)r en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r med avtal om sekund(cid:228)r peering med fyra av dessa n(cid:228)t i ett b(cid:228)ttre l(cid:228)ge att ut(cid:246)va ett konkurrenstryck (cid:228)n en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r med peeringf(cid:246)rbindelser endast till ett av de fem n(cid:228)ten. Andrahandskonnektivi- teten fr(cid:229)n en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r med sekund(cid:228)r peering kan dock aldrig erbjuda en tj(cid:228)nst som (cid:228)r ett tillr(cid:228)ckligt substitut f(cid:246)r den f(cid:246)rstahands- konnektivitet som tillhandah(cid:229)lls av top level-n(cid:228)t som betraktas som en del av samma marknad. (69) Tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer med sekund(cid:228)r peering som vill erbjuda fullst(cid:228)ndig konnektivitet kan inte undvika att forts(cid:228)tta att k(cid:246)pa viss transit fr(cid:229)n top level-n(cid:228)ten och deras kostnadsbas (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r l(cid:229)st i den m(cid:229)n som de forts(cid:228)ttningsvis tvingas till detta. Det finns inget bel(cid:228)gg f(cid:246)r att kun- derna skulle acceptera en begr(cid:228)nsad anslut- ningstj(cid:228)nst som ers(cid:228)ttning f(cid:246)r en komplett tj(cid:228)nst och det (cid:228)r inte sannolikt att en pris(cid:246)kning med 5–10 % (cid:228)r tillr(cid:228)cklig f(cid:246)r att f(cid:229) kunderna att byta. Enligt testet betr(cid:228)ffande ett hypotetiskt monopolf(cid:246)retag finns det, om top level-n(cid:228)ten skulle agera som en enhet, ingen som kan till- handah(cid:229)lla en l(cid:228)mplig ers(cid:228)ttningstj(cid:228)nst som svar p(cid:229) pris(cid:246)kningarna. Om alla top level-tj(cid:228)ns- televerant(cid:246)rer skulle (cid:246)ka sina hopkopplings- avgifter f(cid:246)r transit med 5 %, kan tj(cid:228)nsteleveran- t(cid:246)rerna utanf(cid:246)r denna grupp fortfarande skapa ett konkurrenstryck i den m(cid:229)n som de kan anv(cid:228)nda sina peeringavtal med n(cid:229)gra av top level-n(cid:228)ten f(cid:246)r att undg(cid:229) effekten av h(cid:246)jningen av transitavgifterna. Om de m(cid:246)ter en s(cid:229)dan reaktion mot sin pris(cid:246)kningsstrategi kan top level-n(cid:228)ten svara med att ta betalt f(cid:246)r all sam- trafik, oavsett om den beskrivs som peering eller transit. Om detta h(cid:228)nder skulle den oj(cid:228)mlika f(cid:246)rhandlingspositionen f(cid:246)r tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer med sekund(cid:228)r peering inte g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att erbjuda ett verkligt konkurrenskraftigt svar. (70) Sammanfattningsvis (cid:228)r den marknad som (cid:228)r relevant f(cid:246)r de samg(cid:229)ende parterna marknaden f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av top level-Internetkon- nektivitet eller universell Internetkonnektivitet, som beskrivit ovan. iv) Utveckling av marknadsdefinitionen (71) Begreppet top level-n(cid:228)t motsvarar kanske inte dagens ekonomiska realitet eftersom n(cid:229)gra av akt(cid:246)rerna som innehar n(cid:228)t som uppenbarligen kan fungera som top level-n(cid:228)t i sj(cid:228)lva verket betalar f(cid:246)r en del av eller all sin peering. Andra utnyttjar kanske peeringavtal som inte l(cid:228)ngre skulle ing(cid:229)s idag, och deras st(cid:228)llning som top level-n(cid:228)t kan d(cid:228)rf(cid:246)r ifr(cid:229)gas(cid:228)ttas. F(cid:246)ljden av detta (cid:228)r att antalet f(cid:246)retag som faktiskt kan skapa ett konkurrenstryck kan vara mindre (cid:228)n vad som antyds av begreppet top level-n(cid:228)t. (72) Under de senaste (cid:229)ren har det skett en avsev(cid:228)rd (cid:246)kning av trafiken p(cid:229) Internet. Stora kapacitets- inte s(cid:229) uppgraderingar har varit n(cid:246)dv(cid:228)ndiga, mycket f(cid:246)r att f(cid:229) konkurrensf(cid:246)rdelar utan helt enkelt f(cid:246)r att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla en godtagbar tj(cid:228)ns- tekvalitet med avseende p(cid:229) hastighet och tillf(cid:246)r- litlighet mot bakgrund av (cid:246)kad anv(cid:228)ndning och inte d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:246)verbelastning. Problemet beror bara p(cid:229) nya anv(cid:228)ndare utan p(cid:229) nya till(cid:228)mpning- ar, s(cid:229)som video(cid:246)verf(cid:246)ring, som (cid:228)r mycket kr(cid:228)- vande med avseende p(cid:229) bandbredd. Kapaciteten p(cid:229) de st(cid:246)rsta kablarna i de st(cid:246)rsta n(cid:228)ten har (cid:246)kat avsev(cid:228)rt p(cid:229) mycket kort tid. De top level- f(cid:246)rbindelser som tidigare skedde via T1-kablar med kapaciteter, eller hastigheter, p(cid:229) 1,544 Mbps (1 544 000 bits per sekund) sker nu (cid:246)ver DS3 eller T3 (motsvarande 45 Mbps) och de flesta st(cid:246)rre stamn(cid:228)ten kommer snart att ha f(cid:246)r- bindelser med hastigheter p(cid:229) OC-3 (155 Mbps) och till och med OC-123 (622 Mbps). N(cid:228)t som inte har utvecklats tekniskt och kapacitetsm(cid:228)s- sigt har kommit p(cid:229) efterk(cid:228)lken. (cid:190)ven om s(cid:229)dana statiska n(cid:228)t tidigare kunde erbjuda top level-Internetkonnektivitet eller universell Inter- netkonnektivitet enligt de standarder som d(cid:229) g(cid:228)llde kan de kanske inte g(cid:246)ra detta idag. L 116/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 som (cid:228)r n(cid:228)rvarande hopkopplingspunkter (73) Till f(cid:246)r en relativt kort tid sedan kunde innehav av till exempel peeringavtal vid offentliga natio- nella hopkopplingspunkter med alla andra vid tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer ha nationella s(cid:229)dana garanterat den ber(cid:246)rde tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren en st(cid:228)llning som top level-n(cid:228)t. Allteftersom (cid:246)ver- belastningen vid de nationella hopkopplings- punkterna har (cid:246)kat har de st(cid:246)rsta leverant(cid:246)- rerna emellertid alltmer b(cid:246)rjat att utforma sina egna privata peeringarrangemang vid andra punkter (cid:228)n de nationella hopkopplingspunkter- na. Medan de st(cid:246)rsta leverant(cid:246)rerna forts(cid:228)tter med peering vid de nationella hopkopplings- punkterna skulle det faktum att de ocks(cid:229) v(cid:228)ljer att ha privata peeringuppg(cid:246)relser med varandra inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis p(cid:229)verka marknadsdefinitio- nen. Om de mindre tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande endast har peering vid de nationella hopkopplingspunkterna emellertid skulle f(cid:246)r- v(cid:228)gras privat peering utan kompensation av de st(cid:246)rsta n(cid:228)ten, skulle de inte l(cid:228)ngre kunna fun- gera som top level-n(cid:228)t och inte omfattas av marknadsdefinitionen. Eftersom denna process befinner sig i ett tidigt stadium kommer den marknadsdefinition som anv(cid:228)nds h(cid:228)r inte att begr(cid:228)nsas f(cid:246)r att ta h(cid:228)nsyn till s(cid:229)dan framtida utveckling, men det faktum att detta sannolikt kommer att intr(cid:228)ffa b(cid:246)r tas med i ber(cid:228)kningen som en relevant faktor n(cid:228)r man bed(cid:246)mer parter- nas marknadsinflytande. v) Parternas svar (74) I sitt svar p(cid:229) meddelandet om inv(cid:228)ndningar och vid den muntliga hearingen ifr(cid:229)gasatte parterna p(cid:229)st(cid:229)endet att Internet har en hierarkisk struk- tur. De h(cid:228)vdade att vilken tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r som helst skulle kunna g(cid:246)ra en pris(cid:246)kning fr(cid:229)n det hypotetiska monopolet, best(cid:229)ende av alla top level-n(cid:228)t, verkningsl(cid:246)s genom att avleda trafik med hj(cid:228)lp av sekund(cid:228)ra peeringavtal och genom att (cid:246)ka avtalens r(cid:228)ckvidd om n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. Enligt parterna kan varje tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r koppla ihop sig med vilken annan tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r som helst och beh(cid:246)ver inte anv(cid:228)nda top level- n(cid:228)tet f(cid:246)r att g(cid:246)ra sin konnektivitet fullst(cid:228)ndig. (75) Som tredje parter p(cid:229)pekade i sina inl(cid:228)gg (cid:228)r det h(cid:246)gst osannolikt att ett s(cid:229)dant steg skulle g(cid:246)ra pris(cid:246)kningen ol(cid:246)nsam. En tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rs- kund som (cid:246)nskar top level-Internetkonnektivitet som erbjuder eller universell Internetkonnektivitet genom k(cid:246)p av transit fr(cid:229)n top level-n(cid:228)ten kan inte komma undan pris(cid:246)kningen fr(cid:229)n det hypotetiska mono- polf(cid:246)retaget genom att k(cid:246)pa denna transit fr(cid:229)n n(cid:229)gon annan k(cid:228)lla, eftersom det inte finns n(cid:229)gra andra ink(cid:246)psk(cid:228)llor. Att f(cid:246)rs(cid:246)ka komma undan pris(cid:246)kningen genom att etablera n(cid:228)t med sekun- d(cid:228)ra peeringf(cid:246)rbindelser (vilket i sig skulle vara en n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r varje ”second- transit) tier”-tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r skulle vara praktiskt taget om(cid:246)jligt och medf(cid:246)ra avsev(cid:228)rda transaktionskostnader, p(cid:229) grund av behovet att installera kapacitet i f(cid:246)rbindelserna antingen till privata peeringpunkter eller till all- m(cid:228)nt tillg(cid:228)ngliga kopplingsutrustningar. I rap- porten fran parternas egna experter, Competi- tion on the Internet: The impact of the MCI/ WorldCom merger medger man n(cid:228)r man dis- kuterar alternativet peering j(cid:228)mf(cid:246)rt med transit i avsnitt 3. 1 ”…att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla en m(cid:228)ngd direkta peeringhopkopplingar kan vara alltf(cid:246)r kostsamt. Innehavaren av ett litet n(cid:228)t vill kan- ske endast ha ett begr(cid:228)nsat antal s(cid:229)dana direkta Internet- hopkopplingar och uppn(cid:229) universell konnektivitet genom k(cid:246)p av transit fr(cid:229)n n(cid:229)got annat n(cid:228)t”. (cid:190)ven f(cid:246)r st(cid:246)rre tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer som inte (cid:228)r top level-leverant(cid:246)rer skulle s(cid:229)dana f(cid:246)rbindelser inte vara kostnadseffektiva f(cid:246)r de aktuella trafikniv(cid:229)erna eftersom ett stort antal l(cid:228)nkar m(cid:229)ste etableras, f(cid:246)rmodligen fler (cid:228)n det (cid:228)r m(cid:246)jligt f(cid:246)r n(cid:229)gon tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r att han- tera p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt. Varje enskild tj(cid:228)nstele- verant(cid:246)r med vilken f(cid:246)rbindelser m(cid:229)ste uppr(cid:228)t- tas, dvs. andra tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer som inte innehar top level-n(cid:228)t, skulle dessutom var och en endast hantera mycket sm(cid:229) andelar av den totala Internettrafiken (en tredje part uppskat- tade att ingen enskild tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r utanf(cid:246)r top level-gruppen skulle kontrollera mer (cid:228)n 2 % av trafiken) och kostnaderna f(cid:246)r varje tj(cid:228)nstele- verant(cid:246)r att installera de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga kapacitets- l(cid:228)nkarna skulle (cid:246)verstiga kostnaderna f(cid:246)r den fem- till tioprocentiga (cid:246)kningen av transit fr(cid:229)n det hypotetiska monopolf(cid:246)retaget. Det p(cid:229)peka- des ocks(cid:229) att uppr(cid:228)ttandet av s(cid:229)dana l(cid:228)nkar skulle inneb(cid:228)ra samordning av ett stort antal leda till teknisk ineffektivitet och ta akt(cid:246)rer, mycket l(cid:229)ng tid. (76) Hur framg(cid:229)ngsrik en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r (cid:228)n (cid:228)r i fr(cid:229)ga om att uppr(cid:228)tta ett n(cid:228)t av sekund(cid:228)ra pee- ringf(cid:246)rbindelser kan han inte n(cid:229) det hypotetiska monopolf(cid:246)retagets direktanslutna kunder. Till- g(cid:229)ng till dessa kunder (cid:228)r ett n(cid:246)dv(cid:228)ndigt inslag vid uppr(cid:228)ttandet av universell Internetkonnekti- vitet. Varje f(cid:246)rs(cid:246)k att uppr(cid:228)tta en alternativ konnektivitet som grundar sig p(cid:229) ett n(cid:228)t med sekund(cid:228)ra peeringl(cid:228)nkar som inte innefattar det 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/15 hypotetiska monopolf(cid:246)retagets n(cid:228)t kan inte till- handah(cid:229)lla universell Internetkonnektivitet och kan inte vara l(cid:246)nsamt som ers(cid:228)ttning f(cid:246)r den konnektivitet som tillhandah(cid:229)lls av befintliga top level-n(cid:228)t. (77) Parterna sj(cid:228)lva tycks erk(cid:228)nna detta eftersom de ocks(cid:229) h(cid:228)vdar att (cid:228)ven om sekund(cid:228)r peering endast delvis (cid:228)r en ers(cid:228)ttning skulle anv(cid:228)nd- ningen av sekund(cid:228)ra peeringf(cid:246)rbindelser minska en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rs beroende av den transit som tillhandah(cid:229)lls av det hypotetiska monopol- f(cid:246)retaget och g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r tj(cid:228)nsteleve- rant(cid:246)ren att undg(cid:229) effekterna av en pris(cid:246)kning med 5–10 %. Det p(cid:229)pekades emellertid att det hypotetiska monopolf(cid:246)retaget kunde s(cid:228)tta tran- sitpriser som inte var beroende av anv(cid:228)ndningen (i den m(cid:229)n de inte redan g(cid:246)r detta) och d(cid:228)rmed minska incitamentet f(cid:246)r tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna att flytta trafik fr(cid:229)n top level-leverant(cid:246)rerna och d(cid:228)rigenom g(cid:246)ra sekund(cid:228)r peering verkningsl(cid:246)s (cid:228)ven som ett ofullst(cid:228)ndigt och mycket begr(cid:228)nsat substitut. 2. Relevanta geografiska marknader i) F(cid:246)retagstj(cid:228)nster och resen(cid:228)rstj(cid:228)nster (78) P(cid:229) tv(cid:229) av de marknader som ursprungligen identifierades av parterna (f(cid:246)retagstj(cid:228)nster och resen(cid:228)rstj(cid:228)nster) skulle parternas kombinerade marknadsandelar inte ha blivit tillr(cid:228)ckligt stor f(cid:246)r att ge upphov till farh(cid:229)gor betr(cid:228)ffande kon- kurrensen, vare sig marknaderna definierades p(cid:229) nationell eller p(cid:229) en vidare niv(cid:229). F(cid:246)ljaktligen (cid:228)r det inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att diskutera geografisk marknadsdefinition i fr(cid:229)ga om dessa marknader. ii) N(cid:228)toperat(cid:246)rstj(cid:228)nster geringskapacitet i tredje land. Utnyttjande av trafikknutpunktstj(cid:228)nster (cid:228)r ett alternativ till att ing(cid:229) ett visst antal bilaterala avtal med enskilda n(cid:228)toperat(cid:246)rer. I fr(cid:229)ga om n(cid:228)toperat(cid:246)rstj(cid:228)nster (cid:228)r de relevanta marknaderna f(cid:246)r bed(cid:246)mningen av den aktuella transaktionen bel(cid:228)gna i Europa och (cid:246)ver Atlanten till F(cid:246)renta staterna. iii) Internettj(cid:228)nster (80) Den geografiska omfattningen av de olika marknaderna f(cid:246)r Internettj(cid:228)nster (cid:228)r avh(cid:228)ngig av den niv(cid:229) som granskas. Fysisk anslutning fr(cid:229)n slutanv(cid:228)ndaren till tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren genom uppringbar eller dedicerad anslutning kan endast tillhandah(cid:229)llas lokalt genom en leveran- t(cid:246)r som (cid:228)r verksam p(cid:229) den lokala niv(cid:229)n och (cid:228)r under alla omst(cid:228)ndigheter vanligtvis inte en del av tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rens utbud. En s(cid:229)dan anslut- ning kan tillhandah(cid:229)llas av ett lokalt telebolag eller av n(cid:229)gon annan tillhandah(cid:229)llare av s(cid:229)dana kabelfaciliteter. De geografiska marknaderna p(cid:229) denna niv(cid:229) (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r regionala eller nationella, beroende p(cid:229) r(cid:228)ckvidden f(cid:246)r leverant(cid:246)rens kabel- n(cid:228)t. Eftersom parterna emellertid inte (cid:228)r starka i fr(cid:229)ga om tillhandah(cid:229)llande av s(cid:229)dana access- n(cid:228)tstj(cid:228)nster kan definitionen av dessa exakta geografiska marknader l(cid:228)mnas (cid:246)ppen. till (81) De tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer som konkurrerar f(cid:246)r att tillhandah(cid:229)lla anslutningstj(cid:228)nster Internet f(cid:246)r slutanv(cid:228)ndare kan vara verksamma p(cid:229) vad som i huvudsak (cid:228)r regionala dvs. delar av natio- nella, eller nationella marknader. N(cid:229)gra tj(cid:228)ns- televerant(cid:246)rer kan vara sm(cid:229) lokala organisatio- ner. St(cid:246)rre slutanv(cid:228)ndare inom f(cid:246)retagen kan emellertid v(cid:228)lja tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r internationellt och tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer som v(cid:228)nder sig till detta slags kunder kanske marknadsf(cid:246)r sina tj(cid:228)nster internationellt. (79) I Unisource-beslutet fastslog kommissionen att s(cid:229)v(cid:228)l utbudet av som efterfr(cid:229)gan p(cid:229) n(cid:228)topera- t(cid:246)rstj(cid:228)nster till sin natur (cid:228)r (cid:229)tminstone gr(cid:228)ns- (cid:246)verskridande regionala. Geografisk n(cid:228)rhet mel- lan k(cid:246)pare och s(cid:228)ljare av kopplad f(cid:246)rmedlings- kapacitet (cid:228)r knappast relevant f(cid:246)r kopplad f(cid:246)r- medling som n(cid:228)toperat(cid:246)rer anv(cid:228)nder antingen som en ers(cid:228)ttning f(cid:246)r att driva egna internatio- nella linjer eller f(cid:246)r att klara av trafiktoppar p(cid:229) s(cid:229)dana linjer. Dessutom erbjuder dedicerade f(cid:246)r- medlingstj(cid:228)nster kabel- eller satellitbaserad diri- (82) Internets internationella karakt(cid:228)r blir mer uppenbar med st(cid:246)rre tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer som ofta (cid:228)r verksamma p(cid:229) nationell eller internatio- nell niv(cid:229). Fast(cid:228)n de top level-n(cid:228)t som har utvecklats hitintills har sina verksamhetscentra i F(cid:246)renta staterna, (cid:228)r de de enda n(cid:228)ten som kan tillhandah(cid:229)lla transit till alla delar av Internet. Detta kan st(cid:228)llas i kontrast till konventionell taltelefoni d(cid:228)r operat(cid:246)rerna vanligen inriktar sin verksamhet p(cid:229) ett visst omr(cid:229)de, och transit- trafik som m(cid:229)ste passera det omr(cid:229)det. De vill- L 116/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 kor p(cid:229) vilka tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer runt om i v(cid:228)rl- den kan verka beror p(cid:229) de villkor p(cid:229) vilka de kan erh(cid:229)lla transit direkt eller indirekt fr(cid:229)n dessa leverant(cid:246)rer. De (cid:228)r i h(cid:246)g grad vertikalt integrerade. UUNet har till exempel dotterbolag f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning till konsumenter i m(cid:229)nga euro- peiska l(cid:228)nder. En pris(cid:246)kning f(cid:246)r anslutningen till top level-n(cid:228)ten skulle p(cid:229)verka konsumen- terna (cid:246)verallt i v(cid:228)rlden. Det finns s(cid:229)ledes fak- tiskt en global marknad. (83) I sitt svar p(cid:229) meddelandet om inv(cid:228)ndningar h(cid:228)vdade parterna att definitionen av den geo- grafiska marknaden var bristf(cid:228)llig eftersom tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis m(cid:229)ste f(cid:229) sin konnektivitet fr(cid:229)n n(cid:229)got av top level-n(cid:228)ten. Parternas geografiska definition h(cid:228)nger emeller- tid n(cid:228)ra samman med deras definition av pro- duktmarknaden och (cid:246)verensst(cid:228)mmer inte med produktmarknaden som den definieras enligt detta beslut. C. KONKURRENSBED(cid:214)MNING 1. N(cid:228)toperat(cid:246)rstj(cid:228)nster (84) Inst(cid:228)llningen till n(cid:228)toperat(cid:246)rstj(cid:228)nster kan bed(cid:246)- mas med avseende p(cid:229) europeisk och transatlan- tisk kapacitet. (85) I Europa innehas en stor del av kapaciteten, ungef(cid:228)r 95 % enligt parternas uppskattning, av befintliga teleoperat(cid:246)rer. Medan WorldCom har byggt n(cid:228)t fr(cid:229)n stad till stad har MCI inte n(cid:229)gon p(cid:229)taglig n(cid:228)rvaro som innehavare av kapacitet p(cid:229) den h(cid:228)r sidan av Atlanten. I detta avseende ger den f(cid:246)reslagna transaktionen d(cid:228)rf(cid:246)r inte upphov till n(cid:229)gra farh(cid:229)gor betr(cid:228)ffande konkur- rensen. (86) Vad g(cid:228)ller transatlantisk kapacitet pekar uppgif- ter fr(cid:229)n parterna p(cid:229) att de skulle ha en kom- binerad andel av de teoretiska kapacitetsinneha- ven p(cid:229) den amerikanska sidan p(cid:229) 23 %, vilket g(cid:246)r dem till den n(cid:228)st st(cid:246)rsta kapacitetsinnehava- ren efter AT&T (29 %). Inst(cid:228)llningen till kon- troll av kapaciteten kommer att (cid:228)ndras n(cid:228)r transatlantiska kablar som t. ex. Gemini (som WorldCom (cid:228)r inblandad i) tas i bruk (planerat till mitten av 1998), d(cid:229) det kommer att bli en teoretisk (cid:246)kning i andelen tillg(cid:228)nglig kapacitet som innehas av WorldCom. Ytterligare kablar planeras emellertid och n(cid:228)r dessa tas i bruk (cid:228)r det troligt att de eventuella f(cid:246)rdelar som World- Com kan ha under en begr(cid:228)nsad tid genom innehavet av kapacitet i sin nya kabel snabbt f(cid:246)rsvinner. 2. Anslutningstj(cid:228)nster f(cid:246)r Internet (87) Parterna h(cid:228)vdade att n(cid:228)r det g(cid:228)ller tj(cid:228)nsteleve- rant(cid:246)rer f(cid:246)r Internet r(cid:229)dde det betydande kon- kurrens p(cid:229) detaljistniv(cid:229)n och att hindren f(cid:246)r intr(cid:228)de var l(cid:229)ga. Detta ifr(cid:229)gasattes inte av tredje man som besvarade f(cid:246)rfr(cid:229)gningarna om upplys- ningar. Det konstaterades emellertid att de tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer som konkurrerade mot dot- terbolag till vertikalt integrerade leverant(cid:246)rer i huvudsak var (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare av konnektivitet som tillhandah(cid:246)lls av dessa leverant(cid:246)rer h(cid:246)gre upp i distributionskedjan. Analysen inriktades d(cid:228)rf(cid:246)r p(cid:229) de marknader d(cid:228)r parterna b(cid:229)da var aktiva och s(cid:228)rskilt marknaden f(cid:246)r top level-In- ternetkonnektivitet eller universell Internetkon- nektivitet. 3. Top level-Internetkonnektivitet eller univer- sell Internetkonnektivitet (88) N(cid:228)r de ombads att tillhandah(cid:229)lla information om sina verksamheter inom Internetsektorn grundades parternas ursprungliga uppskatt- ningar av marknadsandelen p(cid:229) deras uppfatt- ning att varje tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r som har egna kabelfaciliteter (cid:228)r en tillhandah(cid:229)llare av stamn(cid:228)t och att eftersom de flesta tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer innehar faciliteter av n(cid:229)got slag kan de betrak- tas som tillhandah(cid:229)llare av stamn(cid:228)t. Mot bak- grund av en extrapolering av uppskattade siffror f(cid:246)r den amerikanska marknaden (cid:229)r 1996 i en rapport fr(cid:229)n Frost & Sullivan bed(cid:246)mde de att marknadsstorleken (cid:229)r 1997 skulle vara omkring 4 700 miljoner US-dollar och p(cid:229) den grundvalen skulle deras int(cid:228)kter fr(cid:229)n grundl(cid:228)ggande anslut- ningstj(cid:228)nster f(cid:246)r Internet (d(cid:228)r merv(cid:228)rdestj(cid:228)nster lyfts ut) inte (cid:246)verstiga omkring 20 % av den totala marknaden. (89) Kommissionen har sv(cid:229)rt att godta denna defini- tion av marknaden eller metoden f(cid:246)r ber(cid:228)kning av marknadsandelen. En definition som likst(cid:228)l- ler en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r f(cid:246)r Internet med en till- handah(cid:229)llare av stamn(cid:228)t f(cid:246)refaller on(cid:246)digt vid, eftersom den utpl(cid:229)nar skillnaden mellan en liten 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/17 lokalt f(cid:246)rankrad (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare som v(cid:228)nder sig till lokala kunder och stora multinationella top level-n(cid:228)t. Parterna h(cid:228)vdade att det var om(cid:246)jligt att l(cid:228)mna uppgift om marknadsandelar p(cid:229) n(cid:229)gon annan grundval (cid:228)n den som de hade till- handah(cid:229)llit p(cid:229) grund av avsaknaden av offent- liggjorda uppgifter och problem i samband med definitionen av en tillhandah(cid:229)llare av stamn(cid:228)t. (90) Det konstaterades emellertid att trots de p(cid:229)st(cid:229)dda definitionssv(cid:229)righeterna hade n(cid:229)gra av dem som l(cid:228)mnat synpunkter f(cid:246)rs(cid:246)kt att utf(cid:246)ra marknadsstudier p(cid:229) grundval av s(cid:229)dan infor- mation eller de b(cid:228)sta uppskattningar som de kunde inf(cid:246)rskaffa. P(cid:229) den grundvalen var de anm(cid:228)lande parternas st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden avsev(cid:228)rt starkare (cid:228)n vad som framgick av par- ternas egna uppskattningar och pekade p(cid:229) att de skulle kunna kontrollera en avsev(cid:228)rd andel av Internet. Fast(cid:228)n uppskattningarna grundar sig p(cid:229) olika metoder (cid:228)r slutsatsen i samtliga att en fusion av de samg(cid:229)ende parternas n(cid:228)t skulle skapa en enhet med en mycket stor marknads- andel. (93) (91) ett antal koncentrationen [allts(cid:229) antalet till I samband med f(cid:246)rfr(cid:229)gningar till kunder och konkurrenter uttrycktes farh(cid:229)gor. Exempelvis uppgav ett f(cid:246)retag som k(cid:246)pte kon- nektivitet fr(cid:229)n en av de samg(cid:229)ende parterna att skulle f(cid:246)reslagna ”…Den trov(cid:228)rdiga minska detta antal alternativa tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer] tre. Utan p(cid:229)litliga alternativa leveransk(cid:228)llor kan kunder som [namn p(cid:229) det ber(cid:246)rda f(cid:246)retaget] bli alltf(cid:246)r beroende av f(cid:228)rre leverant(cid:246)rer, vilket leder till f(cid:246)rs(cid:228)mrad tj(cid:228)nstekvalitet … och ett tryck upp(cid:229)t n(cid:228)r det g(cid:228)ller priser”. Ett annat f(cid:246)retag som (cid:228)r verksamt som leverant(cid:246)r av Internettj(cid:228)nster uppgav att fusionen ”riskerar att skapa en icke (cid:246)nskv(cid:228)rd milj(cid:246) f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av Inter- nettj(cid:228)nster inom den inre marknaden p(cid:229) vilken de sammanslagna enheterna kommer att f(cid:229) en dominerande st(cid:228)llning”. Ett tredje f(cid:246)retag sade att ”kombinationen av tv(cid:229) av de ledande f(cid:246)reta- gen i v(cid:228)rlden n(cid:228)r det g(cid:228)ller stamn(cid:228)t f(cid:246)r Internet skapar en dominerande n(cid:228)toperat(cid:246)r som p(cid:229)tag- ligt skulle kunna p(cid:229)verka konkurrensen vad g(cid:228)l- ler stamn(cid:228)tsstrukturen f(cid:246)r Internet. Tillsammans skulle f(cid:246)retagen kontrollera upp till 55 % av stamn(cid:228)tstrafiken f(cid:246)r Internet”. Federal Communications Commission (FCC) den 13 mars 1998 att det sammanslagna World- Com/MCI skulle ha en andel p(cid:229) omkring 55 % av alla f(cid:246)rbindelser efter fusionen. I rapporten fr(cid:229)n Maloff-gruppen fr(cid:229)n oktober 1997 upp- skattades det att den sammanslagna enheten skulle ha 68 % av Internetint(cid:228)kterna i form av trafik (cid:246)ver WorldCom MCI:s stamn(cid:228)t. I Bell Atlantics inlaga till FCC angavs de anm(cid:228)lande parternas marknadsandelar, baserat p(cid:229) rappor- ter i pressen, till 60 %, och de kombinerade andelarna uppskattades till 58 % baserat p(cid:229) andelen av routes till kunder genom anv(cid:228)ndning av dirigeringstabeller. I en inlaga till FCC fr(cid:229)n GTE-koncernen uppskattades en total mark- nadsandel f(cid:246)r de samg(cid:229)ende parterna till 47 %, baserat p(cid:229) total bandbredd, enligt Boardwatch magazine. Alla dessa uppskattningar stod i till parternas egna uppskatt- skarp kontrast ningar om en marknadsandel p(cid:229) omkring 20 % grundat p(cid:229) int(cid:228)kter. I sitt svar p(cid:229) meddelandet om inv(cid:228)ndningar f(cid:246)r- klarade parterna att [30–40 %] (*) av de 400 popul(cid:228)raste webbplatserna var anslutna till MCI och ytterligare [40–50 %] (*) till World- Com. Av de [30–40 %] (*) som (cid:228)r anslutna till MCI (cid:228)r [5–15 %] (*) anslutna enbart till MCI [0–10 %] (*) anv(cid:228)nder b(cid:229)de och ytterligare WorldCom och MCI, men ingen annan leveran- t(cid:246)r. Av de [40–50 %] (*) som (cid:228)r anslutna till WorldCom (cid:228)r [5–15 %] (*) anslutna enbart till WorldCom och [0–10%] (*) anv(cid:228)nder endast att MCI [15–25 %] (*) av de 400 popul(cid:228)raste webbplat- serna enbart skulle vara anslutna till den sam- manslagna enheten. Om man antar att alla (cid:229)terst(cid:229)ende webbplatser (cid:228)r anslutna till (cid:229)tmins- tone skulle WorldCom/MCI ha en andel av denna aff(cid:228)rs- verksamhet p(cid:229) omkring [35–45 %] (*). top level-tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer och WorldCom. Detta inneb(cid:228)r tre (94) WorldComs verkst(cid:228)llande direkt(cid:246)r har dessutom enligt uppgift sagt ”att ha ett stort n(cid:228)t (cid:228)r ett enormt hinder f(cid:246)r konkurrenternas intr(cid:228)de p(cid:229) marknaden” (9). (92) Baserat p(cid:229) uppgifter fr(cid:229)n unders(cid:246)kningar som sammanst(cid:228)llts av Boardwatch magazine upp- skattade Sprint Corporation i sin inlaga till (95) Avsaknaden av s(cid:228)rskilda f(cid:246)rpliktelser f(cid:246)r tj(cid:228)ns- televerant(cid:246)rer att redovisa int(cid:228)kter fr(cid:229)n Internet och avsaknaden av enhetliga redovisningsstan- (9) Washington Post, 29 september 1997. L 116/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 darder f(cid:246)r uppgifter som tas fram inneb(cid:228)r att det inte finns n(cid:229)gon tillf(cid:246)rlitlig offentligt till- g(cid:228)nglig uppskattning av storleken vare sig p(cid:229) Internetsektorn i sin helhet eller p(cid:229) n(cid:229)gon rele- vant del av sektorn. (cid:138)sikterna om vad som skulle vara den korrekta enheten f(cid:246)r att ber(cid:228)kna marknadsandel och marknadsinflytande skilde sig (cid:229)t. Synpunkterna fr(cid:229)n tredje parter visade att det inte fanns n(cid:229)got samf(cid:246)rst(cid:229)nd inom bran- schen betr(cid:228)ffande vilken ber(cid:228)kningsenhet som (cid:228)r att f(cid:246)redra, men man var (cid:246)verens om att en rimlig bild kunde skapas genom att anv(cid:228)nda mer (cid:228)n ett index och ett flertal av dem som l(cid:228)m- nade synpunkter ans(cid:229)g att en kombination av int(cid:228)kter och trafikfl(cid:246)de skulle ge den b(cid:228)sta bil- den. (96) F(cid:246)ljaktligen genomf(cid:246)rde kommissionen sina egna unders(cid:246)kningar i syfte att samla in uppgif- ter som skulle kunna g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att mer exakt best(cid:228)mma marknadsstorlek och mark- nadsandel och s(cid:228)rskilt de samg(cid:229)ende parternas andel. dvs. f(cid:246)rbindelser mellan n(cid:228)tet och kunderna och med b(cid:229)de offentliga och privata akt(cid:246)rer med vilka man har peering och med transitleverant(cid:246)- rer, gav bel(cid:228)gg f(cid:246)r att de samg(cid:229)ende parterna skulle ha en marknadsandel som uppgick till […] (*) av marknaden f(cid:246)r top level-n(cid:228)t. (99) N(cid:228)r det g(cid:228)ller adressutrymmen framgick det att nyare n(cid:228)t eller kunder kanske i h(cid:246)gre grad anv(cid:228)nder mekanismer f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa antalet annonserade routes och adresser och att st(cid:246)rre antal annonserade adresser kanske bara tyder p(cid:229) ett relativt omodernt n(cid:228)t. Det var dessutom inte uppenbart i vilken omfattning de f(cid:246)retag som svarade uppgav antal adresser och uppgif- ter om routes p(cid:229) grundval av vad de kunde n(cid:229) till f(cid:246)ljd av sin totala konnektivitet (dvs. inklu- sive vad de skulle kunna n(cid:229) genom transit). I allm(cid:228)nhet f(cid:246)ref(cid:246)ll det som om innehavarna av flesta n(cid:228)ten ans(cid:229)g sig kunna leverera de 100-procentig konnektivitet p(cid:229) ett eller annat s(cid:228)tt och att antalet annonserade adresser inte var ett meningsfullt m(cid:229)tt p(cid:229) n(cid:228)tstorlek eller styr- ka. i) M(cid:246)jliga metoder f(cid:246)r ber(cid:228)kning av marknads- andel (97) Ut(cid:246)ver int(cid:228)kter och trafikfl(cid:246)de, som beskrivs mer i detalj nedan, insamlades (cid:228)ven uppgifter om andra m(cid:246)jliga m(cid:228)tningsindex, som t. ex. sammanlagd kapacitet p(cid:229) samtrafiksl(cid:228)nkar, antal adressater som kan n(cid:229)s, antal points of presence, faktisk bandbredd f(cid:246)r trafikutbyte och man unders(cid:246)kte om n(cid:229)gra rimliga slutsatser kunde dras p(cid:229) den grundvalen. (100) N(cid:228)r det g(cid:228)ller antalet abonnenter visade sig ett av problemen vara sv(cid:229)righeten att identifiera antalet verkliga anv(cid:228)ndare. Exempelvis kan ett n(cid:228)t med en stor andel f(cid:246)retagsabonnenter ha ett litet antal enskilda abonnenter, men varje f(cid:246)re- tagskund kan ha sitt eget privata interna n(cid:228)t med m(cid:229)nga anslutna anv(cid:228)ndare. Till f(cid:246)ljd av detta (cid:228)r det inte sannolikt att antalet abonnen- ter avspeglar n(cid:228)tets styrka p(cid:229) ett korrekt s(cid:228)tt. Det f(cid:246)rel(cid:229)g liknande definitionsproblem vid f(cid:246)r- s(cid:246)ken att anv(cid:228)nda uppgifter grundade p(cid:229) anta- let webbplatser. Olika webbplatser kan ha mycket varierande betydelse, vilket inte skulle avspeglas om man bara r(cid:228)knar antalet. F(cid:246)ljakt- ligen gjordes inget f(cid:246)rs(cid:246)k att anv(cid:228)nda dessa uppgifter f(cid:246)r att dra n(cid:229)gra slutsatser. (98) Omfattningen av installerad kapacitet i form av l(cid:228)nkar (fr(cid:229)n kunder till tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer, fr(cid:229)n tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer till allm(cid:228)nt tillg(cid:228)ngliga och privata peeringpunkter) kan ge en antydan om ett n(cid:228)ts potential med avseende p(cid:229) prestanda och (cid:228)ven storlek, baserat p(cid:229) antagandet att man inte skulle k(cid:246)pa och installera kapacitet om man inte hade n(cid:229)gon rimlig f(cid:246)rv(cid:228)ntan om att den skulle anv(cid:228)ndas. De uppgifter som kunde erh(cid:229)llas var inte tillr(cid:228)ckligt helt(cid:228)ckande f(cid:246)r att man skall kunna dra n(cid:229)gra best(cid:228)mda slutsatser enbart p(cid:229) grundval av kapacitetssiffror. De sif- feruppgifter som finns tillg(cid:228)ngliga om den sam- manlagda kapaciteten i form av f(cid:246)rbindelser, (101) I fr(cid:229)ga om POP (points of presence) antyddes det att det (cid:229)tminstone i princip kunde finnas ett samband mellan n(cid:228)tstorlek och antalet points of presence, eftersom en tillhandah(cid:229)llare av stam- n(cid:228)t placerar ut en point of presence n(cid:228)r han har en kritisk massa av kunder att n(cid:229). En konkur- rent uppskattade till exempel att den samman- slagna enheten skulle ha omkring 48 % av det totala antalet points of presence i F(cid:246)renta stater- na. Antalet points of presence ans(cid:229)gs av n(cid:229)gra av dem som l(cid:228)mnade synpunkter som en av de mindre tillf(cid:246)rlitliga metoderna f(cid:246)r att ber(cid:228)kna n(cid:228)tstorlek. Antalet f(cid:246)ref(cid:246)ll att i viss m(cid:229)n vara 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/19 avh(cid:228)ngigt av systemarkitekturen snarare (cid:228)n av n(cid:228)tstorleken. Fast(cid:228)n antalet points of presence kan vara lika med antalet abonnenter inom en viss region (cid:228)r antalet abonnenter i sig kanske inte en korrekt indikation p(cid:229) n(cid:228)tstorlek (exem- pelvis kan ett n(cid:228)t ha ett stort antal abonnenter som anv(cid:228)nder n(cid:228)tet liten omfattning och i m(cid:229)nga points of presence, medan en annan kan ha j(cid:228)mf(cid:246)relsevis f(cid:229) abonnenter som anv(cid:228)nder n(cid:228)tet i h(cid:246)g utstr(cid:228)ckning och ett litet antal points of presence). ii) Identifikation av top level-n(cid:228)t (102) M(cid:229)nga av dem som r(cid:229)dfr(cid:229)gades i samband med unders(cid:246)kningarna n(cid:228)mnde samma fyra tj(cid:228)ns- televerant(cid:246)rer f(cid:246)r Internet (de fyras g(cid:228)ng som best(cid:229)r av WorldCom-koncernen, MCI, Sprint och GTE/BBN-gruppen) med en starkare st(cid:228)ll- ning (cid:228)n alla andra. Analys av uppgifter som visar int(cid:228)kter fr(cid:229)n Internetanslutning och av tra- fikfl(cid:246)den (beskrivet mer i detalj nedan) visade inte p(cid:229) n(cid:229)gon s(cid:228)rskilt tydlig skiljelinje mellan de mindre av de fyra medlemmarna och de n(cid:228)st st(cid:246)rsta tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna som sades vara i n(cid:228)sta kategori. F(cid:246)ljaktligen unders(cid:246)ktes peering- fastst(cid:228)lla avtal bland huvudakt(cid:246)rerna f(cid:246)r att vilka som kan betraktas som top level-leveran- t(cid:246)rer. Det som efters(cid:246)ktes var en upps(cid:228)ttning peeringavtal som kan ge innehavarna 100-pro- centig konnektivitet utan kompensation (cid:246)ver Internet. Analysen f(cid:246)rsv(cid:229)rades av det faktum att det inte fanns n(cid:229)gon enda f(cid:246)rteckning (cid:246)ver nationella hopkopplingspunkter d(cid:228)r varje tj(cid:228)ns- televerant(cid:246)r kan ha sin egen unika upps(cid:228)ttning av peeringuppg(cid:246)relser och (cid:228)nd(cid:229) vara i st(cid:229)nd att uppr(cid:228)tta fullst(cid:228)ndig konnektivitet (cid:246)ver hela Internet. En ytterligare sv(cid:229)righet var att m(cid:229)nga av peeringavtal antydde att de kunde verka som top level-n(cid:228)t, befanns vara k(cid:246)pare av transit och det framgick inte klart om transiten var n(cid:246)dv(cid:228)ndig (exempel- vis d(cid:228)rf(cid:246)r att peeringf(cid:246)rbindelserna var otill- r(cid:228)ckliga (cid:228)ven om de p(cid:229) papperet var omfattan- de) eller om orsaken till transiten var att den var f(cid:246)rdelaktigare. tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna, vars (103) Utg(cid:229)ngspunkten f(cid:246)r det analytiska tillv(cid:228)ga- g(cid:229)ngss(cid:228)ttet (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r grundtanken att varje top level-n(cid:228)t m(cid:229)ste ha peering (cid:229)tminstone med de fyra st(cid:246)rsta n(cid:228)ten, som kan tillhandah(cid:229)lla uni- har kanske versell konnektivitet utan transitering. Om en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r inte har peering (cid:229)tminstone med dessa fyra skulle det uppst(cid:229) en avsev(cid:228)rd lucka i leverant(cid:246)rens t(cid:228)ckning av Internet i sin helhet. Det (cid:228)r m(cid:246)jligt att antalet deltagare som (cid:228)r verkliga top level-n(cid:228)t faktiskt (cid:228)r mindre (cid:228)n den grupp som har peering med alla fyra, efter- som varje ytterligare peeringpartner, som natur- ligtvis har peering med de ursprungliga fyra peering med inte f(cid:246)retagen, varandra och alla (cid:246)vriga peeringpartners som ocks(cid:229) har peering med de fyra st(cid:246)rsta. I det fal- let kan de kanske inte t(cid:228)cka Internet i sin helhet utan att betala n(cid:229)gon kompensation. F(cid:246)r bed(cid:246)mningen antogs det emellertid att vem som helst med peeringf(cid:246)rbindelser till samtliga av de fyra st(cid:246)rsta skulle betraktas som en (cid:246)nskv(cid:228)rd peeringpartner av alla andra med samma f(cid:246)r- bindelser. Det b(cid:246)r noteras att tillg(cid:228)ngliga upp- gifter inte bekr(cid:228)ftade huruvida s(cid:229)dana tj(cid:228)nstele- verant(cid:246)rer var direkt anslutna till varandra. Det skulle kunna h(cid:228)vdas att avsaknad av denna full- st(cid:228)ndiga upps(cid:228)ttning av hopkopplingar med varandra liksom med de fyra stora skulle ute- sluta s(cid:229)dana akt(cid:246)rer som top level-tj(cid:228)nsteleve- rant(cid:246)rer. F(cid:246)r analysen antogs det emellertid att s(cid:229)dana peeringhopkopplingar redan fanns eller mycket snabbt kunde etableras om de av n(cid:229)got sk(cid:228)l inte redan fanns. Detta antagande (cid:228)r till parternas f(cid:246)rdel genom att det breddar f(cid:228)ltet vad g(cid:228)ller akt(cid:246)rer p(cid:229) marknaden. iii) Uppskattning av marknadsstorlek och marknadsandel baserat p(cid:229) int(cid:228)ktssiffror (104) P(cid:229) grundval av ovanst(cid:229)ende skulle totalt sexton tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer f(cid:246)r Internet omfattas av defi- nitionen av ett top level-n(cid:228)t. (Ytterligare tre mycket sm(cid:229) tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer som inte har peering med WorldComs dominerande dotter- bolag f(cid:246)r Internet, UUNet, utan med n(cid:229)gra mindre dotterbolag kan inkluderas, men effek- ten av detta (cid:228)r obetydlig). Betr(cid:228)ffande den totala storleken av marknaden var den tillg(cid:228)ng- liga informationen inte s(cid:229) omfattande och upp- skattningar m(cid:229)ste g(cid:246)ras betr(cid:228)ffande oms(cid:228)tt- ningen i tre f(cid:246)retag f(cid:246)r vilka inga exakta siffer- uppgifter fanns tillg(cid:228)ngliga. Int(cid:228)kterna f(cid:246)r vart och ett av de tre ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen uppskattades till 30 miljoner US-dollar vardera, vilket ans(cid:229)gs vara en avsev(cid:228)rd (cid:246)verv(cid:228)rdering av deras fak- tiska int(cid:228)kter. P(cid:229) denna grundval skulle den totala marknaden f(cid:246)r 1997 vara omkring 2 300 skulle miljoner US-dollar. WorldComs andel L 116/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 vara [35–45 %] (*), MCI skulle bidra med ytter- ligare omkring [5–15 %] (*), vilket skulle ge de sammanslagna f(cid:246)retagen omkring [45–55 %] (*) av marknaden. Deras tv(cid:229) n(cid:228)rmaste konkurren- ter skulle ha en sammantagen marknadsandel p(cid:229) [15–24 %] (*). (105) Fast(cid:228)n parterna upprepade g(cid:229)nger betonade (cid:229)sikten att int(cid:228)ktssiffror (cid:228)r den enda tillf(cid:246)rlitliga m(cid:228)taren p(cid:229) marknadsandelar p(cid:229) detta omr(cid:229)de, pekade m(cid:229)nga konkurrenter p(cid:229) m(cid:246)jliga faror med att i alltf(cid:246)r h(cid:246)g grad f(cid:246)rlita sig enbart p(cid:229) uppgifter om int(cid:228)kter. Fast(cid:228)n sifferuppgifter som grundar sig p(cid:229) int(cid:228)kter fr(cid:229)n grundl(cid:228)ggande Internetsanslutning anv(cid:228)ndes n(cid:228)r det var m(cid:246)jligt har de ber(cid:246)rda f(cid:246)retagen inga f(cid:246)rpliktelser n(cid:228)r det g(cid:228)ller l(cid:228)m- nande av uppgifter. F(cid:246)ljaktligen var det n(cid:246)dv(cid:228)n- digt att behandla sifferuppgifterna med f(cid:246)rsik- tighet. rapporteringsstandarder eller (106) F(cid:246)retag som har peering med upp till tre av huvudleverant(cid:246)rerna kan knappast betraktas som top level-n(cid:228)t, eftersom avsaknad av peering med en av de fyra inneb(cid:228)r en betydande svaghet n(cid:228)r det g(cid:228)ller deras m(cid:246)jlighet att tillhandah(cid:229)lla Internetkonnektivitet. I syfte att genomf(cid:246)ra en k(cid:228)nslighetsanalys gjordes skattningar av mark- nadsandelar f(cid:246)r att se om det skulle inneb(cid:228)ra n(cid:229)gon p(cid:229)taglig f(cid:246)r(cid:228)ndring av sifferuppgifterna om dessa akt(cid:246)rer ocks(cid:229) inkluderades. P(cid:229) denna grundval (som man m(cid:229)ste betona (cid:228)r mycket konservativ) sammantagna marknadsandelar f(cid:246)r de anm(cid:228)lande parterna p(cid:229) (cid:246)ver 40 % i fr(cid:229)ga om int(cid:228)kter. Det (cid:246)verv(cid:228)gdes om definitionen av top level-n(cid:228)t skulle vidgas ytterligare f(cid:246)r att inbegripa f(cid:246)retag som hade peering med endast tv(cid:229) av de fyra st(cid:246)rsta n(cid:228)ten. Det ans(cid:229)gs emellertid att p(cid:229) den niv(cid:229)n var luck- orna i t(cid:228)ckningen s(cid:229) stora att den ber(cid:246)rda tj(cid:228)ns- televerant(cid:246)ren i praktiken inte kunde betraktas som innehavare av ett top level-n(cid:228)t under n(cid:229)gon rimlig f(cid:246)ruts(cid:228)ttning. noterades (cid:228)nd(cid:229) (108) Det finns ingen direkt tillg(cid:228)nglig statistik betr(cid:228)f- fande de totala trafikvolymer som s(cid:228)nds eller tas emot av tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna. F(cid:246)ljaktligen m(cid:229)ste en ”bottom-up”-strategi anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att ber(cid:228)kna marknadsandelar baserade p(cid:229) trafik. Detta kr(cid:228)ver att akt(cid:246)rerna p(cid:229) marknaden iden- tifieras och att deras respektive m(cid:228)tningar av den trafik som g(cid:229)r via deras n(cid:228)t sammanst(cid:228)lls f(cid:246)r att komma fram till marknadsstorleken. Det kunde emellertid inte med s(cid:228)kerhet fastst(cid:228)llas att alla m(cid:228)tningar av trafikfl(cid:246)den var utf(cid:246)rda p(cid:229) en helt enhetlig grund av de ber(cid:246)rda mark- nadsakt(cid:246)rerna. Det var d(cid:228)rf(cid:246)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att komma fram till ett alternativt s(cid:228)tt att ber(cid:228)kna marknadsandelar baserat p(cid:229) trafik. (109) Det totala trafikfl(cid:246)det f(cid:246)r varje tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r inkluderar trafikutbytet med andra identifierade tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rens och interna trafik (dvs. trafik mellan kunder som (cid:246)verf(cid:246)rs via hans n(cid:228)t). Marknadsandelarna kan ber(cid:228)knas p(cid:229) grundval av relationstal i fr(cid:229)ga om trafik utan att n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis ha det totala tra- fikfl(cid:246)det f(cid:246)r Internet som indata, enligt f(cid:246)ljande metod. F(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan marknadsandelen f(cid:246)r n(cid:228)t A till marknadsandelen f(cid:246)r n(cid:228)t B (cid:228)r lika med f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan den totala trafiken (cid:246)ver n(cid:228)t A och den totala trafiken (cid:246)ver n(cid:228)t B. Om b(cid:229)da leden i detta relationstal divideras med den sammanlagda trafik som utbyts mellan n(cid:228)t A och B blir resultatet att f(cid:246)rh(cid:229)llandet mel- lan marknadsandelen f(cid:246)r n(cid:228)t A och marknads- andelen f(cid:246)r n(cid:228)t B (cid:228)r lika med f(cid:246)rh(cid:229)llandet mel- lan den relativa andelen f(cid:246)r n(cid:228)t A av den totala trafiken (cid:246)ver n(cid:228)t B och den relativa andelen f(cid:246)r n(cid:228)t B av den totala trafiken (cid:246)ver stamn(cid:228)t A. Marknadsandelarna kan d(cid:228)rf(cid:246)r ber(cid:228)knas p(cid:229) grundval av varje n(cid:228)ts relativa andel av den totala trafiken (cid:246)ver varje n(cid:228)t. Detta f(cid:246)rhindrar att ber(cid:228)kningen av marknadsandelen p(cid:229)verkas av eventuella skillnader i m(cid:228)tmetoderna. P(cid:229) denna grundval (cid:228)r relationen mellan World- Com-koncernens och MCI:s marknadsandeler […] (*). iv) Trafikfl(cid:246)de (107) Ett antal av dem som l(cid:228)mnade synpunkter ans(cid:229)g att trafikfl(cid:246)det i sig utgjorde ett mycket b(cid:228)ttre m(cid:229)tt (cid:228)n int(cid:228)kter, men n(cid:229)gra p(cid:229)pekade att sifferuppgifterna kan p(cid:229)verkas av pl(cid:246)tsliga (cid:246)kningar, t. ex. kortvarigt intresse f(cid:246)r en s(cid:228)rskild webbplats. (110) Om man till(cid:228)mpar denna metod p(cid:229) en hypote- tisk marknad som omfattar GTE, MCI, Sprint och WorldCom-gruppen skulle deras respektive marknadsandelar inneb(cid:228)ra att WorldCom-kon- cernen har [50–60 %] (*) av en s(cid:229)dan marknad och MCI ytterligare [15–25 %] (*), eller totalt [75–85 %] (*). 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/21 (111) Det var bara m(cid:246)jligt att samla in omfattande uppgifter om trafikfl(cid:246)den fr(cid:229)n ett begr(cid:228)nsat antal av de st(cid:246)rre n(cid:228)ten. Det var inte m(cid:246)jligt att definitivt ber(cid:228)kna marknadsandelar eftersom en uppdelning av trafiken p(cid:229) enskilda akt(cid:246)rer med peering endast fanns tillg(cid:228)nglig fr(cid:229)n WorldCom- koncernen f(cid:246)r privata akt(cid:246)rer med peering. Den totala trafiken som s(cid:228)nds och tas emot av de fyra stora n(cid:228)ten till andra tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer som har peering med dem (cid:228)r k(cid:228)nd. Det totala antalet tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer avgr(cid:228)nsades till alla tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer som har peering med (cid:229)tmins- tone ett av de fyra st(cid:246)rsta n(cid:228)ten. Detta (cid:228)r ett gener(cid:246)st antagande eftersom analysen av den relevanta marknaden visar att marknadsdefini- tionen inte kan vara vidare (cid:228)n de 16 top level- n(cid:228)t som har peering med alla de fyra st(cid:246)rsta n(cid:228)ten och n(cid:228)stan s(cid:228)kert (cid:228)r smalare. (112) F(cid:246)r att ber(cid:228)kna marknadsandelen f(cid:246)r de andra tolv n(cid:228)ten var det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att g(cid:246)ra vissa antaganden. Det generella antagandet var att den trafik som g(cid:229)r via ett visst n(cid:228)t avspeglar storleken p(cid:229) de n(cid:228)t till vilken den (cid:246)verf(cid:246)rs. Om n(cid:228)t A s(cid:229)ledes s(cid:228)nder 10 % till n(cid:228)t B och 20 % till n(cid:228)t C, antas n(cid:228)t B vara h(cid:228)lften s(cid:229) stort som n(cid:228)t C. Det f(cid:246)refaller rimligt att g(cid:246)ra ett s(cid:229)dant antagande f(cid:246)r de st(cid:246)rsta n(cid:228)ten eftersom en s(cid:229)dan stor andel av den totala Internettrafiken g(cid:229)r via dem att de kan betecknas som represen- tativa f(cid:246)r Internettrafiken i sin helhet. Om man till(cid:228)mpar detta p(cid:229) WorldCom-koncernen och MCI, utbyttes […] (*) av WorldComs trafik med MCI och […] (*) med de andra tolv n(cid:228)ten. Rela- tionstalet mellan storleken p(cid:229) MCI:s n(cid:228)t och de andra tolv n(cid:228)ten b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r tillsammans vara […] (*). (113) Under dessa antaganden skulle marknadsande- len f(cid:246)r WorldCom-koncernen vara ungef(cid:228)r [30–40 %] (*) och f(cid:246)r MCI [10–20 %] (*) och ingen konkurrent har mer (cid:228)n [5–15 %] (*). MCI:s och WorldCom-gruppens totala mark- nadsandel skulle d(cid:229) vara [42–52 %] (*). […] (*). v) Slutsatser om ber(cid:228)kningen av marknadsande- lar (114) Den ovan beskrivna metoden f(cid:246)r ber(cid:228)kning av marknadsstorlek och marknadsandel baserad p(cid:229) int(cid:228)kter och trafikfl(cid:246)den har utformats p(cid:229) en konservativ grund f(cid:246)r att inom rimliga gr(cid:228)nser vara s(cid:229) gener(cid:246)s som m(cid:246)jligt mot parterna och det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r sannolikt att marknadsandelarna underskattas. (cid:190)ven p(cid:229) denna grundval r(cid:229)der det inget tvivel om att den sammanslagna enheten (cid:228)nd(cid:229) skulle inneha (cid:246)ver 50 % av marknaden, hur brett denna (cid:228)n definieras. Det kombinerade n(cid:228)tet skulle vara [klart st(cid:246)rre (cid:228)n…] (*) st(cid:246)rre (cid:228)n den n(cid:228)rmaste konkurrentens n(cid:228)t (Sprint) b(cid:229)de vad g(cid:228)ller int(cid:228)kter och trafikfl(cid:246)de. N(cid:228)sta kon- kurrent, GTE-koncernen, (cid:228)r ungef(cid:228)r h(cid:228)lften s(cid:229) stor som Sprint. vi) Parternas svar i (115) Parterna inv(cid:228)nde att restriktioner betr(cid:228)ffande aff(cid:228)rshemligheter som konkurrenterna kr(cid:228)vt i fr(cid:229)ga om uppgifter som de l(cid:228)mnat till kommis- sionen gjorde det om(cid:246)jligt f(cid:246)r dem att avg(cid:246)ra vilka de (cid:246)vriga tolv marknadsakt(cid:246)rerna (cid:228)r och s(cid:229)ledes huruvida sifferuppgifterna om mark- nadsandelar kan p(cid:229)verkas avsev(cid:228)rt om andra akt(cid:246)rer inkluderas. Som konstaterats var det analytiska tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)ttet sj(cid:228)lva verket konservativt och utformat f(cid:246)r att tolka parter- nas uppgifter v(cid:228)lvilligt om det f(cid:246)rel(cid:229)g n(cid:229)gon tveksamhet betr(cid:228)ffande vem som kan anses ha en st(cid:228)llning som top level-n(cid:228)t. P(cid:229) den punkten intog en av deltagarna i den muntliga hearingen, Sprint, en mer restriktiv st(cid:229)ndpunkt betr(cid:228)ffande definitionen av marknaden. Sprint ifr(cid:229)gasatte om n(cid:229)gra av de tolv n(cid:228)ten inte hade anslut- ningar till ett stort antal geografiskt utspridda platser eller egna eller f(cid:246)rhyrda h(cid:246)ghastighets- faciliteter och d(cid:228)rf(cid:246)r kanske inte av konkurren- terna anses uppfylla Sprints definition av en till- handah(cid:229)llare av ett top level-stamn(cid:228)t. En annan konkurrent, GTE, p(cid:229)pekade att storleksf(cid:246)rh(cid:229)l- landet mellan de st(cid:246)rsta stamn(cid:228)ten inte skulle (cid:228)ndras om man inkluderade ytterligare trafik och att MCI WorldComs andel enligt deras upp- skattning endast skulle minska med 5 procent- enheter om man klassificerade 50 f(cid:246)retag s(cid:229) att de omfattades av definitionen f(cid:246)r den relevanta marknaden. Dessa bed(cid:246)mningar st(cid:246)dde st(cid:229)nd- punkten att de inte var av avg(cid:246)rande betydelse att identifiera de sexton n(cid:228)ten. (116) Dessutom inv(cid:228)nde parterna mot kommissionens metod f(cid:246)r att ber(cid:228)kna trafiken. De ifr(cid:229)gasatte s(cid:228)rskilt tv(cid:229) antaganden som de ans(cid:229)g ligga till grund f(cid:246)r kommissions metod, n(cid:228)mligen att tra- fiken var j(cid:228)mt f(cid:246)rdelad mellan […] (*) och att trafiken inte i n(cid:229)gon h(cid:246)gre grad avleds p(cid:229) grund av samtrafiken mellan n(cid:228)t under top level-n(cid:228)- ten. Parterna h(cid:228)vdade vidare att den infor- mation om trafik som kommissionen f(cid:229)tt kan- ske inte varit j(cid:228)mf(cid:246)rbar och att parternas sam- manlagda marknadsandel d(cid:228)rf(cid:246)r kan ha (cid:246)ver- skattats. Kommissionen h(cid:228)vdar (cid:229) sin sida att de L 116/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 antaganden parterna tagit upp inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt- vis legat till grund f(cid:246)r ber(cid:228)kningsmetoden, och inte heller varit s(cid:228)rskilt betydelsefulla om de anv(cid:228)nts. Kommissionen noterar ocks(cid:229) att par- terna under f(cid:246)rhandlingarnas g(cid:229)ng h(cid:228)vdat att inkomster var den l(cid:228)mpligaste m(cid:228)tmetoden. Alla ber(cid:246)rda parter har h(cid:246)rts om vad som (cid:228)r relevant information, f(cid:246)r att s(cid:229) l(cid:229)ngt som m(cid:246)j- ligt g(cid:246)ra de siffror som inkommit j(cid:228)mf(cid:246)rbara. Parterna ifr(cid:229)gasatte kommissionens metod men f(cid:246)reslog inget alternativ. 4. Koncentrationens inverkan p(cid:229) konkurrensen f(cid:246)r viktigaste dotterbolag (117) Fusionen av WorldComs och MCI:s stamn(cid:228)t f(cid:246)r Internet skulle skapa ett n(cid:228)t av en s(cid:229)dan absolut och relativ storlek att den sammanslagna enhe- ten i betydande utstr(cid:228)ckning skulle kunna upp- tr(cid:228)da oberoende av sina konkurrenter och kun- der. Detta kommer att p(cid:229)verka kunder i Europa lika mycket som n(cid:229)gra andra kunder. World- Coms Internet, UUNet, har redan en mycket ansenlig storlek j(cid:228)mf(cid:246)rt med sina konkurrenter. Det faktum att f(cid:246)retaget (cid:228)r n(cid:228)ra att uppn(cid:229) dominans framg(cid:229)r av beslutet i b(cid:246)rjan av 1997 att f(cid:246)rs(cid:246)ka (ett f(cid:246)r- s(cid:246)k som till slut misslyckades) att ensidigt upp- h(cid:246)ra med peering med ett antal av de f(cid:246)retag med vilka man hade peeringuppg(cid:246)relser. World- Com har sedan dess redan vunnit ytterligare marknadsinflytande genom f(cid:246)rv(cid:228)rvet av ANS och CNS. Efter fusionen med MCI r(cid:229)der det inte mycket tvivel om att den kritiska massan skulle uppn(cid:229)s f(cid:246)r att kunna agera oberoende av konkurrenterna. (118) Styrkan och storleken av MCI WorldCom-n(cid:228)tet skulle g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt f(cid:246)r f(cid:246)retaget att p(cid:229) olika s(cid:228)tt f(cid:246)rst(cid:228)rka sin st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden. Detta skulle kunne ske enligt tv(cid:229) huvudsakliga strate- gier som beskrivs nedan. En skulle vara att (cid:246)ka konkurrenternas kostnader och den andra skulle vara att s(cid:228)tta priser selektivt f(cid:246)r att dra till sig kunder fr(cid:229)n konkurrerande n(cid:228)t. (cid:228)r uppenbart att en potentiell tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r som f(cid:246)rs(cid:246)ker (cid:229)stadkomma konnektivitet med alla top level-n(cid:228)t skulle beh(cid:246)va MCI World- Coms medgivande. Trots f(cid:246)rekomsten av en koncern av WorldComs storlek p(cid:229) marknaden begr(cid:228)nsar konkurrensen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande dock en befintlig operat(cid:246)rs m(cid:246)jlighet att avsl(cid:229) beg(cid:228)ran om peering fr(cid:229)n en vederb(cid:246)rligen kvalificerad kandidat. Befintliga operat(cid:246)rer som nekar en s(cid:229)dan kandidat peering kan inte r(cid:228)kna med att den potentiella peeringpartnern i st(cid:228)llet kommer att k(cid:246)pa transit av honom. Den besvikne tj(cid:228)ns- televerant(cid:246)ren kan som ett alternativ bli kund I innehavaren av ett konkurrerande n(cid:228)t. till detta fall har den avvisade tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)ren bidragit till att f(cid:246)rst(cid:228)rka marknadsinflytandet f(cid:246)r en av sina konkurrenter. Om fusionen (cid:228)ger rum skulle dock de eventuella negativa f(cid:246)ljderna f(cid:246)r MCI WorldCom av att avsl(cid:229) en beg(cid:228)ran om peering minska avsev(cid:228)rt, om inte helt f(cid:246)rsvinna, p(cid:229) grund av f(cid:246)retagets starka f(cid:246)rhandlingsposi- tion. Besvikna f(cid:246)retag som s(cid:246)kt peering skulle bli tvungna att k(cid:246)pa transit f(cid:246)r att n(cid:229) MCI WorldCom-n(cid:228)tet, vilket skulle vara till nackdel f(cid:246)r dem i fr(cid:229)ga om kostnad och kvalitet. (120) MCI WorldCom skulle kunna verka oberoende av konkurrenterna genom att h(cid:246)ja deras kost- nader och s(cid:228)nka kvaliteten p(cid:229) deras tj(cid:228)nsteut- bud. Konkurrenter med befintliga peeringupp- g(cid:246)relser med MCI WorldCom skulle vara med- vetna om att deras m(cid:246)jlighet att forts(cid:228)tta att verka p(cid:229) marknaden (cid:228)r avh(cid:228)ngig av om de kan forts(cid:228)tta att erbjuda sina kunder konnektivitet till MCI WorldCom-n(cid:228)tet. Om kvaliteten eller kostnadsbasen f(cid:246)r f(cid:246)rbindelsen till MCI World- Com-n(cid:228)tet av n(cid:229)gon anledning skulle f(cid:246)r(cid:228)ndras p(cid:229) n(cid:229)got ogynnsamt s(cid:228)tt, skulle kunderna i dessa konkurrenters n(cid:228)t mycket v(cid:228)l kunna g(cid:229) (cid:246)ver till MCI WorldCom och nya kunder skulle kunna avh(cid:229)llas fr(cid:229)n att g(cid:229) till n(cid:229)gon annan (cid:228)n MCI WorldCom. Konkurrenterna skulle vara tvingade att leva med detta hot och att upp- tr(cid:228)da p(cid:229) ett s(cid:229)dant s(cid:228)tt att MCI WorldCom inte kopplar av eller f(cid:246)rs(cid:228)mrar f(cid:246)rbindelsen. Detta kan exempelvis innefatta att l(cid:229)ta MCI World- Com ha ett ord med i laget n(cid:228)r det g(cid:228)ller till vem konkurrenterna b(cid:246)r bevilja transit eller peering och villkoren f(cid:246)r detta. MCI WorldCom skulle p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt ha en faktisk kontroll (cid:246)ver marknaden. (119) MCI WorldCom skulle kunna kontrollera intr(cid:228)- det p(cid:229) marknaden genom att avsl(cid:229) nya f(cid:246)rfr(cid:229)g- ningar om peering, genom att upph(cid:228)va eller hota att upph(cid:228)va peering-avtal, eller genom att ers(cid:228)tta dem med samtrafik mot betalning. Det (121) Om en konkurrent vill ha peering (eller forts(cid:228)tta med peering) skulle MCI World Com kunna kontrollera kvaliteten p(cid:229) dennes tj(cid:228)nsteutbud genom sina beslut om driften av l(cid:228)nken. MCI WorldCom skulle kunna f(cid:246)rs(cid:228)mra konkurrenter- nas erbjudanden exempelvis genom att besluta att inte f(cid:246)rb(cid:228)ttra kapaciteten vid privata peer- 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/23 ingpunkter. Detta skulle visserligen f(cid:246)rs(cid:228)mra tj(cid:228)nstekvaliteten b(cid:229)de f(cid:246)r MCI WorldCom och den ber(cid:246)rde konkurrenten men konkurrenten skulle drabbas i h(cid:246)gre utstr(cid:228)ckning, eftersom hans kunder skulle f(cid:246)rlora konnektivitet till en st(cid:246)rre andel av Internet (cid:228)n MCI WorldComs kunder skulle g(cid:246)ra. Proportionellt sett skulle procentandelen av den trafik som p(cid:229)verkas av en s(cid:229)dan strategi vara h(cid:246)gre f(cid:246)r det mindre n(cid:228)tet. Det b(cid:246)r till(cid:228)ggas att MCI WorldComs m(cid:246)jligheter att genomf(cid:246)ra en s(cid:229)dan strategi mycket v(cid:228)l skulle kunna (cid:246)ka genom att f(cid:246)reta- get plockar kunder och konkurrenter en efter en i st(cid:228)llet f(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:246)ka att ta (cid:229)terstoden av marknaden p(cid:229) en g(cid:229)ng. (122) (cid:214)kningen av Internettrafiken har varit s(cid:229)dan att MCI WorldCom skulle kunna till(cid:228)mpa denna strategi med f(cid:246)rs(cid:228)mringar utan att beh(cid:246)va g(cid:246)ra n(cid:229)gon medveten anstr(cid:228)ngning. Det skulle vara tillr(cid:228)ckligt f(cid:246)r dem att helt enkelt inrikta sig p(cid:229) utvecklingen av sitt eget n(cid:228)t snarare (cid:228)n att f(cid:246)r- b(cid:228)ttra l(cid:228)nkarna till konkurrenterna. Genom att (cid:229)stadkomma en s(cid:229)dan kvalitetsskillnad mellan sig sj(cid:228)lva och konkurrenterna skulle de ha goda f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar att (cid:246)vertala potentiella nya kun- der f(cid:246)r Internettj(cid:228)nster att inte bry sig om kon- kurrenternas erbjudanden. Allteftersom storle- ken p(cid:229) MCI WorldCom-n(cid:228)tet (cid:246)kar kommer f(cid:246)retagets makt att p(cid:229) detta s(cid:228)tt skada konkur- renterna att (cid:246)ka i motsvarande grad. (123) Allteftersom MCI WorldCom v(cid:228)xer skulle f(cid:246)re- taget kunna vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att minska befintliga konkurrenters oberoende genom att (cid:228)ndra karakt(cid:228)ren p(cid:229) samtrafikuppg(cid:246)relserna med dem (eller bara hota att g(cid:246)ra detta) f(cid:246)r att tvinga dem att betala f(cid:246)r anslutning till MCI WorldComs n(cid:228)t (antingen peering mot betalning eller transit) utan att i geng(cid:228)ld erbjuda n(cid:229)gon s(cid:229)dan betalning. I den m(cid:229)n som konkurrenterna inte har n(cid:229)got annat val (cid:228)n att godta en s(cid:229)dan f(cid:246)r(cid:228)ndring av villkoren sulle MCI WorldCom f(cid:229) kontroll (cid:246)ver en betydande del av sina konkur- renters kostnader och vara i st(cid:229)nd att p(cid:229)verka kvaliteten p(cid:229) deras tj(cid:228)nsteutbud. MCI World- Com skulle kunna p(cid:229)verka konkurrenternas kostnader genom att ta ut priser f(cid:246)r peering eller transit som var ber(cid:228)knade f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra f(cid:246)retagets kunder (tidigare konkurrenter) att skulle kunna erbjuda konkurrenskraftiga priser j(cid:228)mf(cid:246)rt med priserna fr(cid:229)n MCI WorldCom. (124) MCI WorldCom skulle (cid:228)ven kunna upptr(cid:228)da oberoende av sina kunder, n(cid:228)mligen de tj(cid:228)ns- televerant(cid:246)rer som s(cid:228)ljer Internetkonnektivitet till slutkunder och f(cid:246)retags- eller privatkunder som k(cid:246)per dedicerad eller uppringbar anslut- ning till Internet. Dessa kunder (cid:228)r i sista hand beroende av tillhandah(cid:229)llandet av konnektivitet fr(cid:229)n top level-n(cid:228)ten. De kommer inte att ha n(cid:229)got annat val (cid:228)n att, direkt eller indirekt, ansluta sig till den dominerande leverant(cid:246)ren av dessa tj(cid:228)nster, eftersom det bara (cid:228)r en s(cid:229)dan leverant(cid:246)r som kan garantera tillf(cid:246)rlitlig tillg(cid:229)ng till alla delar av Internet. I den m(cid:229)n som MCI WorldCom redan (cid:228)r verksam p(cid:229) denna mark- nad skulle f(cid:246)retaget kunna f(cid:246)rs(cid:246)ka utnyttja sin st(cid:228)llning d(cid:228)r f(cid:246)r att vinna en dominerande st(cid:228)ll- ning l(cid:228)ngre fram i distributionskedjan. MCI WorldCom skulle kunna g(cid:246)ra detta p(cid:229) grund av att andra top level-n(cid:228)t inte kan erbjuda ett verk- ligt konkurrenstryck och p(cid:229) grund av det infly- tande och den kontroll f(cid:246)retaget har (cid:246)ver kost- nadsbasen f(cid:246)r (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare som verkar l(cid:228)ngre fram i distributionskedjan. i) ”Multi-homing” som ett alternativ (125) Som svar p(cid:229) dessa inv(cid:228)ndningar h(cid:228)vdade par- terna att m(cid:246)jligheten att utnyttja en domine- rande st(cid:228)llning l(cid:228)ngre fram i distributionskedjan begr(cid:228)nsades av det faktum att m(cid:229)nga tj(cid:228)nstele- verant(cid:246)rer liksom de viktigaste kunderna – exempelvis (cid:228)gare till webbplatser – har multi- homing, dvs. de k(cid:246)per transit fr(cid:229)n mer (cid:228)n en leverant(cid:246)r och kan enkelt koppla trafik till den andre om en av leverant(cid:246)rerna f(cid:246)rs(cid:246)ker miss- bruka en stark st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden. Detta ifr(cid:229)gasattes av deltagare vid den muntliga hear- ingen. P(cid:229)st(cid:229)endet tar inte h(cid:228)nsyn till det faktum att m(cid:229)nga av de kunder som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande har multi-homing har en s(cid:229)dan anslutning till MCI och WorldCom och inte exempelvis till en av de samg(cid:229)ende parterna och en trede part och f(cid:246)r den gruppen skulle den nuvarande valfriheten f(cid:246)rsvinna genom koncentrationen. Det f(cid:246)rklara- des ocks(cid:229) att multi-homing varken var enkelt, eftersom det fordrar ett s(cid:228)rskilt protokoll kallat BGP4-protokollet, eller billigt eftersom det inne- fattar kostnaden f(cid:246)r tv(cid:229) transitf(cid:246)rbindelser d(cid:228)r konkurrenterna kanske bara betalar f(cid:246)r en. Innehavaren av ett dominerande n(cid:228)t skulle hur som helst kunne hindra multi-homing genom ett antal olika taktiker, inbegripet v(cid:228)gran att ta hand om kunder med multi-homing, f(cid:246)rs(cid:228)mring av f(cid:246)rbindelsen till s(cid:229)dana kunder eller v(cid:228)gran att erbjuda BGP4, eller helt enkelt genom att L 116/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 erbjuda volymrabatter som skulle gynna kunder med single-homing som har ett h(cid:246)gre utnyttjan- de. (126) P(cid:229) grund av de s(cid:228)rskilda omst(cid:228)ndigheterna vad g(cid:228)ller konkurrensen p(cid:229) n(cid:228)tomr(cid:229)det och f(cid:246)rh(cid:229)l- landen utanf(cid:246)r n(cid:228)ten som g(cid:246)r det v(cid:228)rdefullt f(cid:246)r kunder att ha tillg(cid:229)ng till det st(cid:246)rsta n(cid:228)tet kan MCI WorldComs st(cid:228)llning knappast hotas n(cid:228)r f(cid:246)retaget v(cid:228)l har uppn(cid:229)t en dominerande st(cid:228)ll- ning. Ju st(cid:246)rre deras n(cid:228)t blir desto mindre blir deras behov att koppla ihop det med konkur- renternas n(cid:228)t och desto st(cid:246)rre blir konkurrenter- nas behov att koppla ihop sig med den samman- slagna enheten. Ju st(cid:246)rre MCI WorldComs n(cid:228)t blir, desto st(cid:246)rre blir f(cid:246)retagets m(cid:246)jlighet att kontrollera en betydande del av nya akt(cid:246)rers kostnader. F(cid:246)retaget kan uppn(cid:229) detta genom att v(cid:228)gra s(cid:229)dana nya akt(cid:246)rer m(cid:246)jlighet till peering och kr(cid:228)va att dessa kvarst(cid:229)r som kunder och i enlighet d(cid:228)rmed betalar en mellanskillnad f(cid:246)r alla tj(cid:228)nster som de vill erbjuda. Koncentratio- nen skulle d(cid:228)rf(cid:246)r kunna leda till att hindren f(cid:246)r intr(cid:228)de p(cid:229) marknaden (cid:246)kade ytterligare. Det skulle kunna h(cid:228)vdas att MCI WorldComs n(cid:228)t till f(cid:246)ljd av koncentrationen antingen omedel- tid d(cid:228)refter bart eller inom en relativt kort skulle vara en n(cid:246)dv(cid:228)ndig facilitet som alla (cid:246)vriga tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer skulle vara tvungna att koppla ihop sig med (direkt eller indirekt) f(cid:246)r att kunna erbjuda en trov(cid:228)rdig anslutnings- tj(cid:228)nst f(cid:246)r Internet. kunna n(cid:229) direkt via sitt nya n(cid:228)t skulle vara mindre. Dessutom skulle den allm(cid:228)nna kvalite- ten p(cid:229) deras tj(cid:228)nsteutbud bli l(cid:228)gre, eftersom meddelandena m(cid:229)ste g(cid:246)ra fler hopp f(cid:246)r att n(cid:229) det st(cid:246)rsta n(cid:228)tet. S(cid:229)dana f(cid:246)rs(cid:246)k att ta kunder skulle naturligtvis inte passera obem(cid:228)rkt f(cid:246)rbi MCI WorldCom, som skulle kunna g(cid:246)ra alla s(cid:229)dana steg of(cid:246)rdelaktiga f(cid:246)r sina befintliga kunder genom att hota att f(cid:246)rs(cid:228)mra (eller inte uppgradera) peeringf(cid:246)rbindelserna med den f(cid:246)r- utvarande kundens nya transitleverant(cid:246)r(er) eller genom att degradera konkurrerande n(cid:228)t till en st(cid:228)llning som n(cid:228)t med peering mot kompen- sation eller kund till MCI WorldCom. (128) Det skulle kunna h(cid:228)vdas att MCI WorldCom skulle kunna m(cid:246)ta en samordnad reaktion fr(cid:229)n innehavare av konkurrerande n(cid:228)t som (cid:228)r till- r(cid:228)ckligt kraftig f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att f(cid:246)retaget ut(cid:246)var sitt marknadsinflytande. MCI World- Com kan emellertid svara med att i (cid:246)kande omfattning till(cid:228)mpa en strategi med underpris- s(cid:228)ttning genom vilken f(cid:246)retaget utmanar andra konkurrerande n(cid:228)t i tur och ordning, med b(cid:246)r- jan med de minsta och svagaste. F(cid:246)r vart och ett av de konkurrerande n(cid:228)ten kan ett utspel mot en annan konkurrent p(cid:229) kort sikt gynna dem i den m(cid:229)n som de kan hoppas p(cid:229) att ta n(cid:229)gra (men troligen inte alla) av de transitkun- der som l(cid:228)mnar det n(cid:228)tet. De r(cid:228)knar kanske med att deras intressen b(cid:228)st tas tillvara om de inte upptr(cid:228)der p(cid:229) ett s(cid:228)tt som sannolikt kom- mer att leda till repressalie(cid:229)tg(cid:228)rder mot dem sj(cid:228)lva. ii) Avsaknad av konkurrensbegr(cid:228)nsningar iii) Potentiella konkurrenter (127) Den f(cid:246)rsta reaktionen fr(cid:229)n konkurrenterna, b(cid:229)de faktiska och potentiella, betr(cid:228)ffande det f(cid:246)rst(cid:228)rkta marknadsinflytandet f(cid:246)r det st(cid:246)rsta n(cid:228)tet m(cid:229)ste ocks(cid:229) beaktas. Den f(cid:246)rsta reaktio- nen fr(cid:229)n nuvarande konkurrenter skulle kunna vara att f(cid:246)rs(cid:246)kra dra till sig ytterligare trafik. De skulle kunna g(cid:246)ra detta antingen genom att f(cid:246)rs(cid:246)ka att ta befintliga kunder fr(cid:229)n den sam- manslagna enheten eller genom att f(cid:246)rb(cid:228)ttra sin kapacitet i f(cid:246)rhoppning om att erbjuda en tek- niskt (cid:246)verl(cid:228)gsen tj(cid:228)nst. Sv(cid:229)righeten att (cid:246)vertala MCI WorldComs kunder att byta (cid:228)r att dessa kunder redan (cid:228)r anslutna till det st(cid:246)rsta n(cid:228)tet, d(cid:228)r de har en mycket direkt tillg(cid:229)ng till det n(cid:228)tets direkta kundbas. Om de byter till n(cid:229)got annat n(cid:228)t kan de bara f(cid:229) tillg(cid:229)ng till MCI WorldComs direkta kunder p(cid:229) indirekt v(cid:228)g, exempelvis genom sin nya transitleverant(cid:246)rs peeringavtal, och antalet kunder som de skulle (129) Med avseende p(cid:229) potentiella konkurrenter skulle hindren f(cid:246)r den som f(cid:246)rs(cid:246)ker komma in p(cid:229) marknaden som ett top level-n(cid:228)t (cid:246)ka ytterli- gare. Ut(cid:246)ver kostnaderna f(cid:246)r att bygga ett n(cid:228)t f(cid:246)r den som vill komma in direkt som en top level-tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r skulle den nye akt(cid:246)ren n(cid:228)stan s(cid:228)kert f(cid:246)rv(cid:228)gras peering av de befintliga operat(cid:246)rerna p(cid:229) grund av otillr(cid:228)ckligt kund- och d(cid:228)rmed trafikunderlag. N(cid:228)r det g(cid:228)ller en tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r som vill g(cid:229) fr(cid:229)n att vara k(cid:246)pare av transit till top level-tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r finns det, s(cid:229) l(cid:228)nge det r(cid:229)der konkurrens bland top level-n(cid:228)ten, vissa begr(cid:228)nsningar f(cid:246)r hur l(cid:229)ngt innehavaren av n(cid:229)got enskilt n(cid:228)t kan g(cid:229) i fr(cid:229)ga om att v(cid:228)gra peering f(cid:246)r ett annat n(cid:228)t som (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt stort f(cid:246)r att utg(cid:246)ra en poten- tiell konkurrent. Innehavaren av n(cid:228)tet kan inte 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/25 r(cid:228)kna med att han kommer att f(cid:229) int(cid:228)kter f(cid:246)r transit fr(cid:229)n en akt(cid:246)r som han f(cid:246)rv(cid:228)grat peering. Genom att avvisa en beg(cid:228)ran om peering fr(cid:229)n en s(cid:229)dan akt(cid:246)r riskerar han att st(cid:228)rka inflytan- det f(cid:246)r ett konkurrerande n(cid:228)t fr(cid:229)n vilket akt(cid:246)- ren k(cid:246)per transit eller att uppt(cid:228)cka att det (cid:228)r det enda top level-n(cid:228)tet som inte (cid:228)r berett att bevilja peering och att innehavaren av det nya n(cid:228)tet som inte (cid:228)r berett att bevilja peering och att innehavaren av det nya n(cid:228)tet i sin tur kan till(cid:228)mpa en fr(cid:229)nkopplingsstrategi. Men n(cid:228)r ett n(cid:228)t f(cid:229)r en alltf(cid:246)r stark st(cid:228)llning kan innehava- ren hindra potentiella konkurrenter att f(cid:229) en st(cid:228)llning som innehavare av top level-n(cid:228)t genom att se till att priserna f(cid:246)r transit (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt h(cid:246)ga f(cid:246)r att hindra den nye akt(cid:246)ren att f(cid:229) en tillr(cid:228)ckligt stor marknadsandel. Innehavaren av n(cid:228)tet kan ocks(cid:229) hindra sina konkurrenter fr(cid:229)n att bevilja peeringr(cid:228)ttigheter genom att ut(cid:246)va hot mot dem om fr(cid:229)nkoppling eller degrade- ring. (130) Det har antytts att nya konkurrenter f(cid:246)r top level-n(cid:228)t kan dyka upp, exempelvis genom f(cid:246)r- enade anstr(cid:228)gningar fr(cid:229)n de europeiska tj(cid:228)ns- televerant(cid:246)rernas sida. S(cid:229)dana tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)- rer skulle emellertid inte skilja sig fr(cid:229)n n(cid:229)gon annan potentiell ny akt(cid:246)r eftersom de inte skulle ha r(cid:229)d att undvara konnektivitet fr(cid:229)n de befint- liga top level-tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna. Top level- tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rerna kommer sannolikt att bli lika aktiva n(cid:228)r det g(cid:228)ller att locka nya kunder. I det avseendet har de befintliga operat(cid:246)rerna en betydande f(cid:246)rdel som ”drivkrafter”. De hinder som m(cid:246)ter en europeisk tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r som f(cid:246)rs(cid:246)ker komma in p(cid:229) marknaden som ett top sannolikt att vara level-n(cid:228)t kommer d(cid:228)rf(cid:246)r ungef(cid:228)r desamma som alla andra tj(cid:228)nsteleveran- t(cid:246)rer m(cid:246)ter, oberoende av var i v(cid:228)rlden de (cid:228)r etablerade. (131) Koncentrationen kan mycket v(cid:228)l (cid:229)stadkomma en ”sn(cid:246)bollseffekt” genom att MCI WorldCom skulle vara i en b(cid:228)ttre position (cid:228)n n(cid:229)gon av sina konkurrenter att kapa (cid:229)t sig framtida tillv(cid:228)xt genom nya kunder eftersom direkt f(cid:246)rbindelse med det st(cid:246)rsta n(cid:228)tet (cid:228)r tilltalande f(cid:246)r nya kun- der och eftersom konkurrenternas erbjudanden (cid:228)r relativt ointressanta p(cid:229) grund av det hot om fr(cid:229)nkoppling eller f(cid:246)rs(cid:228)mring av peeringupp- g(cid:246)relsen som MCI WorldComs konkurrenter st(cid:228)ndigt m(cid:229)ste leva med. F(cid:246)ljaktligen kan fusio- nen ge MCI WorldCom tillf(cid:228)lle att ytterligare (cid:246)ka sin marknadsandel. iv) Kundernas reaktion (132) Vad g(cid:228)ller kundernas reaktion skulle dessa kunna f(cid:246)rs(cid:246)ka l(cid:228)gga hinder i v(cid:228)gen f(cid:246)r en s(cid:229)dan strategi genom att flytta till andra n(cid:228)t f(cid:246)r att bilda motvikt mot MCI WorldComs makt. I princip skulle de kunna se detta som det logiska svaret p(cid:229) det marknadsinflytande som nu inne- has av den dominerande MCI WorldCom-enhe- ten. Men s(cid:229)vida inte kunderna kan agera som en enhet (och det finns inga tecken p(cid:229) att kund- basen (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt koncentrerad f(cid:246)r att detta skall vara m(cid:246)jligt) kommer ingen enskild kund att vilja riskera att byta f(cid:246)r att eventuellt f(cid:229) en s(cid:228)mre tj(cid:228)nst utan n(cid:229)gon f(cid:246)rs(cid:228)kran om att till- r(cid:228)ckligt m(cid:229)nga av de (cid:246)vriga kunderna tar samma steg. Det (cid:228)r inte troligt att de anser det v(cid:228)rt att ta den risken. (133) I sitt svar p(cid:229) meddelandet om inv(cid:228)ndningar och d(cid:228)refter vid den muntliga hearingen betonade de anm(cid:228)lande parterna starkt Internets snabba tillv(cid:228)xt som en faktor som begr(cid:228)nsar de befint- liga akt(cid:246)rernas m(cid:246)jlighet att ut(cid:246)va dominans. Intr(cid:228)de p(cid:229) marknaden av exempelvis ett stort antal tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer i form av (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare p(cid:229) detaljistniv(cid:229), som fortfarande kommer att vara h(cid:228)nvisade till ett befintligt top level-n(cid:228)t f(cid:246)r top level- eller universell Internetkonnektivitet, kommer emellertid inte att kunna begr(cid:228)nsa parternas konkurrensbeteende mer (cid:228)n vad de befintliga (cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljarna kan. (134) Vid den muntliga hearingen betonades att man m(cid:229)ste undvika att beg(cid:229) misstaget att anta att tillv(cid:228)xt skulle kunna motverka marknadsdomi- nans. I sj(cid:228)lva verket skulle de befintliga opera- t(cid:246)rerna snarare (cid:228)n nya akt(cid:246)rer vara i en b(cid:228)ttre position att kapa (cid:229)t sig framtida tillv(cid:228)xt. Par- terna pekade exempelvis p(cid:229) tillkomsten av nya konkurrenter som h(cid:229)ller p(cid:229) att bygga omfat- tande fiberoptiska n(cid:228)t och d(cid:228)rf(cid:246)r kan erbjuda en konkurrensm(cid:228)ssig motvikt. Intr(cid:228)de p(cid:229) mark- naden som top level-tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r kr(cid:228)ver dock inte bara fysisk utrustning utan ocks(cid:229) en kundbas och ett trafikfl(cid:246)de och s(cid:229)ledes tillg(cid:229)ng Innehavaren av ett till peeringhopkoppling. dominerande n(cid:228)t som v(cid:228)grar att tillhandah(cid:229)lla peering skulle i sj(cid:228)lva verket kunna hindra en ny akt(cid:246)r fr(cid:229)n att verka som top level-n(cid:228)t. […] (*). L 116/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 (135) Av det ovanst(cid:229)ende framg(cid:229)r att den anm(cid:228)lda fusionen, om den inte (cid:228)ndras, skulle skapa en dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden f(cid:246)r till- handah(cid:229)llande av top level eller ”universell” Internetkonnektivitet. VII. PARTERNAS (cid:138)TAGANDEN (136) F(cid:246)r att l(cid:246)sa de problem som kommissionen p(cid:229)pekat i fr(cid:229)ga om den f(cid:246)reslagna fusionens p(cid:229)verkan p(cid:229) konkurrensf(cid:246)rh(cid:229)llandena erbjuder sig parterna att g(cid:246)ra f(cid:246)ljande (cid:229)taganden (nedan (cid:229)tagandena): ”F(cid:246)r att f(cid:229) fusionen godk(cid:228)nd har de anm(cid:228)lande parterna enats om att hela MCI:s Internetverk- samhet skall (cid:246)verl(cid:229)tas och (cid:229)tar sig d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)ljan- de: I. (cid:214)verl(cid:229)telse av MCI:s Internetverksamhet 1. MCI skall (cid:246)verl(cid:229)ta sin Internetverksamhet och sina Internettj(cid:228)nster som g(cid:228)ller anslut- ning till det hopkopplade allm(cid:228)nna n(cid:228)t som g(cid:229)r under namnet ’Internet’ samt viss d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande tj(cid:228)nsteverksam- het (nedan kallat iMCI:s verksamhet) som en helhet. i sin helhet (cid:246)verl(cid:229)tas till en ensam k(cid:246)pare (ne- dan kallad k(cid:246)paren) och omfattar f(cid:246)ljande: iMIC:s verksamhet skall iMCI:s v(cid:228)rldsomsp(cid:228)nnande dedicerade Internetanslutningsverksamhet i gros- sistledet (det vill s(cid:228)ga dedicerad Inter- netanslutning som s(cid:228)ljs till leverant(cid:246)rer av Internettj(cid:228)nster vilka i sin verksam- f(cid:246)rser andra med Internetanslut- het ning). iMCI:s dedicerade Internetanslutnings- verksamhet i detaljistledet (det vill s(cid:228)ga dedicerad Internetanslutning som s(cid:228)ljs till slutanv(cid:228)ndare). a) b) c) endera eller b(cid:229)da de uppringbara Inter- netanslutningsverksamheterna (cid:246)verl(cid:229)ts) e-postservrar f(cid:246)r e-post som anv(cid:228)nds av iMCI:s uppringningskunder (om inte k(cid:246)paren avst(cid:229)r fr(cid:229)n att f(cid:246)rv(cid:228)rva n(cid:229)gon av dessa verksamhetsgrenar). d) iMCI:s v(cid:228)rddatortj(cid:228)nster p(cid:229) Internet. e) iMCI:s ’Real Broadcast Network Ser- vices’, samt f) iMCI:s brandv(cid:228)ggstj(cid:228)nster. inte (cid:246)verl(cid:229)tas: F(cid:246)ljande tj(cid:228)nster ing(cid:229)r inte iMCI:s verk- samhet och skall i) vBNS privata forskningsn(cid:228)t, ii) F(cid:246)renta staternas regerings Internet II-projekt f(cid:246)r forskning och utformning, samt iii) virtuella privata och inklusive datan(cid:228)ttj(cid:228)nster, intran(cid:228)t. extran(cid:228)t 2. iMCI:s verksamhet skall f(cid:246)rst (cid:246)verl(cid:229)tas till ett frist(cid:229)ende hel(cid:228)gt dotterbolag till MCI (NewCo) innan den (cid:246)verl(cid:229)ts till k(cid:246)paren. NewCo skall vara ett sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt bolag med 100 % av Internettrafiken och 100 % av int(cid:228)kterna fr(cid:229)n Internetverksamheten inom iMCI:s verksamhet. a) MCI:s alla ber(cid:246)rda routrar, portar servrar, ATM-v(cid:228)xlar, modem, samt annan utrustning och internetrelaterad n(cid:228)tinfrastruktur som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r iMCI-verksamheten skall (cid:246)verl(cid:229)tas till NewCo, inklusive f(cid:246)rbeh(cid:229)llsl(cid:246)s (cid:246)ver- l(cid:229)telse av d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande IP- adresser, sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga systemnummer och numreringssystem f(cid:246)r n(cid:228)t(cid:246)verf(cid:246)- ring. De (cid:246)vriga tillg(cid:229)ngarna omfattar d(cid:228)rmed sammanh(cid:228)ngande konnektivi- tetskomponenter, inklusive rack f(cid:246)r den s(cid:229)lda utrustningen, komponentkablar, kundregister och uppgifter om alla kun- der. iMCI:s verksamhet n(cid:228)r det g(cid:228)ller i) upp- ringbara Internetanslutningar f(cid:246)r kon- sumenter och/eller ii) uppringbara Inter- f(cid:246)retag och (om netanslutningar f(cid:246)r Till k(cid:246)paren skall (cid:228)ven (cid:246)verl(cid:229)tas samt- liga dom(cid:228)nnamnsservrar och autentise- ringsservrar f(cid:246)r dedicerade och uppring- f(cid:246)r bara Internetanslutningar, servrar 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/27 ’Network News’, Mbone-servrar, ISICS kapacitetsservrar, servrar f(cid:246)r v(cid:228)rddato- rer p(cid:229) n(cid:228)tet, servrar f(cid:246)r n(cid:228)tet ’Real Broadcast’, servrar f(cid:246)r iMCI:s uppring- samman- bara h(cid:228)ngande teknisk kontrollutrustning. d(cid:228)rmed samt n(cid:228)t b) Alla MCI:s avtal om Internetanslutning i grossist- och detaljistledet, avtal om v(cid:228)rdtj(cid:228)nster p(cid:229) Internet och brand- v(cid:228)ggstj(cid:228)nster skall (cid:246)verl(cid:229)tas till NewCo enligt f(cid:246)rljande: 1) MCI skall n(cid:228)r k(cid:246)pet fullf(cid:246)ljs (cid:246)verl(cid:229)ta […] (*) av avtalen om uppringbara Internetanslutningar och de avtal om v(cid:228)rdtj(cid:228)nster p(cid:229) Internet och brandv(cid:228)ggstj(cid:228)nster som (cid:228)r (cid:246)verl(cid:229)t- bara och 2) alla andra avtal som f(cid:229)r (cid:246)verl(cid:229)tas utan kundens medgivande skall (cid:246)verl(cid:229)tas n(cid:228)r k(cid:246)pet fullf(cid:246)ljs. S(cid:229)dana avtal som inte f(cid:229)r (cid:246)verl(cid:229)tas utan kundens medgivande skall regleras som f(cid:246)ljer: i) MCI och WorldCom skall efter b(cid:228)sta f(cid:246)rm(cid:229)ga f(cid:246)rs(cid:246)ka f(cid:229) kundens medgivande […] (*) och se till att alla dessa avtal (cid:246)verl(cid:229)ts till k(cid:246)paren […] (*). ii) MCI och WorldCom skall i vilket fall vidta alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att se till att iMCI:s avtal som st(cid:229)r f(cid:246)r […] (*) av iMCI:s samman- lagda dedicerade i detaljistledet och anslutningar samt Internet p(cid:229) v(cid:228)rdtj(cid:228)nster […] (*) av de (cid:246)vriga int(cid:228)kterna fr(cid:229)n iMCI:s till k(cid:246)paren n(cid:228)r k(cid:246)pet fullf(cid:246)ljs. verksamhet (cid:246)verl(cid:229)ts int(cid:228)kter fr(cid:229)n iii) Om kunden trots att MCI och WorldCom gjort sitt b(cid:228)sta v(cid:228)grar l(cid:228)mna medgivande till (cid:246)verl(cid:229)telse av avtal skall MCI/WorldCom st(cid:229) kvar som avtalspart, men […] (*) av Internettrafiken skall under avtalets l(cid:246)ptid sk(cid:246)tas via det n(cid:228)t iMCI (cid:246)ver- l(cid:229)ter och MCI skall till k(cid:246)paren (cid:246)verf(cid:246)ra […] (*) av int(cid:228)kterna fr(cid:229)n Internetverksamheten som h(cid:228)rr(cid:246)r fr(cid:229)n det avtalet. iv) MCI och WorldCom skall komma (cid:246)verens med k(cid:246)paren om att denne skall ha r(cid:228)tt att utse en oberoende revisor som p(cid:229) MCI och World- Coms bekostnad skall kontrollera deras bokf(cid:246)ring och relevant doku- mentation om hur punkt 2 b i dessa (cid:229)taganden efterlevs. c) K(cid:246)paren skall f(cid:229) utnyttja de immateri- ella (cid:228)gander(cid:228)tter som beh(cid:246)vs f(cid:246)r driften av den (cid:246)verl(cid:229)tna verksamheten (utom s(cid:228)kerhetsprogramvara) och skall (cid:228)ven f(cid:229) anv(cid:228)nda alla andra (cid:246)verl(cid:229)tbara till- st(cid:229)nd och auktorisationer som MCI innehar och som kr(cid:228)vs f(cid:246)r iMCI:s verk- samhet. MCI skall erbjuda k(cid:246)paren s(cid:228)kerhetstj(cid:228)nster under en period som k(cid:246)paren och MCI skall best(cid:228)mma. 3. MCI skall till k(cid:246)paren (cid:246)verl(cid:229)ta alla befint- liga avtal om peering, inklusive det som slutits med WorldCom. WorldCom f(cid:246)rbin- der sig att under fem (cid:229)r fr(cid:229)n den dag k(cid:246)pet fullf(cid:246)ljs inte avsluta detta avtal om peering (utom om materiella fel uppst(cid:229)r som inte avhj(cid:228)lps). Avtalet om peering mellan MCI/ inneh(cid:229)lla WorldCom och k(cid:246)paren skall (cid:246)msesidiga skyldigheter att fortl(cid:246)pande uppr(cid:228)tth(cid:229)lla en effektiv samtrafik mellan n(cid:228)ten av h(cid:246)g kvalitet, inklusive men inte begr(cid:228)nsat till rimlig uppdatering av band- bredd, ytterligare anslutningar och hop- kopplingspunkter […] (*). 4. Med undantag f(cid:246)r de som (cid:228)r Internetkun- der hos WorldCom den dag k(cid:246)pet fullf(cid:246)ljs f(cid:229)r MCI/WorldCom inte beg(cid:228)ra eller avtala om att erbjuda dedicerade Internetanslut- ningstj(cid:228)nster till f(cid:246)ljande: a) Kunder med dedicerad Internetanslut- ning i grossistledet (leverant(cid:246)rer av Internettj(cid:228)nster). F(cid:246)rbudet skall g(cid:228)lla i minst tv(cid:229) (cid:229)r efter det att k(cid:246)pet full- f(cid:246)ljts. b) Kunder med dedicerad Internetanslut- ning i detaljistledet vars avtal (cid:246)verl(cid:229)ts p(cid:229) k(cid:246)paren. F(cid:246)rbundet skall g(cid:228)lla i minst 18 m(cid:229)nader efter det att k(cid:246)pet fullf(cid:246)ljts. c) Kunder med dedicerad Internetanslut- ning i detaljistledet vars avtal inte (cid:246)ver- l(cid:229)ts p(cid:229) k(cid:246)paren. F(cid:246)rbudet skall g(cid:228)lla i L 116/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 minst 18 m(cid:229)nader efter det att k(cid:246)pet fullf(cid:246)ljts eller till dess att avtalen l(cid:246)per ut, beroende p(cid:229) vad som sker senare. MCI skall i god tro f(cid:246)rhandla med k(cid:246)paren om ett l(cid:228)mpligt konkurrensbegr(cid:228)nsande avtal f(cid:246)r v(cid:228)rdtj(cid:228)nster p(cid:229) Internet och brandv(cid:228)ggstj(cid:228)nster. MCI och WorldCom f(cid:229)r innan k(cid:246)pet fullf(cid:246)ljts inte agera f(cid:246)r att f(cid:229) (cid:246)ver Internettj(cid:228)nstverksamhet fr(cid:229)n iMCI till WorldCom eller bedriva s(cid:229)dan verksam- het genom multi-homing p(cid:229) WorldComs i st(cid:246)rre omfattning (cid:228)n den l(cid:246)pande n(cid:228)t aff(cid:228)rsverksamheten kr(cid:228)ver. 5. (cid:214)verl(cid:229)telsen omfattar (cid:228)ven f(cid:246)ljande: a) MCI skall till NewCo (cid:246)verl(cid:229)ta all sup- portpersonal som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att driva den del av iMCI:s verksamhet som (cid:246)verl(cid:229)ts. MCI och k(cid:246)paren skall till- sammans enas om vilka anst(cid:228)llda som skall flytta med iMCI:s verksamhet och MCI skall f(cid:246)rse k(cid:246)paren med en perso- nalf(cid:246)rteckning som beskriver de anst(cid:228)ll- verksamheten. das Bland den personal som flyttar med verksamheten skall finnas tekniker, sup- portpersonal f(cid:246)r verksamheten, f(cid:246)rs(cid:228)lj- och marknadsf(cid:246)ringspersonal nings- samt annan supportpersonal. arbetsuppgifter i b) MCI och WorldCom (cid:229)tar sig att inte (cid:229)teranst(cid:228)lla personal som flyttat (cid:246)ver till k(cid:246)paren under minst […] (*) efter det att k(cid:246)pet fullf(cid:246)ljts och att inte v(cid:228)rva tillbaka den personal som flyttat (cid:246)ver till k(cid:246)paren under […] (*) efter det att k(cid:246)pet fullf(cid:246)ljts. c) MCI skall ge (cid:246)vrigt st(cid:246)d f(cid:246)r att de befintliga avtalsenliga skyldigheterna i skall kunna full- iMCI:s verksamhet g(cid:246)ras – och f(cid:246)r att verksamheten skall kunna v(cid:228)xa – samt om m(cid:246)jligt till(cid:229)ta anv(cid:228)ndning av MCI:s befintliga under- h(cid:229)llsavtal och garantier. d) MCI (cid:229)tar sig att till dess k(cid:246)pet fullf(cid:246)ljts bedriva iMCI:s verksamhet enligt god aff(cid:228)rssed och tidigare praxis, inklusive i aff(cid:228)rs- men inte begr(cid:228)nsat m(cid:228)ssigt rimlig omfattning v(cid:228)rva och beh(cid:229)lla Internetanslutningskunder samt utveckla stamn(cid:228)tet f(cid:246)r Internet. till att e) MCI skall ge k(cid:246)paren licens att beteckna de f(cid:246)rv(cid:228)rvade stamn(cid:228)tsresur- serna och/eller den f(cid:246)rv(cid:228)rvade verksam- heten ’MCI:s tidigare stamn(cid:228)t’ respek- (de tive ’iMCI:s tidigare verksamhet’ n(cid:228)rmare detaljerna f(cid:246)rhandlas fram med k(cid:246)paren) f(cid:246)r en period p(cid:229) […] (*). skall f) MCI skall sluta avtal om att tillhanda- h(cid:229)lla 1) grundl(cid:228)ggande (cid:246)verf(cid:246)ringstj(cid:228)ns- ter som f(cid:246)r den Internetverksamhet (cid:246)verl(cid:229)ts, samt 2) internationella privata ledningar f(cid:246)r de avtal som (cid:246)verl(cid:229)ts. II. Tidsram 6. Fusionen mellan MCI och WorldCom (cid:228)r en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljningen, som skall fullf(cid:246)ljas f(cid:246)re, eller samtidigt som, fusio- nen. F(cid:246)rs(cid:228)ljningsvillkoren (cid:228)r beroende av att alla s(cid:229)dana tillst(cid:229)nd som kr(cid:228)vs enligt lag eller annan f(cid:246)rfattning kan erh(cid:229)llas och k(cid:246)paren skall godk(cid:228)nnas av F(cid:246)renta stater- nas justitiedepartement och Europeiska gemenskapernas kommission. III. K(cid:246)parens vidaref(cid:246)rs(cid:228)ljning av iMCI: verksamhet 7. […] (*) IV. Kompletterande avtal 8. K(cid:246)paren (cid:228)r fri att ing(cid:229) f(cid:246)ljande komplette- rande avtal med MCI f(cid:246)r att (cid:246)verl(cid:229)telsen skall kunna verkst(cid:228)llas. Vart och ett av dessa avtal skall l(cid:246)pa under en (cid:246)verg(cid:229)ngs- period ([…]) (*) och under ytterligare en period ([…]) (*) [och i allm(cid:228)nhet p(cid:229) f(cid:246)r- m(cid:229)nliga villkor] (*). a) Ett huvudsakligt tj(cid:228)nsteavtal som regle- rar priset p(cid:229) MCI:s till k(cid:246)paren avseende den del av iMCI:s verksamhet som (cid:246)verl(cid:229)ts. Det huvud- sakliga tj(cid:228)nsteavtalet skall omfatta f(cid:246)l- jande: st(cid:246)dtj(cid:228)nster i) Avtal om uthyrning av n(cid:228)tkapacitet (co-location) med en l(cid:246)ptid p(cid:229) […] (*), enligt vilket MCI skall till- handah(cid:229)lla det n(cid:228)tutrymme som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att k(cid:246)paren skall klara driften av tillg(cid:229)ngarna efter (cid:246)ver- l(cid:229)telsen. 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/29 ii) Avtal om n(cid:228)ttj(cid:228)nster med en l(cid:246)ptid p(cid:229) h(cid:246)gst […] (*), enligt vilket k(cid:246)pa- ren fr(cid:229)n MCI kan erh(cid:229)lla tillr(cid:228)cklig (cid:246)verf(cid:246)ringskapacitet f(cid:246)r att tillhan- dah(cid:229)lla Internettj(cid:228)nster. iii) Avtal om lokal anslutning under h(cid:246)gst […] (*), f(cid:246)r att ge k(cid:246)paren lokal anslutning till Internetstamn(cid:228)- tet. b) (cid:214)vriga avtal med en l(cid:246)ptid p(cid:229) h(cid:246)gst […] (*) avseende underh(cid:229)ll och drift samt tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster f(cid:246)r och f(cid:246)rvaltning av n(cid:228)tet f(cid:246)r iMCI:s f(cid:246)retagskunder. De n(cid:228)rmare villkoren i dessa avtal skall parterna f(cid:246)rhandla om. ytterligare tv(cid:229) institutioner (nedan kal- lade nya f(cid:246)rslag). Om kommissionen godk(cid:228)nner bara ett av de nya f(cid:246)rslagen skall parterna utn(cid:228)mna den institutio- nen till f(cid:246)rvaltare. Om mer (cid:228)n ett av de nya f(cid:246)rslagen godk(cid:228)nns f(cid:229)r parterna utn(cid:228)mna n(cid:229)gon av dessa organisationer till f(cid:246)rvaltare. d) Om kommission inte godk(cid:228)nner n(cid:229)got av de nya f(cid:246)rslagen skall den f(cid:246)resl(cid:229) en f(cid:246)rvaltare som parterna skall utn(cid:228)mna. 12. N(cid:228)r kommission godk(cid:228)nt n(cid:229)got eller n(cid:229)gra av f(cid:246)rslagen, eller f(cid:246)reslagit en f(cid:246)rvaltare, skall parterna utn(cid:228)mna f(cid:246)rvaltaren inom sju dagar. 9. Villkoren i dessa (cid:229)tg(cid:228)rder avser det mini- miskydd som MCI/WorldCom skall ge k(cid:246)paren. 13. F(cid:246)rvaltarens uppdrag skall omfatta f(cid:246)ljande uppgifter: V. Genomf(cid:246)rande 10. Kommissionen skall ha befogenhet att n(cid:228)r som helst efter en period p(cid:229) […] (*) efter det att den antagit detta beslut kr(cid:228)va att de anm(cid:228)lande parterna skall utse en f(cid:246)rvaltare enligt best(cid:228)mmelserna i punkt 11, f(cid:246)r att utf(cid:246)ra de uppgifter som anges i punk- terna 13 och 14 nedan. 11. a) Om kommissionen beslutar att ut(cid:246)va sin r(cid:228)tt enligt punkt 10 ovan f(cid:229)r den beg(cid:228)ra att parterna inom sju dagar efter det att de underr(cid:228)ttats om denna beg(cid:228)- ran skall f(cid:246)resl(cid:229) kommission (cid:229)tminstone tv(cid:229) institutioner som (cid:228)r oberoende av b(cid:229)da parterna och som b(cid:229)da parterna anser l(cid:228)mpliga att utn(cid:228)mnas till f(cid:246)rval- tare. f(cid:246)rslag godk(cid:228)nts b) Kommissionen f(cid:229)r godta eller f(cid:246)rkasta ett av eller b(cid:229)da f(cid:246)rslagen. Om bara skall parterna ett utn(cid:228)mna den institutionen till f(cid:246)rvalta- re. Om mer (cid:228)n ett f(cid:246)rslag godk(cid:228)nts f(cid:229)r parterna utn(cid:228)mna n(cid:229)gon av dessa insti- tutioner till f(cid:246)rvaltare. c) Om inget f(cid:246)rslag godk(cid:228)nns skall par- terna inom sju dagar fr(cid:229)n det att de informerats om avslaget f(cid:246)resl(cid:229) minst a) Att kontrollera att parterna uppr(cid:228)tth(cid:229)l- ler b(cid:228)rkraften och marknadsv(cid:228)rdet p(cid:229) de tillg(cid:229)ngar och den aff(cid:228)rsverksamhet som (cid:246)verl(cid:229)ts enligt de h(cid:228)r (cid:229)tagandena och att tillg(cid:229)ngarna och verksamheten sk(cid:246)ts p(cid:229) vederb(cid:246)rligt avst(cid:229)nd i (cid:246)verens- st(cid:228)mmelse med deras status, till dess att de (cid:246)verg(cid:229)r p(cid:229) k(cid:246)paren. b) Att kontrollera att parterna p(cid:229) ett till- fredst(cid:228)llande s(cid:228)tt uppfyller sina skyldig- heter enligt de h(cid:228)r (cid:229)tagandena. F(cid:246)rval- taren skall s(cid:228)rskilt i) bevaka och bist(cid:229) kommissionen s(cid:229) att k(cid:246)paren v(cid:228)ljs ut och f(cid:246)rhand- lingarna bedrivs p(cid:229) ett l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt, ii) bevaka och bist(cid:229) kommission i bed(cid:246)mningen av om avtalen med k(cid:246)paren p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt reglerar (cid:246)verl(cid:229)telsen av de ber(cid:246)rda tillg(cid:229)ng- arna och aff(cid:228)rsverksamheten enligt (cid:229)tagandena. c) Att f(cid:246)rse kommissionen med skriftliga rapporter (f(cid:246)rvaltarrapporter) om hur f(cid:246)rvaltaruppdraget fortskrider, med omn(cid:228)mnande av alla punkter p(cid:229) vilka fullg(cid:246)ra f(cid:246)rvaltaren inte har kunnat L 116/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 sina uppgifter. Regelbundna rapporter skall l(cid:228)mnas varje m(cid:229)nad, med b(cid:246)rjan en m(cid:229)nad efter det att f(cid:246)rvaltaren utn(cid:228)mnts, eller om kommissionen s(cid:229) best(cid:228)mmer, vid n(cid:229)gon annan tidpunkt eller med andra intervaller. s(cid:229) l(cid:228)nge 14. Om kommissionen anser att (cid:229)tagandena inte efterlevs p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt f(cid:229)r den n(cid:228)r f(cid:246)rvaltaruppdraget som helst best(cid:229)r beg(cid:228)ra (Beg(cid:228)ran) att f(cid:246)rvaltaren skall utf(cid:246)ra ytterligare uppgifter, som d(cid:229) skall anses ing(cid:229) i uppdraget. Om detta stri- der mot de ursprungliga uppgifterna skall f(cid:246)rvaltaren ge de ytterligare uppgifterna f(cid:246)retr(cid:228)de. De ytterligare uppgifterna skall vara f(cid:246)ljande: aff(cid:228)rsverksamhet a) Att se till att alla de tillg(cid:229)ngar och hela den som (cid:246)verl(cid:229)ts enligt (cid:229)tagandena sk(cid:246)ts p(cid:229) vederb(cid:246)rligt avst(cid:229)nd, i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med deras status. b) Att se till att (cid:246)verl(cid:229)telsen av alla ber(cid:246)rda aff(cid:228)rstillg(cid:229)ngar och verksamhe- ter sker p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt. och c) Att f(cid:246)resl(cid:229) kommission en metod och tidsram f(cid:246)r (cid:246)verl(cid:229)telsen av de ber(cid:246)rda tillg(cid:229)ngarna aff(cid:228)rsverksamheten enligt parternas (cid:229)taganden, i f(cid:246)rvaltar- rapporterna eller i varje fall inom h(cid:246)gst en m(cid:229)nad fr(cid:229)n det att f(cid:246)rvaltaren underr(cid:228)ttats om kommissions beg(cid:228)ran. Kommissionen skall inom rimlig tid godk(cid:228)nna f(cid:246)rslaget eller ange vilka (cid:228)nd- ringar som kr(cid:228)vs. d) Att f(cid:246)rse kommissionen med tillr(cid:228)cklig information f(cid:246)r att den skall kunna bed(cid:246)ma om presumtiva k(cid:246)pare (cid:228)r l(cid:228)mp- liga, i f(cid:246)rvaltarraporterna eller s(cid:229) snart f(cid:246)rhandlingar inletts med presumtiva k(cid:246)pare. e) Att avbryta f(cid:246)rhandlingarna med pre- sumtiva k(cid:246)pare, eller instruera parterna att avbryta s(cid:229)dana f(cid:246)rhandlingar, om kommissionen anser att f(cid:246)rhandlingar f(cid:246)rs med en ol(cid:228)mplig k(cid:246)pare. nande l(cid:228)mna in ett avtal om (cid:246)verl(cid:229)telse av hela iMCI:s verksamhet till en l(cid:228)mp- lig k(cid:246)pare. Avtalet skall f(cid:246)r b(cid:229)de k(cid:246)pare och s(cid:228)ljare vara ovillkorat och o(cid:229)terkal- leligt, med undantag f(cid:246)r kommissions godk(cid:228)nnande och andra godk(cid:228)nnanden som kan beh(cid:246)vas fr(cid:229)n F(cid:246)renta staternas justitiedepartement eller Federal Com- munications Commission. Punkt 14 f(cid:229)r inte leda till att (cid:246)verl(cid:229)telsen av tillg(cid:229)ngarna och aff(cid:228)rsverksamheten enligt (cid:229)tagandena sker f(cid:246)rr(cid:228)n strax innan eller som fusionen mellan de anm(cid:228)lande parterna fullf(cid:246)ljs. samtidigt 15. Parterna (cid:229)tar sig att ge f(cid:246)rvaltaren det bi- st(cid:229)nd och den information som kan beh(cid:246)- vas f(cid:246)r uppdraget, inklusive kopior av all relevant dokumentation, och att betala rim- lig ers(cid:228)ttning f(cid:246)r uppdraget. 16. Om MCI och WorldCom o(cid:229)terkalleligt avst(cid:229)r fr(cid:229)n den f(cid:246)reslagna fusionen skall f(cid:246)rvaltarens uppgifter anses fullgjorda och uppdraget avslutat. 17. Kommissionen skall g(cid:246)ra sitt b(cid:228)sta f(cid:246)r att i rimlig tid upplysa de anm(cid:228)lande parterna om sin (cid:229)sikt vad g(cid:228)ller de presumtiva k(cid:246)parnas l(cid:228)mplighet. Kommissionens l(cid:228)mp- lighetsbed(cid:246)mning skall ta h(cid:228)nsyn till om den presumtiva k(cid:246)paren i) tycks ha den st(cid:228)llning och de resurser som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att l(cid:229)ngsiktigt (cid:228)ga och driva iMCI:s verksam- het i egenskap av b(cid:228)rkraftig och betydelse- ii) (cid:228)r obero- full konkurrent till parterna, ende av parterna, iii) bevisligen inte har haft omfattande relevanta aff(cid:228)rsf(cid:246)rbindel- ser med dem, samt iv) har eller rimligen kan erh(cid:229)lla alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga tillst(cid:229)nd f(cid:246)r k(cid:246)pet fr(cid:229)n de relevanta konkurrensmyndig- heterna och (cid:246)vriga tillsynsmyndigheter i Europeiska gemenskapen och p(cid:229) annat h(cid:229)ll. ” VIII. BED(cid:214)MNING AV (cid:138)TAGANDENA f) Att inom […] (*) (eller n(cid:229)gon annan tid som kommissionen best(cid:228)mmer) efter det att f(cid:246)rvaltaren underr(cid:228)ttats om kommissionens beg(cid:228)ran f(cid:246)r godk(cid:228)n- (137) F(cid:246)r att bed(cid:246)ma om (cid:229)tagandena var l(cid:228)mpliga utgick kommissionen fr(cid:229)n att (cid:246)verl(cid:229)telsen m(cid:229)ste omfatta hela eller huvuddelen av de fusione- rande parternas (cid:246)verlappande Internetverksam- 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/31 het, f(cid:246)r att l(cid:246)sa problemet med WorldComs starka position p(cid:229) marknaden. Eftersom mark- naden (cid:228)r mycket koncentrerad ans(cid:229)g kommis- sionen vidare att den aff(cid:228)rsverksamhet som (cid:246)verl(cid:229)ts s(cid:229) l(cid:229)ngt som m(cid:246)jligt borde h(cid:229)llas sam- man som en enda enhet, och d(cid:228)rmed som en potentiell konkurrent, och att k(cid:246)paren borde vara n(cid:229)gon som kan ers(cid:228)tta den marknadsakt(cid:246)r som f(cid:246)rsvinner. (138) Enligt det (cid:246)verl(cid:229)telsef(cid:246)rslaget ursprungliga skulle en namngiven k(cid:246)pare v(cid:228)ljas ut innan kommissionen tog ett slutgiltigt beslut om par- ternas anm(cid:228)lan. F(cid:246)rslaget testades i en mark- nadsunders(cid:246)kning, som sedan l(cid:229)g till grund f(cid:246)r vidare f(cid:246)rhandlingar med parterna om en b(cid:228)ttre l(cid:246)sning, vilket utmynnade i (cid:229)tagandena. A. RESULTATEN FR(cid:138)N MARKNADSUNDERS(cid:214)KNINGEN (139) Svaren p(cid:229) marknadsunders(cid:246)kningen bildade tv(cid:229) l(cid:228)ger. En grupp svarande ans(cid:229)g att en (cid:246)verl(cid:229)tel- se, oavsett omfattning, inte skulle l(cid:246)sa proble- men med Internetverksamheten och att samtra- fiken borde regleras. Den andra gruppen ans(cid:229)g att en (cid:246)verl(cid:229)telse skulle kunna l(cid:246)sa problemet, men de flesta ans(cid:229)g att (cid:246)verl(cid:229)telsen borde omfatta WorldComs dotterbolag UUNet, och var skeptiska till att skilja ut MCI:s Internet- verksamhet fr(cid:229)n (cid:246)vrig televerksamhet. Vissa ans(cid:229)g dock att en fullst(cid:228)ndig (cid:246)verl(cid:229)telse av MCI:s Internettj(cid:228)nster skulle l(cid:246)sa konkurrens- problemen. 2. Tekniska fr(cid:229)gor (141) Inv(cid:228)ndningarna mot att skilja ut MCI:s Inter- netverksamhet fr(cid:229)n f(cid:246)retagets (cid:246)vriga televerk- samhet avs(cid:229)g b(cid:229)de tekniska fr(cid:229)gor och fr(cid:229)gor r(cid:246)rande f(cid:246)rs(cid:228)ljning och marknadsf(cid:246)ring. MCI:s kabeln(cid:228)t anv(cid:228)nds f(cid:246)r b(cid:229)de teletrafik och Inter- nettrafik, och den st(cid:246)rsta delen (cid:228)r inte Internet- trafik. Kommissionen upplystes om att den rela- tivt lilla andel Internettrafiken utg(cid:246)r av total- kapaciteten inte kan sk(cid:246)tas via ett separat fysiskt kabeln(cid:228)t som bara anv(cid:228)nds f(cid:246)r Internet- trafik. Parterna har d(cid:228)rf(cid:246)r l(cid:228)mnat ett nytt f(cid:246)rslag om att k(cid:246)paren skall f(cid:229) hyra kablar, f(cid:246)r att kunna anslutningar och n(cid:228)tkapacitet driva ett virtuellt n(cid:228)t via MCI:s fysiska n(cid:228)t. (142) Eftersom detta leder till ett beroendef(cid:246)rh(cid:229)llande (cid:228)r det ingen l(cid:228)mplig l(cid:246)sning p(cid:229) l(cid:228)ngre sikt. Det framf(cid:246)rdes ocks(cid:229) att andra framg(cid:229)ngsrika top level-leverant(cid:246)rer brukar ha egna faciliteter och vanligen inte hyr utan (cid:228)ger sina fyiska n(cid:228)t. En leverant(cid:246)r av Internettj(cid:228)nster som permanent hyr faciliteter av en konkurrent blir beroende av denna. F(cid:246)r att godk(cid:228)nnas borde k(cid:246)paren d(cid:228)rf(cid:246)r antingen mycket snabbt kunna f(cid:246)ra (cid:246)ver trafi- ken till ett annat existerande n(cid:228)t eller inom rim- lig tid kunna uppr(cid:228)tta ett eget n(cid:228)t och f(cid:246)ra (cid:246)ver trafiken dit. En l(cid:228)mplig k(cid:246)pare borde d(cid:228)rf(cid:246)r ha eller kunna skaffa egna faciliteter. Det kunde till exempel r(cid:246)ra sig om ett telefonbolag som har fysiska faciliteter men inga Internetkunder, eller en Internetoperat(cid:246)r som (cid:228)nnu inte (cid:228)r verksam som leverant(cid:246)r av Internettj(cid:228)nster p(cid:229) top level men som skulle kunna bli det med l(cid:228)mpligt kundunderlag. Vem som k(cid:246)per (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r viktigt, men man b(cid:246)r notera att det st(cid:246)rsta intr(cid:228)des- hindret inte tycks vara behovet av ett fysiskt n(cid:228)t utan snarare kundunderlaget. 1. Reglering 3. Fr(cid:229)gor r(cid:246)rande f(cid:246)rs(cid:228)ljning och marknads- f(cid:246)ring (140) Kommissionen tog inte st(cid:228)llning till om regle- ring kan beh(cid:246)vas p(cid:229) l(cid:228)ngre sikt, men anser att de konkurrensproblem som uppst(cid:229)r genom den anm(cid:228)lda f(cid:246)retagskoncentrationen endast kan l(cid:246)sas genom att parternas f(cid:246)rslag (cid:228)ndras, och att reglering av Internet inte (cid:228)r n(cid:229)gon l(cid:228)mplig l(cid:246)sning i samband med denna anm(cid:228)lan. (143) Ett annat problem som n(cid:228)mndes av parterna fr(cid:229)n b(cid:246)rjan och av tredje man i svaren p(cid:229) mark- nadsunders(cid:246)kningen var att det av ekonomiska L 116/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 och marknadsf(cid:246)ringsm(cid:228)ssiga sk(cid:228)l kan bli sv(cid:229)rt f(cid:246)r MCI att skilja teletj(cid:228)nsterna fr(cid:229)n Internet- tj(cid:228)nsterna, eftersom de erbjuds kunderna i ett och samma paket (cid:228)ven om de rent juridiskt kan regleras i skilda avtal. Vissa svar p(cid:229) marknads- unders(cid:246)kningen gav en annan bild och antydde att de flesta, (cid:229)tminstone i den tillfr(cid:229)gade kund- gruppen, ans(cid:229)g att Internettj(cid:228)nster och telefon- tj(cid:228)nster mycket v(cid:228)l kan k(cid:246)pas av olika leveran- t(cid:246)rer. En n(cid:228)rmare unders(cid:246)kning visade att ocks(cid:229) kunder som k(cid:246)per b(cid:229)de teletj(cid:228)nster och Inter- nettj(cid:228)nster fr(cid:229)n samma leverant(cid:246)r ofta ing(cid:229)tt skilda och av varandra oberoende avtal f(cid:246)r de b(cid:229)da tj(cid:228)nsterna. (147) En stor del av top level-leverant(cid:246)rernas tj(cid:228)ns- teutbud (cid:228)r beroende av peeringkopplingar med andra leverant(cid:246)rer p(cid:229) samma niv(cid:229). (cid:138)tagandena garanterar k(cid:246)paren peering i fem (cid:229)r […] (*). K(cid:246)paren f(cid:229)r inga garantier f(cid:246)r att peeringkopp- lingarna med (cid:246)vriga top level-n(cid:228)t kan beh(cid:229)llas, men b(cid:246)r (cid:228)ven i forts(cid:228)ttningen kunna tillhanda- h(cid:229)lla universell konnektivitet, eftersom k(cid:246)paren dels f(cid:229)r peering med vad som (cid:228)ven efter (cid:246)ver- l(cid:229)telsen kommer att vara det st(cid:246)rsta n(cid:228)tet och dessutom kommer att generera egen trafik. (144) Mot denna bakgrund anser kommissionen att konkurrensproblemen i det h(cid:228)r skulle kunna l(cid:246)sas om MCI:s Internetverksamhet (cid:246)ver- l(cid:229)ts under l(cid:228)mpliga former. fallet B. DEN AFF(cid:190)RSVERKSAMHET SOM SKALL S(cid:190)LJAS (145) Parternas f(cid:246)rslag inneb(cid:228)r att alla verksamheter som (cid:246)verl(cid:229)ts (iMCI:s verksamhet) f(cid:246)rs samman i det frist(cid:229)ende hel(cid:228)gda dotterbolaget NewCo, som sedan i sin helhet s(cid:228)ljs till en enda k(cid:246)pare. […] (*). (148) Erbjudandet om hyresr(cid:228)ttigheter, anslutningsr(cid:228)t- tigheter och uthyrning av n(cid:228)tkapacitet […] (*) g(cid:228)ller p(cid:229) villkor […] (*) och d(cid:228)refter skulle MCI/WorldCom erbjuda tj(cid:228)nster som […] (*)— och vid behov ytterligare […] (*). Eftersom k(cid:246)paren med tiden b(cid:246)r skaffa egna faciliteter b(cid:246)r det pr(cid:246)vas om dessa arrangemang ger till- r(cid:228)cklig tid f(cid:246)r att f(cid:246)ra (cid:246)ver trafiken till ett annat n(cid:228)t. Tredje man anser att (cid:246)verf(cid:246)ringen kan ske n(cid:228)rmast omedelbart om k(cid:246)paren har egna faciliteter eller kan ta upp till […] (*) om k(cid:246)paren m(cid:229)ste bygga upp ett n(cid:228)t fr(cid:229)n grunden. Det b(cid:246)r r(cid:228)cka med […] (*) eller […] (*) f(cid:246)r att dels f(cid:246)ra (cid:246)ver hela den ber(cid:246)rda verksamheten till ett annat n(cid:228)t, dels f(cid:229) ig(cid:229)ng det n(cid:228)tet s(cid:229) att det fungerar helt oberoende av MCI. (cid:138)tagan- dena (cid:228)r allts(cid:229) tillfredsst(cid:228)llande p(cid:229) denna punkt. 1. N(cid:228)tresurser och d(cid:228)rmed f(cid:246)rknippade resur- ser 2. De anst(cid:228)llda (146) tillg(cid:229)ngar I (cid:229)tagandena anges vilka tillg(cid:229)ngar och (cid:228)gande- r(cid:228)ttigheter som skall (cid:246)verl(cid:229)tas. Den som k(cid:246)per till vissa NewCo f(cid:246)rv(cid:228)rvar direkt (cid:228)gander(cid:228)tt materiella och immateriella som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att bygga upp Internetverksamheten (till exempel routrar, servrar, v(cid:228)xlar, modem, portar, d(cid:228)rmed f(cid:246)rknippad infrastruktur p(cid:229) n(cid:228)tet, dom(cid:228)nadresser och dom(cid:228)nnamn m. m. ). D(cid:228)remot f(cid:246)rv(cid:228)rvar k(cid:246)paren inte MCI:s under- liggande fysiska n(cid:228)t (av sk(cid:228)l som anges ovan) utan f(cid:229)r sluta avtal om anv(cid:228)ndningsr(cid:228)ttighe- terna (f(cid:246)r till exempel anslutningar och uthyr- ning av n(cid:228)tkapacitet) f(cid:246)r att driva ett virtuellt n(cid:228)t via MCI:s fysiska infrastruktur. (149) Marknadsunders(cid:246)kningen visade att det kan beh(cid:246)vas flera hundra anst(cid:228)llda f(cid:246)r att driva en Internetverksamhet av MCI:s storlek. Parterna har upplyst kommissionen om att cirka 800 anst(cid:228)llda driver MCI:s Internetverksamhet, och att de vid behov (cid:228)r beredda att st(cid:228)lla personal till k(cid:246)parens f(cid:246)rfogande. Personalbehovet beror dock mycket p(cid:229) vem som blir k(cid:246)pare, och om denne bedriver samma sorts Internetverksamhet som MCI. Personalbehovet b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte pre- ciseras i (cid:229)tagandena utan ist(cid:228)llet utg(cid:246)ra f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r f(cid:246)rhandlingar mellan s(cid:228)ljaren och k(cid:246)paren. 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/33 3. Kundv(cid:228)rvnings- och konkurrensavtal (150) (cid:138)tagandena omfattar (cid:228)ven kundv(cid:228)rvnings- och konkurrensavtal […] (*). l(cid:229)telsef(cid:246)rbud, men s(cid:229) (cid:228)r inte alltid fallet. F(cid:246)r- budsklausuler f(cid:246)rekommer i f(cid:246)rsta hand om kunden beg(cid:228)rt det. F(cid:246)r att kunna f(cid:246)rhandla till sig s(cid:229)dana klausuler beh(cid:246)ver kunden inte ha varit en stor Internetkund, utan kan helt enkelt ha varit storkund hos MCI i fr(cid:229)ga om teletj(cid:228)ns- ter, men inte f(cid:246)r Internettj(cid:228)nsterna […] (*). 4. Kundunderlaget (151) Kundunderlaget best(cid:229)r huvudsakligen av tre grupper, n(cid:228)mligen kunder som sj(cid:228)lva (cid:228)r leveran- t(cid:246)rer av Internettj(cid:228)nster ((cid:229)terf(cid:246)rs(cid:228)ljare), kunder med dedicerad anslutning (slutanv(cid:228)ndare) och kunder med uppringbar anslutning. Den sista kundgruppen best(cid:229)r av b(cid:229)de privatkunder och f(cid:246)retagskunder. i) Kunder som sj(cid:228)lva (cid:228)r leverant(cid:246)rer av Inter- nettj(cid:228)nster (152) Enligt (cid:229)tagandena skall[…] (*) kunder som (cid:228)r leverant(cid:246)rer av Internettj(cid:228)nster (cid:246)vertas i sam- band med (cid:246)verl(cid:229)telsen. Detta inneb(cid:228)r inga pro- blem, men dessa kunder (cid:228)r sannolikt inte s(cid:228)r- skilt trogna och kommer inte att tveka att byta leverant(cid:246)r om deras behov inte till fullo upp- fylls. Eftersom MCI World Com under tv(cid:229) (cid:229)r inte f(cid:229) teckna avtal med dessa kunder kommer de inte att kunna byta tillbaka, (cid:228)ven om de inte beh(cid:229)ller den nya leverant(cid:246)ren. D(cid:228)rf(cid:246)r kommer fusionen troligen inte att st(cid:228)rka marknadsst(cid:228)ll- ningen med avseende p(cid:229) denna kundgrupp. ii) Kunder med dedicerad anslutning (153) Enligt (cid:229)tagandena skall […] (*) av kunder med dedicerad anslutning (cid:246)vertas av NewCo. De flesta av dessa kunder kan (cid:246)vertas utan juri- diska problem. En liten grupp har d(cid:228)remot teck- nat avtal med (cid:246)verl(cid:229)telsef(cid:246)rbud, som antingen kan vara absolut eller inneh(cid:229)lla ett villkor om att kundens medgivande kr(cid:228)vs. I vissa avtal med villkorligt f(cid:246)rbud finns till(cid:228)ggsbest(cid:228)mmelser om att medgivande till (cid:246)verl(cid:229)telse inte f(cid:229)r v(cid:228)gras utan sk(cid:228)l […](*). (155) (cid:138)tagandena reglerar (cid:228)ven behandlingen av kun- der som inte kan (cid:246)vertalas att l(cid:228)mna medgivan- de. Parterna anser att ett krav p(cid:229) att alla kunder skall (cid:246)vertas (cid:228)ven om medgivande kr(cid:228)vs skulle kunna ge n(cid:229)gra f(cid:229) kunder en orimligt stark f(cid:246)r- handlingsposition. De skulle d(cid:229) kunna kr(cid:228)va ett mycket h(cid:246)gt pris f(cid:246)r att l(cid:228)mna medgivande och som p(cid:229)tryckningsmedel i f(cid:246)rhandlingarna h(cid:228)n- visa till k(cid:246)p av icke Internetrelaterade tj(cid:228)nster. Parterna f(cid:246)resl(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r ett krav p(cid:229) att avtal som motsvarar [(cid:246)ver 90 %] (*) av int(cid:228)kterna fr(cid:229)n de dedicerade anslutningarna skall (cid:246)ver- f(cid:246)ras med en till(cid:229)ten marginal p(cid:229) […] (*). […] (*) av int(cid:228)kterna fr(cid:229)n de dedicerade anslut- ningarna motsvarar cirka […] (*) av MCI:s sam- manlagda Internetint(cid:228)kter […] (*). Den (cid:246)vre gr(cid:228)nsen f(cid:246)r kunder som inte (cid:246)vertas skulle vara […] (*), men kan mycket v(cid:228)l bli l(cid:228)gre. (156) Parterna (cid:229)tar sig att via k(cid:246)parens n(cid:228)t sk(cid:246)ta tra- fiken f(cid:246)r de avtal som inte kan (cid:246)verl(cid:229)tas och att betala k(cid:246)paren […] (*) av int(cid:228)kterna fr(cid:229)n denna verksamhet. K(cid:246)paren skulle allts(cid:229) sk(cid:246)ta trafik- (cid:246)verf(cid:246)ringen till f(cid:246)reg(cid:229)ende led medan MCI WorldCom beh(cid:229)ller kontakterna till detaljistle- l(cid:246)per ut kommer det. N(cid:228)r kundernas avtal kundv(cid:228)rvnings- att hindra bolagen fr(cid:229)n att anlita n(cid:229)gon annan (cid:228)n de sammanslagna parterna som leverant(cid:246)r av Internettj(cid:228)nster. Att MCI WorldCom beh(cid:229)ller dessa avtal i detaljistledet ger allts(cid:229) bara ett mindre marknadsinflytande som inte v(cid:228)sentligt b(cid:246)r p(cid:229)verka deras st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden. konkurrensavtalen och (154) Man hade kunnat v(cid:228)nta sig att bara stora och viktiga kunder skulle ha tecknat avtal med (cid:246)ver- (157) Det viktigaste (cid:228)r att se till att de kunder som (cid:246)vertas inte flyttar tillbaka till MCI WorldCom och d(cid:228)rigenom st(cid:228)rker f(cid:246)retagets st(cid:228)llning p(cid:229) L 116/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 marknaden. Konkurrensavtalet f(cid:246)rhindrar detta, eftersom det f(cid:246)rbjuder MCI WorldCom att v(cid:228)rva eller teckna avtal med kunderna i minst 18 m(cid:229)nader f(cid:246)r dedicerad anslutning (och tv(cid:229) (cid:229)r i fr(cid:229)ga om leverant(cid:246)rer av Internettj(cid:228)nster), (cid:228)ven om kunderna l(cid:228)mnar NewCo (vilket i sin tur kommer att bero p(cid:229) om NewCo lyckas beh(cid:229)lla sin st(cid:228)llning p(cid:229) marknaden). Om New- Co:s kunder v(cid:228)nder sig till n(cid:229)gon annan n(cid:228)r deras avtal l(cid:246)per ut kommer det (cid:228)nd(cid:229) inte att st(cid:228)rka MCI WorldCom under den period kon- kurrensavtalet g(cid:228)ller, utan snarare deras konkur- renter. (161) Enligt det s(cid:228)msta scenariot kan MCI WorldCom r(cid:228)kna med att kunder med dedicerad anslutning motsvarande 5 % av int(cid:228)kterna kommer att komma tillbaka n(cid:228)r de f(cid:229)r m(cid:246)jlighet att g(cid:246)ra det, och att kunder med uppringbar anslutning st(cid:229)r kvar hos MCI WorldCom. Detta skulle emellertid bara p(cid:229)verka MCI WorldComs mark- nadsinflytande marginellt och vara f(cid:246)renligt med ett effektivt undanr(cid:246)jande av de konkur- rensproblem fusionen ger upphov till. iii) Kunder med uppringbar anslutning i detal- jistledet 5. Merv(cid:228)rdestj(cid:228)nster (158) Parterna har erbjudit sig att l(cid:229)ta k(cid:246)paren (cid:246)verta kunder med uppringbar anslutning i detaljistle- det, men k(cid:246)paren beh(cid:246)ver inte acceptera anbu- det enligt (cid:229)tagandena. Kunder med uppringbar anslutning i detaljistledet (cid:228)r b(cid:229)de f(cid:246)retagskun- der utan dedicerad anslutning och privatkunder. Enligt parterna st(cid:229)r dessa kunder f(cid:246)r mindre (cid:228)n […] (*) av MCI:s oms(cid:228)ttning och f(cid:246)r bara […] (*) av trafiken […] (*). (159) Eftersom dessa kunder bara st(cid:229)r f(cid:246)r […] (*) av MCI:s trafikfl(cid:246)de och inte sj(cid:228)lva (cid:228)r inneh(cid:229)lls- leverant(cid:246)rer skulle det inte m(cid:228)rkbart (cid:246)ka MCI WorldComs marknadsst(cid:228)llning om bolaget beh(cid:229)ller dessa kunder. I framtiden kan dessa kunder dock bli viktigare, s(cid:228)rskilt om trafik som idag f(cid:246)rmedlas via traditionella teletj(cid:228)nster tack vare den tekniska utvecklingen b(cid:246)rjar g(cid:229) via Internet i kommersiellt betydelsefull omfatt- ning. I s(cid:229) fall kan det, beroende p(cid:229) tillg(cid:229)ngen p(cid:229) traditionella telefontj(cid:228)nster, bli mer l(cid:246)nsamt att leverera Internettj(cid:228)nster till privatkunder. (160) I (cid:229)tagandet f(cid:246)resl(cid:229)s d(cid:228)rf(cid:246)r att det f(cid:246)rv(cid:228)rvande f(cid:246)retaget skall f(cid:229) v(cid:228)lja om det vill (cid:246)verta dessa kunder i samband med (cid:246)verl(cid:229)telsen. (162) I marknadsunders(cid:246)kningen h(cid:228)vdade vissa sva- rande dels att f(cid:246)retag som tillhandah(cid:229)ller Inter- netanslutning inte kan fungera om de inte ocks(cid:229) kan erbjuda vissa kringtj(cid:228)nster, dels att s(cid:229)dana tj(cid:228)nster p(cid:229)verkar valet av leverant(cid:246)r och d(cid:228)rf(cid:246)r ocks(cid:229) borde ing(cid:229) i (cid:246)verl(cid:229)telsen. Det kan r(cid:246)ra sig om v(cid:228)rdtj(cid:228)nster p(cid:229) Internet, brandv(cid:228)ggar, intran(cid:228)t och extran(cid:228)t. Parterna gick med p(cid:229) att (cid:246)verl(cid:229)ta v(cid:228)rdtj(cid:228)nster p(cid:229) Internet och brand- v(cid:228)ggstj(cid:228)nster men h(cid:228)vdade att intran(cid:228)t och extran(cid:228)t inte avser Internet och inte heller st(cid:228)r- ker marknadspositionen n(cid:228)r det g(cid:228)ller Internet. (cid:190)ven om det f(cid:246)rekommer m(cid:229)ste inte kringtj(cid:228)ns- terna tillhandah(cid:229)llas av samma tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)r som s(cid:228)ljer Internetanslutningen. Samma kund kan anlita olika tj(cid:228)nsteleverant(cid:246)rer f(cid:246)r olika tj(cid:228)nster, och kringtj(cid:228)nster kan tillhandah(cid:229)llas ocks(cid:229) av bolag som inte (cid:228)r aktiva tj(cid:228)nsteleve- rant(cid:246)rer. (163) N(cid:228)r det g(cid:228)ller intran(cid:228)t och extran(cid:228)t beh(cid:246)vdes definitioner f(cid:246)r att avg(cid:246)ra om de borde ing(cid:229) i (cid:246)verl(cid:229)telsen. Skillnaden mellan intran(cid:228)t och vir- tuella privata n(cid:228)t i allm(cid:228)nhet (cid:228)r att de sist- an(cid:228)mnda drivs p(cid:229) TCP/IP-protokoll. Men i vissa virtuella n(cid:228)t anv(cid:228)nds X25, ramf(cid:246)rmedling eller ATM, och TCP/IP (cid:228)r allts(cid:229) inte det enda pro- tokoll som kan anv(cid:228)ndas (cid:246)ver ett underliggande virtuellt privat n(cid:228)t. Internetdelen i det virtuella privata n(cid:228)tet kan ocks(cid:229) vara mycket liten. Intra- n(cid:228)t och extran(cid:228)t (cid:228)r vanligen mindre komplice- rade och enklare att driva (cid:228)n Internet, och kr(cid:228)- ver inte samma specialkunskaper. Det var tvek- 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/35 samt om tillhandah(cid:229)llande av intran(cid:228)t eller extran(cid:228)t verkligen fungerar som en ink(cid:246)rsport till Internettj(cid:228)nster. Sambandet var d(cid:228)remot tyd- ligare n(cid:228)r det g(cid:228)ller v(cid:228)rdtj(cid:228)nster p(cid:229) Internet och brandv(cid:228)ggstj(cid:228)nster, eftersom dessa tj(cid:228)nster kr(cid:228)vs n(cid:228)r n(cid:228)t ansluts till Internet. C. GENOMF(cid:214)RANDE (164) Det har f(cid:246)rekommit skriftv(cid:228)xling mellan gene- raldirekt(cid:246)ren vid generaldirektoratet f(cid:246)r kon- kurrens och den ansvariga bitr(cid:228)dande justitiemi- nistern vid det amerikanska justitiedepartemen- tets konkurrensavdelning, enligt artikel IV i Avtalet mellan Europeiska gemenskapernas kommission och F(cid:246)renta staternas regering om till(cid:228)mpning av deras konkurrensbest(cid:228)mmel- ser (10). I skriftv(cid:228)xlingen anmodade kommissio- nen justitiedepartementet att samarbeta om de (cid:229)taganden som l(cid:228)mnats b(cid:229)de till dem och till kommissionen. Departementet bekr(cid:228)ftade att man kommer att vidta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga och l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bed(cid:246)ma (cid:229)tagandena och f(cid:246)r att unders(cid:246)ka hur de b(cid:246)r genomf(cid:246)ras, om de anses tillfredsst(cid:228)llande. IX. SLUTSATS (165) Den anm(cid:228)lda fusionen av MCI och WorldCom b(cid:246)r f(cid:246)rklaras f(cid:246)renlig med den gemensamma marknaden och med EES-avtalets funktion, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att de anm(cid:228)lande parterna fullg(cid:246)r de (cid:229)taganden som de l(cid:228)mnat till kom- missionen, och som anges i avsnitt VII i det h(cid:228)r beslutet. H(cid:190)RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 Den koncentration som anm(cid:228)ldes av WorldCom Inc. och MCI Communications Corporation den 20 november 1997 och som avser en fusion av de anm(cid:228)lande parterna f(cid:246)rklaras f(cid:246)renlig med den gemen- samma marknaden och med EES-avtalets funktion, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att de anm(cid:228)lande parterna fullg(cid:246)r sina (cid:229)taganden gentemot kommissionen vilka anges i avsnitt VII i det h(cid:228)r beslutet. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till: WorldCom Inc. 515 East Amite Street Jackson Mississippi 39201-2702 USA MCI Communications Corporation 1801 Pennsylvania Avenue, N. W. Washington, D. C. 20006-3060 USA Utf(cid:228)rdad i Bryssel den 8 juli 1998. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen (10) EGT L 95, 27. 4. 1995, s. 47