title: A Bizottság határozata (1998. július 24.) a héa-csalás (az elméleti héa-bevételek és a tényleges héa-bevételek közötti eltérések) nemzeti számlák szempontjából történő kezeléséről (az értesítés a C(1998) 2202. számú dokumentummal történt)EGT vonatkozású szöveg.

eurovoc_concepts:
VAT
gross domestic product
gross national product
tax collection
tax evasion

text: 09/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 309 31998D0527 L 234/39 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 1998. 8. 21. A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (1998. július 24. ) a héa-csalás (az elméleti héa-bevételek és a tényleges héa-bevételek közötti eltérések) nemzeti számlák szempontjából történő kezeléséről (az értesítés a C(1998) 2202. számú dokumentummal történt) (EGT vonatkozású szöveg) (98/527/EK, Euratom) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerző- désre, tekintettel a bruttó nemzeti termék piaci árakon történő összeál- lításának 13-i 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 1. cikkére, összehangolásáról február 1989. szóló, mivel a bruttó nemzeti termék piaci árakon történő összeállítá- sának összehangolásáról szóló 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv végrehajtásához szükséges szóló, 1994. február 22-i 94/168/EK, Euratom bizottsági határozat (2) különösen az adócsalással függ össze, de nem írja le kifejezetten, hogyan kell kezelni a hozzáadottértékadó- (héa-) csalást; mivel ezért le kell írni, hogyan kell kezelni az ilyen csalást; intézkedésekről mivel a 89/130/EGK, Euratom irányelv szerinti GDP- és GNP- a becslések biztosítása érdekében jellegének kimerítő tagállamoknak úgy kell kiigazítaniuk ilyen becsléseiket, hogy azok a héa-csalást is figyelembe vegyék; mivel ez a kiigazítás az elméleti és a tényleges héa-bevételek közötti eltérések azon összetevőjéhez kapcsolódik, amely a vevő beleegyezése nélküli („bűnrészesség nélkül elkövetett”) csaláshoz kapcsolódik; mivel az e határozatban megállapított intézkedések összeegyez- tethetők a 89/130/EGK, Euratom irányelv 6. cikke alapján létre- hozott bizottság véleményével, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk A tagállamok a „bűnrészesség nélkül elkövetett” héa-csalás értékét határozat mellékletében megállapított módszerek az alkalmazásával számítják ki. e számítás Az említett tagállamok alkalmazása meghatározzák az elméleti héa-bevételeket és a tényleges héa-bevételeket, és a következő képlet alkalmazásával kiszámítják a két összeg különbözetét: céljából a A 89/130/EGK, Euratom irányelv szerint készített GDP- és GNP- becslésekben szereplő hozzáadott értéket a tagállamok szükség esetén kiigazítják a „bűnrészesség nélkül elkövetett” csalás fenti képlete szerint kiszámított értékének hozzáadásával. Az 1. cikkben leírt kiigazítás elvégzéséhez a tagállamok az 1. cikk első albekezdésében leírt módszerrel egyenértékű számítási módszert alkalmazhatnak, amely összehasonlítható eredményeket ad. 2. cikk (1) HL L 49. , 1989. 2. 21. , 26. o. (2) HL L 77. , 1994. 3. 19. , 51. o. 310 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 09/1. kötet 3. cikk A tagállamok legkésőbb 1998. október 1-jéig megadják a Bizottságnak az alkalmazott források és módszerek magyarázatát, és meghatározzák az alkalmazott kiigazítások értékét. A Bizottság az 1552/89/EGK, Euratom tanácsi rendelet (1) 19. cikkével összhangban megvizsgálja az alkalmazott források és módszerek érvényességét, az elvégzett helyesbítéseket, valamint a kapott eredmények összehasonlíthatóságát, különösen azokban az esetekben, amikor – a 2. cikkel összhangban – nem alkalmazták az 1. cikk első albekezdésében ismertetett módszert. Az új tagállamokra (Ausztriára, Finnországra és Svédországra) meghatározott fenti határidő 1999. október 1-je. 4. cikk Az 1. cikket nem kell alkalmazni, ha egy tagállam be tudja bizonyítani a Bizottságnak, hogy számláiba már belefoglalta az egyenértékű számítást. Az ezen utat követni kívánó bármelyik tagállam legkésőbb 1998. október 1-jéig (Ausztria, Finnország és Svédország esetében: 1999. október 1-jéig) az összes dokumentációt benyújtja a Bizottságnak. A Bizottság tájékoztatja a GNP-bizottságot a határozat végrehajtásának eredményéről, különösen a tagállamok által alkalmazott módszerekről. Ennek a határoznak a tagállamok a címzettjei. 5. cikk Kelt Brüsszelben, 1998. július 24-én. a Bizottság részéről Yves-Thibault DE SILGUY a Bizottság tagja (1) HL L 155. , 1989. 6. 7. , 1. o. 09/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 311 MELLÉKLET A vevő beleegyezése nélkül megvalósuló („bűnrészesség nélkül elkövetett”) héa-csalás értékét a következő két elem alkalmazásával számítják ki: 1. az elméleti héa-bevételek értékének kiszámítása; 2. az elméleti héa-bevételek és az adott időszak során ténylegesen beszedett héa-bevételek különbözetének elemzése. Az elméleti héa-bevételek értékének kiszámítása Az elméleti héa-bevételek azok a héa-összegek, amelyeket akkor szednének be, ha az összes héa megfizetésére kötelezett adóalany a törvényben előírt módon befizetné a héa-t. Az elméleti héa-bevételek kiszámításához az első lépés a héa alapjának a jelenlegi jogszabályokkal való összhangba hozása: más szóval minden olyan ügylet megállapítása, amelynél nem lehet levonni a héa-t. A végső háztartási fogyasztásokat úgy kezelik, mintha a héa-t egyáltalán nem lehetne levonni, míg az egyéb kategóriákba tartozó felhasználást osztályozni kell annak megállapítása érdekében, hogy milyen mértékben nem lehet a héa-t levonni. Ez a számítás a nemzeti számlák legrészletesebb összetevőire bontott rendelkezésre álló adatok felhasználásával történik. A héa alapjának kiszámítása a héa-t szabályozó összes jelenlegi jogszabály és egyéb szabály figyelembevételével történik. A második lépés a héa megfelelő mértékének alkalmazása a héa alapját képező, az előző bekezdésben meghatározott minden ügyletre. Az alkalmazott héa- mértékeknek az azon évben hatályos mértékeknek kell megfelelniük, amelyben a héa alapját kiszámították. Az elméleti héa-bevételek kiszámítása a héa-ra vonatkozó összes jelenlegi jogszabály és egyéb szabály figyelembevételével történik. Az elméleti héa-bevételek és az adott időszak során ténylegesen beszedett héa-bevételek különbözetének elemzése Az elméleti héa-bevételek (amelyet az összes jelenlegi jogszabály és egyéb szabály figyelembevételével számítottak ki) és a tényleges héa-bevételek közötti különbözet négy elemből áll: 1. a kincstári adatok és a nemzeti számlák adatai közötti időkülönbségek; 2. fizetésképtelenség esetén bizonyos héa-követelések adóhatóságok általi eseti törlése; 3. a vevők beleegyezésével (bűnrészességgel) elkövetett csalás (azon esetek, amikor a vevő nem fizet héa-t az eladónak); 4. a vevők beleegyezése nélkül (bűnrészesség nélkül) elkövetett csalás (azon esetek, amikor a vevő megfizeti a héa-t az eladónak, ez utóbbi azonban nem továbbítja azt az adóhatóságnak). Ennek eredményeképpen a „bűnrészesség nélkül elkövetett” csalás értéke úgy alakul ki, hogy az elméleti és a tényleges héa-bevételek közötti különbözetből levonják a „bűnrészességgel elkövetett” csalást és a fizetésképtelenséggel kapcsolatban törölt tételeket, a héa-kötelezettséget eredményező ügylet és a héa-bevételeknek adóhatóságok által történő beszedése közötti időkülönbség figyelembevételével. A tényleges héa-bevételek az adóhatóságok által az adott időszakban ténylegesen beszedett olyan összegek, amelyek alapján az elméleti héa-bevételek kiszámítása történik. Az időkülönbségek alapján történő kiigazítás célja a bevételek oly módon történő helyesbítése, amely lehetővé teszi azt, hogy a folyó (n) évben teljesített egyes héa-befizetések az előző (n–1) évhez kapcsolódjanak, és az n év tekintetében befizetendő héa egy részét a következő (n + 1) évig ténylegesen ne szedjék be. Előfordulhatnak olyan esetek, amikor a jelenlegi jogszabályok fizetésképtelenség esetén feljogosítják az adóhatóságokat a héa követelésének eseti törlésére. Ilyen esetekben a törölt követelések értékét le kell vonni az elméleti és a tényleges héa-bevételek különbözetéből (kivéve, ha azt már az elméleti héa-bevételek kiszámításakor figyelembe vették). 312 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 09/1. kötet A „bűnrészességgel elkövetett” csalás értékének kiszámítása érdekében csak azon tevékenységeket kell figyelembe venni, amelyek tekintetében be nem jelentett feketemunka (gazdaságilag aktív egységeknek a statisztikai nyilvántartásokban való rögzítésének elmulasztása) alapján hajtottak végre kiigazítást. E módszer alkalmazásával a gazdasági tevékenység ágazatainak teljesítményén a be nem jelentett munka alapján végrehajtott kiigazítások alkalmazásával és a további értékesítésre (be nem jelentett értékesítésre) vonatkozó megfelelő összegeknek megfelelő héa-mértékkel történő megszorzásával meg lehet becsülni a „hiányzó” héa-bevételek értékét, amelyeket az adóhatóság „bűnrészességgel elkövetett” héa-csalás miatt nem kapott meg. Például: ha a be nem jelentett munka alapján végrehajtott kiigazítást követően egy adott termék háztartási felhasználására vonatkozó héa nélküli becsült összege 15 %-kal nő, és ha az adott termék beszerzés utáni héa-mértéke 18,6 %, az adóhatóságnak járó tartozás összege a következőképpen számítható ki: „Bűnrészességgel elkövetett” csalás miatt hiányzó héa-bevételek = a termék kiigazítás előtti eladási értéke × 15 % × 18,6 %


title: Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Tulli 2000 -ohjelman täytäntöönpanosta

eurovoc_concepts:
EU law
action programme
administrative cooperation
common tariff policy
customs inspection

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO * • f t- Tir * - ft TV Bryssel, 24. 07. 1998 KOM(1998)4711opull. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Tulli 2000 -ohjelman täytäntöönpanosta (19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn päätöksen N:o 210/97 17 artikla) Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyllä päätöksellä1 yhteisön tullia koskevan toimintaohjelman (Tulli 2000). Edellä mainitun päätöksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle väliaikaisen kertomuksen tämän ohjelman täytäntöönpanosta ja Tulli 2000 -ohjelman vaikutuksista sekä niistä suuntaviivoista, joita komissio aikoo esittää toimiensa tehokkuuden parantamiseksi tulevaisuudessa. 1. TAUSTATIETOJA — Koska tullitarkastukset yhteisön sisärajoilla poistetaan, on osoittautunut tarpeelliseksi lujittaa jäsenvaltioiden välistä hallinnollista yhteistyötä kaikilla niillä aloilla, joilla yhtenäismarkkinoiden hallinto voisi vaikeutua, kun kansalliset viranomaiset panevat täytäntöön yhteisön tämän Sutherlandin lainsäädäntöä. Komissio kehitti kertomuksessa vuonna 1992 esiintuodun lähestymistavan, ja laati useita asiaa koskevia tiedonantoja Euroopan parlamentille ja neuvostolle2. Jo alusta alkaen tullialaa pidettiin painopistealueena. Tullialan osalta on nimittäin tärkeää, että yhteisön tullikoodeksista annetun asetuksen3 voimaantulon myötä päättynyttä tullialaa koskevien asetusten yhdenmukaistamista täydennetään niin, että oikeutta kansallisilla yhdenmukaisesti koko yhteisön poistaminen jäsenvaltioiden välisestä kaupasta on tehnyt tullista ainoan pisteen, jossa tarkastetaan ja pannaan täytäntöön koko yhteisön säännöstö, jotka yhtenäiselle tullialueella saapuvien tai siltä lähtevien tavaroiden on täytettävä. tullialueella. Tullitarkastusten on mahdollisuus viranomaisilla yhteisön soveltaa Tulliala on senkin takia strategisesti tärkeä, että perinteisen roolinsa omien varojen kerääjänä ja yhteisön etujen suojelijana lisäksi tullin uudet tehtävät, jotka koskevat kaupan sääntelyä valvomalla, että vientiä ja tuontia koskevia yhteisön politiikkoja ja sääntöjä sovelletaan moitteettomasti, lisääntyvät merkittävästi. Tästä syystä komissio perusti jo vuonna 1989 jäsenvaltioiden tullivirkamiesten koulutusta koskevan koehankkeen, joka konkretisoitui yhteisön Matthaeus- toimintaohjelmaan4. Ohjelman tavoitteena oli yhteisten koulutustoimien avulla taata yhteisön lainsäädännön yhdenmukainen soveltaminen tavaroiden tuonnin ja viennin 1 Päätös N:o 210/97/EY. tehty 19 päivänä joulukuuta 1996. EY VL L 33. 4. 2. 1997. s. 24. 2 - Komission tiedonanto neuvostolle: "Sisämarkkinoiden hyödyntäminen parhaalla mahdollisella tavalla - strateginen ohjelma", 22. 12. 1993. KOM(93) 632 lopullinen; - Komission tiedonanto Euroopan parlamentille kehittämisestä yhteisön 16. 2. 1994, KOM(94) 29 lopullinen. ja neuvostolle hallinnollisen yhteistyön ja soveltamisessa sisämarkkinoilla, täytäntöönpanossa lainsäädännön 3 Neuvoston asetus (ETY) N:o 2913/92. annettu 12 päivänä lokakuuta 1992, yhteisön tullikoodeksista, EYVLL302, 19. 10. 1992, s. 1. 4 Päätös N:o 91/341/ETY. tehty 20 päivänä kesäkuuta 1991. EYVL L 187, 13. 7. 1991, s. 41. 2 osalta sekä edistää tullivirkamiesten tietoisuutta siitä, että heidän tehtävänsä on yhteisön laajuista. Edellä mainittujen tiedonantojen yhteydessä toimea pidennettiin ja täydennettiin vuonna 1994 koehankkeella, jonka tarkoituksena oli taata yhteisön tullitoimien avoimuus ja yksilöidä jäsenvaltioiden välisten tullihallintojen sekä jäsenvaltioiden ja komission tulliyksikön välisen yhteistyön painopistealat; tarkoituksena on kehittää yhteensovitetulla tavalla uusia työtapoja, jotta voitaisiin panna täytäntöön yhtä tekokkaita tarkastuksia ja menettelyjä koko yhteisön tullialueella. Koehankkeen aikana komissio ehdotti tulosten perusteella Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteisön tullia koskevan toimintaohjelman luomista. Tulli 2000 -päätös hyväksyttiin 19. joulukuuta 1996 EY:n perustamissopimuksen 100 a artiklan nojalla. 2. OHJELMAN TAVOITTEKT Tulli 2000 -ohjelma kattaa ajanjakson I tammikuuta 19% -31. joulukuuta 2000. 2. 1. Ohjelman yleistavoitteet tavoitteena Toimintaohjelman -tarkastusten tehokkuuden lujittaminen koko yhteisön tullialueella varmistamalla yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanossa sekä yksilöimällä ilmenevät ongelmat ja yhteistyön painopistealueet. tullimenettelyjen soveltaminen sen on ja Näiden menettelyjen ja tarkastusten on taattava tavaroille riittävän joustava liikkuminen ja samalla unionin kansalaisten ja toimijoiden turvallisuus. Niiden on suojattava yhteisön ja sen jäsenvaltioiden taloudelliset edut sekä tarjottava kaikille toimijoilleen tasapuolinen kohtelu näiden suhteissa tulliyksikköihin, jotta voitaisiin välttää erityisesti se, että ilmenee kilpailunvääristymiä ja sisämarkkinoiden petostapoja, uudenlaisia moitteettomalle toiminnalle. haitallisia jotka ovat Toisin sanottuna yhteisen "jäsenvaltioiden tullihallinnot voisivat tehokkaasti kuin yksi ainoa hallinto"5. tullihallinnon puuttuessa on tärkeää, että toimia yhtä suorituskykyisesi ja 2. 2. Yhteinen tavoitekehys Ohjelman toteuttaminen perustuu yhteisölle ja jäsenvaltioille "yhteisen tavoitekehyksen" noudattamiseen (päätöksen 4 artikla). Tavoitekehys on eräänlainen yhteisön tullitoimia koskeva peruskirja. Sen tarkoituksena on tasolla, tasolla kuin kansallisellakin ohjata tullitoimien mukauttamiseksi yhteisön sisämarkkinoiden tavoitteisiin. tullitoimia, niin yhteisön Tästä on tuloksena se, että päätöksellä otetaan samanaikaisesti käyttöön uusia toimia komission ja jäsenvaltioiden välisellä kumppanuudella sekä uusi Päätös N:o 210/97/EY, johdanto-osan kappale 6. tullitoimien johtamistapa sen takaamiseksi, että se soveltuu perinteisiin tehtäviin ja kehitteillä oleviin uusiin taloudellisiin tehtäviin. 2. 3. Toinien painopisteet Yhteisellä tavoitekehyksellä yhteisö ja jäsenvaltiot määrittävät painopisteitä ja toimia, jotka toteutetaan yhdessä. Päätöksen tavoitteisiin vastaamiseksi painopisteet liittyvät seuraaviin kohtiin: • sen takaamiseen, että jäsenvaltioiden tullihallintojen yhteisön lainsäädännön täytäntöönpano on avointa. • yhteensovitetun kehityksen edistämiseen ja uusien työmenetelmien soveltamiseen. • yhteisen koulutuspolitiikan ohjelman tullipolitiikan tavoitteiden palvelemiseksi. yhteydessä "yhteisen lujittamiseen, jota kehitettiin Matthaeus- käyttöönotolla koulutusrungon" • tiedotuksen ja viestinnän parantamiseen tullin käyttäjien kanssa. • sellaisen tulliympäristön edistäisi ulkorajojen optimaalista hallintoa keskittymällä erityisesti Euroopan unioniin liittymistä haluavien assosioituneiden maiden tullihallintoihin. syntymisen vaikuttamiseen, joka 3. OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANO Komissio esitteli päätöksen 6. huhtikuuta 1995, mutta Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksen 1996 sovittelumenettelyn jälkeen. joulukuuta lopullisesti vasta 19. Tämä kertomus, jonka oli määrä valmistua ohjelman täytäntöönpanon puolivälissä, valmistui siis lähes 18 kuukautta ohjelman hallintorakenteiden perustamisen edellyttämän ajan vuoksi. Tänä aikana käytössä olleet voimavarat, niin jäsenvaltioissa kuin komissiossakin ovat johtaneet edistetään tullihallintojen toiminnan avoimuuden lisäämistä ja todellisen yhteisön tulliverkon perustamista. täytäntöönpanossa aiheita, suosimaan ohjelman joilla 3. 1. Avoimuuden varmistaminen jäsenvaltioiden tullihallintojen suorittamassa yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanossa Tätä toimea johdetaan tullimenettelyjen ja -tarkastusten täytäntöönpanosta vastaavien "seurantaryhmien" kanssa. aihekohtaisia jäsenvaltioiden jotka Ryhmät koostuvat suorittavat pisteisiin arvioidakseen sitä, kuinka tutkituissa paikoissa on pantu täytäntöön yhteisön säännöstöä, soveltamisvaikeuksia ja käytettyjä työmenetelmiä. Ne voivat tehdä työmenetelmiä koskevia ehdotuksia sekä tarvittaessa suositeltavina ja komission virkamiehistä, ulkorajojen vierailuja tiettyihin pidettäviä mukautuksia säännöstöön, joista tehdään mahdollisesti ehdotuksia ja jotka käsitellään asiankuuluvissa elimissä. Aiheiden valinnassa, joka tapahtuu komission ja jäsenvaltioiden yhteisellä sopimuksella, suosittiin aloja, joilla tullisäännöslön soveltamisessa on eniten ongelmia ja joilla voisi olla hyötyä nykyistä tehokkaampien työmenetelmien soveltamisesta riskianalyysi). tarkistus, Koehankkeen puitteissa vuosina 1994 - 1996 toteutettiin 10 seurantatoimea. Päätöksen hyväksymisen jälkeen on toteutettu neljä toimea ja kuusi on jo suunniteltu toteutettavan ennen vuoden 1999 loppua (katso liite). tietotekniikka, (kirjanpidon toimijoitakin, Näiden toimien konkreettista tulosta on analysoitava myöhemmin. Useat tullioikeuden niistä ovat auttaneet, niin hallintoja kuin soveltamisvaikeuksien tunnistamisessa ja saaneet komission ehdottamaan tutkimaan mukautuksia voimassa olevien (esimerkiksi: tullivalvonta; meripassitusjärjestelmän mukaisesti kuljetettujen tavaroiden yhteisön aseman todistaminen) lakiehdotusten tai ovat antaneet arvokasta pohjatietoa laatimiseen, esimerkiksi passitusmenettelyjen uudistamisen ja taloudellisten tullijärjestelyjen osalta. lakien mukauttamista vapaakauppa-alueiden yhteisön tai Kaikilla näillä toimilla ei ole tarkoitus kehittää itse lainsäädäntöä, mutta ne ovat silti myötävaikuttaneet hallintojen työmenetelmien parantamiseen näiden sääntöjen soveltamisessa. Tähän tulokseen päästiin useilla aloilla (esimerkiksi: lentokentillä, "vapaaehtoisia vakuuksia" käsimatkatavaroiden koskevien sääntöjen soveltaminen sisäisessä jalostuksessa). tarkastus Lisäksi valvonnan avulla voidaan parantaa tietoisuutta tulliyksiköiden toimien eurooppalaisesta eurooppalaisten edistämällä laajuudesta tulliviranomaisten välisiä yhteyksiä tutkituilla aloilla. johtavien Sitä vastoin jäsenvaltioissa toteutettuja seurantatoimia koskevan heikon tiedonsaannin vuoksi ei ole saatu riittävästi tietoja näiden seurantatoimien todellisista vaikutuksista tullihallinnoissa. 3. 2. Uusien työmenetelmien yhteensovitetiin kehittämisen ja soveltamisen edistäminen. Uusien työmenetelmien yhteensovitetiin kehittämisen avulla voidaan edistää taloudelliseen ympäristöön tullin mukauttamista muuttumassa olevaan lujittamalla tullin yhteisössä toimien yhdenmukaisuutta ja johdonmukaisuutta. toteuttamien Päätöksessä mainittujen viiden alan täytäntöönpano on johtanut seuraaviin toimiin: 3. 2. J. Tullitarkastusten perusteella suuntaaminen riskianalyysimenetelmien Turvautuminen riskianalyysimenetelmiin tullihallintoja koskevien tarkastusten löytää kohdistamiseksi sääntöjenvastaisuutta tai yhteisön säännöstön huonoa soveltamista, on ollut erityisen korostunutta eräissä jäsenvaltioissa. toimiin, joiden suurin osalta riski on 5 Näiden tekniikoiden yhteensovitettu kehittäminen kaikissa jäsenvaltioissa yhteisten perusteiden taata on vertailukelpoisten tarkastusten tasoja tehokkuus yhteisön koko tullialueella. voitaisiin tärkeää, nojalla jotta Tältä pohjalta komissio kehitti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa alustavan menetelmiä koskevan yhteisen lähestymistavan, jonka perusteella laadittiin opas tullitarkastusten riskianalyyseistä; kyseinen opas julkaistaan piakkoin ja sitä jaetaan 4 200 kappaletta kaikkiin tulliyksiköihin. Lisäksi päätettiin käynnistää koehanke, jonka tarkoituksena on laatia riskiprofiili yhteisön tasolla Tulli 2000 -päätöksen 9 artiklan 1 kohdan nojalla. Tämä koehanke tukeutuu yhdessä jäsenvaltioiden kanssa vuonna 1997 tehdyn alustavan tutkimuksen tuloksiin sekä Namurissa lokakuussa 1997 pidetyn Matthaeus-seminaarin ensimmäisiin tuloksiin. Komissio ja kuusi jäsenvaltiota toteuttavat yhdessä koehankkeen. toteutetaan vuonna 1998 ja se (B) 3. 2. 2. Tarkastusmenetelmien käyttö yritysten kirjanpidon tarkistamisessa Tilintarkastusta koskevien suuntaviivojen laatimisesta vastaava väliaikainen työryhmä perustettiin vuonna 1995. Ensimmäisen vaiheen jälkeen, jonka aikana työryhmä keräsi ja analysoi tietoja jäsenvaltioiden tämänhetkisistä käytännöistä sekä hyödyntäen erityisesti Ateenassa (Kreikassa) kesäkuussa 1997 pidetyn yritysten tilintarkastusta yhteisen lähestymistavan kehittämiseksi koskevan Matthaeus-seminaarin tuloksia, työryhmä aloitti todellisen työnsä tämän vuoden alussa. Töiden on arveltu päättyvän huhtikuussa 1999. tutkimuksista ja 3. 2. 3. Yhteisymmärryspöytäkirjojen laatiminen taloudellisten toimijoiden kanssa Tullien ja taloudellisten toimijoiden välisen luottamuksellisen ilmapiirin on kehityttävä vapaaehtoisuuteen perustuen, mutta samalla niin, että on mahdollista toteuttaa eräitä tullijärjestelmiä ja -menettelyjä koskevia yhteisiä syystä Euroopan parlamentti kannatti voimakkaasti aloitteita. Tästä yhteisymmärryspöytäkirjojen tai MoU) (Memoranda of Understanding tekemistä teki päätöksen 9 artiklaa koskevan tarkistuksen. Myös talous- ja sosiaalikomitea kannatti pöytäkirjan laatimista. Tiedonannossa "Euroopan passitusta koskeva toimintasuunnitelma"6 asiaa käsitellään myös. toimijoiden kanssa ja Ottaen huomioon uudistetun passituksen puitteissa toimijoiden kanssa tehdyn väliaikainen komitea työn yhteisymmärryspöytäkirjan toimijoiden välisen kehittelee asiaa vuoden 1998 aikana "tullien ja yhteisymmärryspöytäkirjan" ja laatimiseksi yhteistyössä toimijoiden kanssa. Tämä työryhmä aloittaa työnsä Tulli 2000 -seminaarilla, tarkentamiseksi tullihallintojen 6 Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle 30. 4. 1997 : "Euroopan passitusta koskeva toimintasuunnitelma - uusi tullipolitiikka", KOM(97) 188 lopullinen, EYVL C 176, 10. 6. 1997. SivuN:o4. 1. 2. jossa on tarkoitus yksilöidä juridiset ongelmat, konkreettiset edut ja jäsenvaltioissa kehitetyt käytännöt. 3. 2. -/. Tullimenettelyjen yksinkertaistaminen Neuvosto antoi tullimenettelyjen yksinkertaistamisesta 25 päivänä lokakuuta 1996 päätöslauselman ja Euroopan parlamentti korosti yksinkertaistamisen merkitystä päätöksen hyväksymistä koskevien keskustelujen aikana. Tämä yksinkertaistaminen on osa laajempaa toimea, jonka vaikutukset ulottuvat G7-maiden keskusteluihin, "Atlantin ylittävään vuoropuheluun" sekä EU:n ja Aasian maiden välisiin neuvotteluihin, joiden osalta komissio yhteensovittaa yhteisön kannan tai esittää sen. Koska yksinkertaistetut menettelyt on otettu käyttöön EU:ssa, yhteisö voi ajaa edistyksellistä lähestymistapaa WTO:ssa käytävissä kaupan helpottamista koskevissa keskusteluissa. Tulli 2000 -ohjelman osalta yksinkertaistaminen on pohjana komission esittämille yhteisön tullikoodeksin muuttamista koskeville ehdotuksille. -ohjelman puitteissa Brightonissa Tästä syystä komissio esitti ehdotuksen, jonka tarkoituksena on ottaa käyttöön tullia koskeva osa "keskitetty yksinkertaistettu menettely vapaaseen liikkeeseen luovuttamiseksi". Tätä ehdotusta koskeva seminaari pidettiin Tulli (Yhdistynyt kuningaskunta) 2000 lokakuussa 1997. Tämän taloudellisille toimijoille avoimen seminaarin ansiosta voidaan käsitellä menettelyn kaikkia näkökohtia ja selventää eri aiheuttaa asianomaisten kiinnostuneiksi koehankkeiden käynnistämisen ilmoittautuneiden yritysten kanssa jo vuoden 1998 aikana. välistä keskustelua. Menettely jäsenvaltioissa osapuolten eräissä Tämä menettelyjen yksinkertaistamista koskeva tavoite sisältyy myös tullikoodeksin muuttamista koskeviin ehdotuksiin ja sen soveltamista koskevien säännösten muuttamista koskeviin ehdotuksiin, joilla on tarkoitus uudenaikaistaa ja yksinkertaistaa taloudellisesti vaikuttavia tullijärjestelyjä ja passitusta; tavoite sisältyy myös etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperää koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseen, jota on toteutettu 1. heinäkuuta 1997 alkaen noin 30 maassa (EY - EFTA - KlE-maat - Malta - Slovenia), sekä Välimeren maiden kanssa. Lisäksi pääosasto XXI pyysi tullikoodeksikomitean kaikkia yksiköitä tutkimaan säännöstön ja menettelyjen eri näkökohtia, joita voitaisiin yksinkertaistaa merkittävästi vahingoittamatta kuitenkaan tarkastusten tehokkuutta. Tästä syystä komissio on myös rahoittanut tutkimuksen, jonka tarkoituksena on arvioida kauppapolitiikan tasolla vaikutukset, joita aiheutuu siitä, että "Vapaasti aluksessa" -peruste korvataan "Kulut, vakuutus ja rahti maksettuina" (C1F) -perusteella tuonnin arvon määrittämislaskelmissa. 3. 2. 5. Voimavarojen järkevä käyttö: tullilaboratoriot 12 artiklan nojalla Päätöksen tutkimaan jäsenvaltioiden tullilaboratorioiden yhteistyötä koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sellaisen Euroopan laajuisen tullilaboratorioverkon perustamiseksi, työryhmä on valtuutettu joka olisi yhtä suorituskykyinen ja tehokas kuin yksi ja ainoa "tullivapaa" laboratorio. Työryhmä päätti työnsä huhtikuussa 1998 ja teki seuraavat ehdotukset: - laboratorioiden yhteensovittamisesta vastaavan ryhmän perustaminen, - analyyttisiä menetelmiä ja menettelyjä koskevan yhteisen tietopankin kehittäminen, - analyyttisten menetelmien ja menettelyjen kehittäminen ja arviointi, - laatujärjestelmien käyttöönottoja laboratorioiden akkreditointi. Tullihallintojen komission ovat tullipolitiikkaa käsittelevälle komitealle huhtikuussa 1998 esittämät yleiset suuntaviivat, ja ne pannaan täytäntöön vuoden 2000 loppuun mennessä. vastuuhenkilöt hyväksyneet nämä. ?. 2. 6. Yhteinen hallintotapa: "tulosten mittaaminen " Päätöksen 4 artiklassa edellytetään, että yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan "siten, että varmistetaan samantasoiset tulokset yhteisön tullialueen kaikissa osissa". Tämän tavoitteen saavuttamisen varmistamiseksi on käynnistetty hanke, jossa kaikki jäsenvaltiot ovat mukana. Hanketta valvoo ohjausryhmä, joka koostuu kuudesta jäsenvaltiosta ja komissiosta. Ensimmäisen vaiheen aikana olevia mittausjärjestelmiä, ja niiden todettiin palvelevan ennemmin kansallisia kuin yhteisön suunnattu yhteisön joita mittausjärjestelmän kehittämiseen, tarkasteltiin yksityiskohtaisesti kesäkuussa 1998 pidetyssä seminaarissa, johon kaikki jäsenvaltiot osallistuivat. Tämän odotetaan johtavan eräisiin alustaviin tutkimuksiin tulosten mittausolettamusten testaamiseksi. tarpeita. Toinen vaihe on sen vuoksi ja kehitteillä on ehdotuksia, jäsenvaltioiden tarkasteltiin olemassa syksyllä 1997 3. 2. 7. Tullimenettelyjen tietokoneistetun käsittelyn yhteensovitettu kehittäminen Tietojenkäsittelyn ja viestinnän tietovälineiden yhteensovittaminen on vastaus tullitoimintojen tiedonvaihdon kasvuun ja yhteisön käsittelyyn rajallisilla voimavaroilla lisääntymiseen tullihallintojen välisten yhtenäismarkkinoilla. Yhteensovittaminen on myös tulliliiton yhtenäisyyden varmistamisen kannalta. - ja sen myötä käsiteltävien - ja tietojenvaihdon tarpeiden tietojen edellyttämien tärkeää Tulli 2000 -ohjelman painopistealue sisältyy myös HVT-ohjelmaan7, jossa on määritelty eräät tullitietohankkeet siten, että ne "tunnustetaan nimenomaisesti tarpeellisiksi samalla, kun tunnustetaan yhteisön panoksen tarpeellisuus niiden saamiseksi käyntiin koko yhteisössä". 7 Neuvoston päätös N. o 95/468/EY. tehty 6 päivän;! marraskuuta 1995, yhteisön panoksesta hallintojen välisessä telemaattisessa tietojenvaihdossa (HVT) yhteisössä, EY VL L 269, 11. 11. 1995, s. 23. 8 HVT-ohjelman ensimmäiseen vaiheeseen (1995—1997) kuului kahdeksan tulliin liittyvää hanketta, eli VIES, TRANSIT, QUOTA, EBT1, TARIC, SCENT-SID/FISCAL, SEED-EXCISE CONTROL ja CCN/CSI. HVT- ohjelma jatkuu ilman tullihankkeita; kyseiset hankkeet on sisällytetty FISCALIS-ohjelmaan (VIES, SCENT) ja Tulli 2000 -ohjelmaan (TRANSIT ja muut). Edellisen IDA-ohjelman talousarvio jaettiin vuoden 1997 määrärahojen perusteella siten, että alustavasta 39,3 miljoonan ecun määrärahasta 23,6 miljoonaa ecua tullihankkeiden yhteydessä. ecua käytetään HVT-ohjelman 15,7 miljoonaa ja Tullihankkeiden rahoitus varmistetaan määrärahalla, johon kuuluu alustavasti edellä mainittu 15,7 miljoonan ecun määrä sekä muista budjettikohdista siirrettäviä määrärahoja. Kyseinen määräraha oli 22 miljoonaa ecua vuonna 1997 ja 27,9 miljoonaa ecua (josta 20,5 miljoonaa ecua Tulli 2000 -ohjelman osalta) vuonna 1998; vuodeksi 1999 komissio ehdottaa 29,8 miljoonan ecun määrää (josta 22,4 miljoonaa ecua Tulli 2000 -ohjelman osalta), mikä merkitsee 35 prosentin kasvua kahdessa vuodessa ja minkä ansiosta voidaan varmistaa tullihankkeiden toteutuminen. päättymisen Budjettivallankäyttäjä on 1. tammikuuta 1998 lähtien ryhmitellyt uudestaan - HVT-ohjelman avoimuuden huomioon säilyttämiseksi - tietotekniikan alan talousarvion kohdasta B5-3030 tullia varten varatut määrärahat. Tästä budjettikohdasta rahoitetaan myös Tulli 2000 -ohjelman toiminta. Tietotekniikalle on varattu eniten määrärahoja budjettikohdasta "Tulli 2000 -sisäpolitiikka" (16,4 miljoonaa ecua yhteensä 20,4 miljoonasta ecusta vuonna 1998). ottamiseksi ja • Eniten talousarviosta (lähes puolet tietokoneistamiselle vuodelle 1998 passitusjärjestelmien on myönnetty varatuista määrärahoista) tietokoneistamishankkeille: - tietokoneistetun passitusjärjestelmän (New Computerised Transit System - ilmoitettu Euroopan NCTS) soveltaminen on viivästynyt, mistä on parlamentille ja neuvostolle. Komissio laati uuden strategian, jonka järjestelmään osallistuvat maat hyväksyivät helmikuussa 1998. Strategialla pyritään varmistamaan soveltamisen kannalta keskeisten palvelujen täytäntöönpano vuoden 1999 ensimmäisen kolmanneksen lopusta alkaen. - Hankkeella samoin pyritään "Yleinen toteuttamaan tullihallintojen verohallintojen, tietoliikenneverkko/Yleinen yhteinen järjestelmäliittymä (CCN/CSI)" käyttöympäristö kuin ja jäsenvaltioiden jäsenvaltioiden ja komission väliseen käyttöön. Näillä voidaan siirtää tietoa nopeasti, taloudellisesti ja paljon sekä tarjota entistä parempi tietoturva. Tämä käyttöympäristö yhteisrahoitetaan FISCALIS-ohjelmasta välillisen verotuksen tarpeita palvelevan käytön osalta (erityisesti arvonlisäveroa koskevien tietojen vaihtoon tarkoitettu VIES-järjestelmä), ja sitä käytetään myös passitusjärjestelmän soveltamiseen vuoden 1999 ensimmäisestä lähtien. Myös muut tullijärjestelmät, kuten petoksia kolmanneksesta koskevien tietojenvaihtojärjestelmä (AFIS), sitovien tariffiennakkotietojen järjestelmä (EBTI), tietokoneistettu yhtenäistetty tullitariffi (TARIC) tai QUOTA (tullikiintiöiden hallinta) käyttävät jo käyttöympäristöä tai aloittavat sen käytön vuoden 1998 viimeisen kolmanneksen aikana. - Tietokoneistettujen tietojen vaihdon (EDI) avulla voidaan määritellä tullitietojen viestien yhteinen arkkitehtuuri ja siten myötävaikuttaa standardointiin. "Yhtenäiseen keskittää hallinnolliseen viestiin", joka on tuonti- ja vientijärjestelmissä sekä tietokoneistetun passituksen (vuoden 1999 ensimmäisestä kolmanneksesta alkaen) käytetyn "Yhtenäisen hallinnollisen asiakirjan" automatisoitu versio. toimintansa Komissio välisen välisen Jäsenvaltioiden tiedonvaihdon varmistamiseen sekä tulliliiton hallinnan varmistamiseen tähtäävät muut tärkeimmät hankkeet, jotka on kehitetty tai joita kehitetään tässä yhteydessä, koskevat seuraavia sovelluksia: ja komission jäsenvaltioiden sekä • Tullitietokannat: - QUOTA-järjestelmällä ohjataan tullikiintiöitä ja tavaroiden tuontia unionin tasoisessa valvonnassa, - TARIC-järjestelmällä annetaan jäsenvaltioiden tullihallinnoille jatkuvasti päivitettyjä tietoja kaikista tavaroiden viennin ja tuonnin yhteydessä toteutettavista yhteisön toimista tekemien tullitariffin alalla "Sitovien tariffiennakkotietojen (BTI)" järjestelmällä varmistetaan reaaliajassa jäsenvaltioiden yhteisen luokituspäätösten keskittäminen, joka hyödyttää taloudellisia toimijoita. Muut unionin hallinnot voivat esittää jonkin jäsenvaltion hallinnon luokituspäätöstä koskevan vastalauseen kuuden vuoden kuluessa. Tällä järjestelmällä voidaan siitä varmistaa. sijoittautumispaikasta riippumatta, missä he harjoittavat tullaustoimintaansa ja korjaavat yhteisön tullitariffin huonosta soveltamisesta aiheutuneita virheitä tai epäsäännönmukaisuuksia. Toimijat soveltavat tullitariffia ahkerasti ja jättävät keskimäärin 20 000 hakemusta vuodessa (tietokanta sisältää tällä hetkellä 120 000 käytettävissä olevaa sitovaa tariffiennakkotietoa). toimijoiden yhtäläinen kohtelu heidän valitsemastaan tekemää - Vastaava alkuperätietoja koskeva sovellus (ORNET) on kehitteillä, ja se on tarkoitus ottaa käyttöön vuoden 1999 ensimmäisen puoliskon aikana. • Parhaillaan kehitteillä tai vahvisteilla olevat komission käyttämät järjestelmät virallisten julkaisujen parantamiseksi; tällaisia ovat: - yhdistetyn nimikkeistön sääntelyn hallinta: yhdistettyä nimikkeistöä koskevien määräysten julkaisemisen hallinnan parantamiseksi kehitetty järjestelmä. Hanke on prototyypin asteella, mutta sen on määrä olla piakkoin täytäntöönpantavissa. - Tullien kantamatta jättäminen: järjestelmä, jonka tarkoituksena on tukea neuvotteluja ja autonomisten tullien kantamatta jättämistä koskevien määräysten julkaisemista. Tätä vuodesta 1996 käytössä ollutta järjestelmää 10 on parannettu vuonna 1997 ja sitä on täydennetty käyttäjien pyynnöstä toteutetuilla lisätoiminnoilla. • Petosten torjunta Petosten torjunnan alalla tietotekniikka tarjoaa teknistä tukea komission asiantuntijayksiköille ja jäsenvaltioissa sovelluksille, jotka on tarkoitettu luottamuksellisten laiton kaupankäynti, arkaluonteiset tuotteet) nopeaan vaihtoon. ja arkaluonteisten (petostapaukset, tietojen (AFIS) tekniseen tietojärjestelmien tärkeimmät sovellukset, jotka on sisällytetty petostentorjuntaa Kyseiset ovat koskevien (EWS, käytetään ennakkovaroitusjärjestelmä "Early Warning System" passituksen yhteydessä NCTS-sovelluksen kehittämistä odoteltaessa), jota ei vielä hyödynnetä yleisesti, vaikka sitä käytetään jo passitusmenettelyn yhteydessä, parhaillaan toteutettavana oleva tullitietojärjestelmä (SID) ja for Customs voimaansaattamisverkon "Tullien Enforcement Network, SCENT 3). arkkitehtuuriin järjestelmä" (System 3. 3. Matthaeus-ohjelman yhteydessä kehitetyn yhteisen koulutuspolitiikan "yhteisen palvelevan tavoitteita vahvistaminen tullipolitiikan koulutusrungon" toteuttamisella Koulutuksella on keskeinen sija tullihallintojen uudenaikaistamisessa ja niiden mukauttamisessa ja valvontatekniikkoihin. Yhteisön tasolla yhteisiä koulutustoimia harjoitetaan ja kehitetään Matthaeus-ohjelman yhteydessä. Tämä ohjelma on näin ollen Tulli 2000 -ohjelmalla täytäntöönpannun järjestelmän tärkein osa. työmenetelmiin tehokkaisiin uusiin ja Matthaeus-ohjelman koulutustoimia on vuodesta 1996 alkaen suunniteltu ottaen huomioon tullipolitiikan tasolla yksilöidyt painopistealueet. Tässä mielessä Matthaeus-ohjelman voidaan katsoa vastaavan Tulli 2000 -ohjelman "koulutusosaa". Seuraavat toimet on toteutettu vuosina 1997 ja 1998 Tulli 2000 -päätöksen 14 artiklaa sovellettaessa ja yhdenmukaisesti muiden Matthaeus-ohjelman puitteissa toteutettujen toimien kanssa: 3. 3. 1. Jäsenvaltioiden toteuttaminen tullialan koulutuskeskusten vastuuhenki/överkon Koulutuskeskusten pidettiin Pariisissa helmikuussa 1998, ja toinen kokous on suunniteltu pidettäväksi Lontoossa marraskuussa 1998. vastuuhenkilöiden ensimmäinen kokous joka muodostaa "yhteisön Tämän verkon, tullien akatemian" alun, tarkoituksena on järjestää käytännössä kouluttajien ja oppilaiden vaihto jäsenvaltioiden koulutuskeskusten välillä sekä valmistella oppimateriaalia ja ylemmille toimihenkilöille suunnattuja koulutusseminaareja (erään seminaarin seurantatapahtuma pidettiin Elsinoressa (Tanskassa) kesäkuussa 1997). n 3. 3. 2. Yhteisen koulutusohjelman kehitysvaiheet s. 14) perusteella, kuvaillaan unionin Yhteisessä peruskoulutusohjelmassa, sellaisena kuin se on laadittuna 13 päivänä joulukuuta 1992 tehdyn komission päätöksen (EYVL L 16, tullivirkamiesten 23. 1. 1992, koulutuksen yhteinen vähimmäisperusta. Tätä ohjelmaa on syvennetty komission ja jäsenvaltioiden välisessä yhteistyössä vuosien 1996 ja 1997 kuluessa sen sisällön täsmentämiseksi henkilökunnan tehtävien edellyttämien koulutustarpeiden kannalta. Tätä varten vuoden 1998 alussa saatiin jotka virallistavat yhteisen päätökseen peruskoulutusohjelman eri tavoitteen. Kansalliset koulutuskeskukset ovat panneet niitä täytäntöön vuodesta 1998 alkaen. 16 koulutuksen perusosaa, sisällön lukujen ja 3. 3. 3. Kansallisissa koulutuskeskuksissa opetettaviksi tarkoitettujen opetusmoduulien viimeistely Nämä tullivirkamiesten täydennyskoulutukseen tarkoitetut moduulit, joilla edistetään yhteisen koulutusperustan täytäntöön tiiviissä yhteistyössä kansallisten hallintojen kanssa. Tällä hetkellä on yhteinen olemassa maatalouspolitiikka). Useita muitakin moduuleita on suunnitteilla tai niitä toteutetaan parhaillaan; yksi tällainen moduuli on passitus. toteuttamista, pannaan kolme moduulia (väärennökset, jätehuolto, 3. 3. 4. Koulutuksen ulottaminen assosioituneisiin maihin koulutus Matthaeus-ohjelman yhteydessä ulotetaan assosioituneisiin maihin Tulli 2000 -ohjelman talousarviosta rahoitetun koehankkeen turvin. Nämä maat ovat osallistuneet vuodesta 1995 virkailijoiden vaihto-ohjelmiin ja Matthaeus-seminaareihin, ja ne voivat hyödyntää yhteisiä koulutusohjelmia. tullivirkamiesten toteutettu assosioituneisiin maihin, mikä Tämän kokeilun onnistumisen ansiosta ohjelma ulotetaan Keski- ja Itä- Euroopan päätöksen jotta nämä maat voivat osallistua lainsäädännöllistä mukauttamista, osallistumista Eurooppa-sopimuksissa koskevissa lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Ohjelma ulotetaan koskemaan myös Kyprosta ja Turkkia siinä määrin kuin yhteisön tullilainsäädäntö sen sallii. tai niiden yhteisön ohjelmiin edellyttää 3. 4. Tullin käyttäjille suunnatun tiedonvälityksen ja viestinnän syventäminen Tullin mukauttamista kansainvälisen kaupan tarpeisiin ei voida toteuttaa ilman tullin "käyttäjien", jotka ovat samalla kansainvälisen kaupan toimijoita, kanssa käytävää tiivistä vuoropuhelua. Komission ja kansallisten hallitusten toimijoihin olevien yhteyksien rinnalla on pyritty kehittämään suunnitelmallista vuoropuhelua, jolla on tarkoitus parantaa kansainvälisessä kaupassa toimivien yritysten keskinäistä viestintää ja tiedonvälitystä. Tässä yhteydessä on toteutettu useita toimia: 12 - Toimijoille avoimet seminaarit: - Brighton (UK), lokakuu 1997, keskitetystä yksinkertaistetusta menettelysuunnitelmasta vapaaseen liikkeeseen luovuttamiseksi, - Praha (CZ), marraskuu 1997, aiheesta "Visegrad-maiden kanssa yhteisen passitusvuoden arviointi". - Miinster (D), huhtikuu 1998, tiedonsiirtomenettelyjä ja passitusmenettelyjen uudistuksista. - Tuki jäsenvaltioissa suunnatuille tiedotusseminaareille: Lissabon (syyskuu 1997), Irlanti (marraskuu 1997). Monia muitakin tämän alan hankkeita on suunnitteilla vuonna 1998. järjestetyille toimijoille ja - Komissio on perustanut passitusjärjestelmien uudistuksen yhteydessä vuonna 1997 "passitusta käsittelevän yhteydenpitoryhmän", joka yhdistää näihin järjestelmiin osallistuvien 22 maan hallinnot ja 22 eurooppalaisen ammattijärjestön toimijat. Ryhmä kokoontuu kahdesti vuodessa. taloudelliset Tässä yhteydessä komissio on ryhtynyt pohtimaan eri ammattitahojen kuulemista koskevien menettelyjensä uudistamista niitä tehostaakseen kohdistamalla kuulemisen käsiteltäviin aiheisiin. Tätä lähestymistapaa on ja noudatettu erityisesti passitusjärjestelmien uudistuksen yhteydessä Brysselissä huhtikuussa 1998 yhdessä talous-ja sosiaalikomitean kanssa järjestetyssä talouspiirit kokoontuivat käsittelemään aihetta "Tullinetuussopimusten hallinta yhteisön kauppapolitiikan välineenä". kuulemistilaisuudessa, asianomaiset johon 3. 5. Ulkorajojen optimaalista hallintaa suosivan kansainvälisen tulliympäristön syntymisen edistäminen Vuosisadan alusta asti tapahtunut nopea kansainvälisen ympäristön kehitys ja kansainvälisen kaupan vapautumisen lisääntyminen ovat johtaneet petosten voimakkaaseen kasvuun ja laittoman kaupan samanaikaiseen yleistymiseen kaikilla aloilla. Tullin osalta tämä edellyttää yhteistyön lujittamista ja teknisen avun lisäämistä erityisesti unionin assosioituneiden maiden tullinhallintojen kanssa näiden maiden tulevaa Euroopan unioniin liittymistä valmisteltaessa. kolmansien maiden tullihallintojen välillä, ja Vuoden 1997 alusta on toteutettu seuraavia toimia: 3. 5. 1. Liittymistä edeltävän strategian täytäntöönpanon tukeminen Tulli 2000 -ohjelmalla on tällä alalla tuettu jäsenyyttä hakeneiden maiden tullihallintojen valmistelua tukevia toimia näiden maiden tulevaa unioniin liittymistä näitä pitäen PHARE-ohjelmasta yleisluonteisempien toimien rinnalla. Kyseisellä ohjelmalla on tuettu myös nämä maat yhdistäviä yhteistyötoimia ja niitä maita, joilla tulee olemaan rahoitettujen silmällä 13 yhteinen raja laajentuneen unionin kanssa. Toimet ovat liittyneet pääasiassa seuraaviin aloihin: - Koulutus: sellaisen koetoimen rahoittaminen, taata assosioituneiden maiden osallistuminen Matthaeus- ja Matthaeus Tax - ohjelmiin jolla voidaan - liittymistä edeltävän strategian toteuttaminen liittymiskumppanuuksien ja "reittikarttojen" yhteydessä, erityisesti järjestämällä työryhmiä sellaisten suunnitelmien kehittämiseksi, joilla avustetaan KIE-maiden tullihallintojen uudelleenjärjestämistä - jäsenmaille ja jäsenyyttä hakeneille maille suunnattujen seminaarien järjestäminen yhdistävä järjestelmä Eurooppa-sopimusten puitteissa - EU, EFTA-maat, KIE-maat, järjestettävät Itämeren seminaarit). yleiseurooppalainen rannikkovaltioiden alkuperäsäännöt tullihallintojen kanssa (uusi 3. 5. 2. Kolmansien maiden tarpeisiin suunnattu tietokoneistaminen - ATK-pohjaisten tietojenvaihtotoimintojen tietokoneistamisen kolmansiin maihin (Visegrad-maat) yhteydessä yhteiseen passitukseen laajentaminen passituksen osallistuviin - alustavat työt tullitietojen levittämispalvelujen laajentamiseksi kolmansien maiden hallintoihin. 3. 5. 3. Tekninen apu Lukuisia väliaikaisia tullihallinnoille teknistä apua tarjoavia toimia on toteutettu niissä kolmansissa maissa, jotka ovat sitä pyytäneet, erityisesti Euroopan olevien kauppasopimusten tullia koskevan kohdan täytäntöönpanon yhteydessä. näiden maiden voimassa unionin välillä ja Lisäksi vuonna 1998 Välimeren maiden kanssa järjestetään seminaari alkuperäsääntöjen tullivyöhykkeeseen kuuluvien maiden välillä. soveltamisesta 3. 5. 4. Yhteistyö suunnitelmallisten kolmansien maiden ja kansainvälisten elinten kanssa suhteiden ja täytäntöönpano tason Korkean toteuttamisella EU:n tullivastaavien ja kolmansien maiden välillä pyritään näiden suhteiden tarpeelliseen tehostamiseen. suunnitelmallisen vuoropuhelun Vuosina 1997 ja 1998 järjestettiin siten kokouksia EU:n ja Aasian maiden tullin pääjohtajien välillä (Wienissä - 1997), EFTA-maiden kanssa ja KIE- maiden kanssa (Reykjavikissa - 1997). EU-maiden ja KIE-maiden tullin pääjohtajien kokous pidetään myös vuonna 1998. 14 4. OHJELMAN TALOUSARVION TOTKU'ITAMINEN Ohjelman täytäntöönpanon ansiosta on voitu käyttää kaikki alustavassa päätöksessä varatut määrärahat kyseisenä ajanjaksona. Päätöksen myöhäisen hyväksymisen vuoksi ei voitu käyttää uudelleen vuodelle 1996 budjettikohtaan "Sisämarkkinat" varattuja määrärahoja (2 miljoonaa ecua), jotka sisältyivät varainhoitovuotta 1997 koskevaan kertomukseen. Sitä vastoin vuodelle 1996 budjettikohtaan "Tulli 2000 - tietokoneistaminen" varatut määrärahat (1 miljoona ecua) käytettiin kokonaan tämän varainhoitovuoden aikana. tammikuuta 1998 alkaen Tietotekniikan osalta budjettivallan käyttäjä on suostunut talousarvion avoimuuteen pyrkiessään ryhmittelemään uudestaan 1. tullialan tietotekniikkahankkeiden toteuttamiseen budjettikohdasta B5-3030 (Tulli 2000) myönnetyt määrärahat sen huomioon ottamiseksi, että HVT-ohjelma päättyi 31. joulukuuta 1997. Tietotekniikan alamomentista on tullut siten kaikkein tärkein Tulli 2000 -talousarvion alamomentti (16,4 miljoonaa ecua yhteensä 20,5 miljoonasta ecusta, jotka on myönnetty "sisäpolitiikkoihin" liittyville toimille vuodeksi 1998). Passituksen tähtäävien kehittämiseen hankkeiden rahoituksen osuus on lähes puolet tästä summasta. tietokoneistamisen toteuttamiseen ja voivat täyttää tehokkaasti Yleisesti ottaen unionin tullihallinnoille tarkoitettujen tietotekniikkasovellusten, joilla tullihallinnot yhteisön rahataloudellisten etujen suojelemistehtävänsä, kehittämiseen ja täytäntöönpanoon liittyvät menot ovat olleet hieman oletettua suuremmat. Jäsenvaltioiden yhteisten toimien rahoituskulujen suhteellisen pieni osuus johtuu etenkin siitä, että nämä toimet kuluttavat paljon inhimillisiä ja logistisia voimavaroja ja kuluttavat suhteessa vähemmän talousarviovaroja. valvontatehtävänsä ja 5. YHTEENVETO 5. 1. Varainhoitovuoden luonne Tulli 2000 -ohjelman suuruisen toimen tehokkuuden arviointi näin lyhyellä aikavälillä on epäkiitollinen tehtävä. Kaikkia tämäntyyppisiä toimia on pidettävä sijoituksena tulevaisuuteen eikä seurauksia voida arvioida kuin keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. arviointi Tämän ohjelman täytäntöönpanosta saadun kokemuksen arviointia ei voida vielä suorittaa lopullista tavoitetta, tulliliiton toiminnan parantamista, silmällä pitäen. Tällainen perusteiden, kuten edellyttäisi yksityishenkilöiden ja taloudellisten toimijoiden tyytyväisyyden, analysointia esimerkiksi jäsenvaltioiden käsittelemien ja yhteisön tasolla käsiteltyjen riita- asioiden määrän avulla tai varojen perinnän paranemisen avulla, joka voidaan todeta esimerkiksi yhteisön tarkastuksissa. Tällaisia toteamuksia ei selvästikään voida vielä tehdä. tilintarkastustuomioistuimen tiettyjen Tämän toiminnan ansiosta voidaan kuitenkin yksilöidä nykyisen ohjelman vahvat ja heikot puolet. Sen pohjalta voidaan myös ehdottaa pohdittavia kohtia, jotta tulevaa toimintaa voitaisiin tehostaa. 15 5. 2. Tulli 2000 ja toissijaisuus Tulli on ala, jossa oikeudellinen yhdentyminen on kiistatta pisimmälle toteutunut, mikä yhteisön yhteisessä tullikoodeksissa. tullitariffissa kuvastuu ja sääntelylähestymistavan Tämän lisäksi yhtenäismarkkinoiden menestys kansalaisten ja taloudellisten toimijoiden silmissä riippuu tavasta, jolla eri voimaan. saattavat jäsenvaltioiden Yhtenäismarkkinoiden mukanaan tuomien etujen hyödyntämiseksi on tärkeää, pyritään että takaamaan lainsäädännön laadukkuus kaikkialla tullimenettelyjen ja -tarkastusten täytäntöönpanon yhteisön tullialueella. soveltamisella lainsäädäntöä hallinnot yhteisön yhdenmukaiseen Tällaiseen soveltamiseen yhteisön pääsemiseksi sääntelyn lähentämistä on täydennettävä kansallisten hallintojen välisellä entistä tiiviimmällä yhteistyöllä ja käyttämällä yhdessä kehitettyjä työmenetelmiä. Ainoastaan yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteisellä toiminnalla voidaan muuttaa käyttäytymistä ja saada kunkin kansallisen tullihallinnon toiminta osaksi yhteisön tullitoimintaa. lainsäädännön 5. 3. Tulli 2000 ja kumppanuus Ohjelman täytäntöönpano perustuu komission ja jäsenvaltioiden tiiviiseen kumppanuuteen, jonka oikeudellinen perusta on puolestaan päätöksen 3 artikla. Tämän kumppanuuden työväline on kahdesti vuodessa kokoontuva tullipolitiikkaa käsittelevä komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden tulliasioiden pääjohtajista. Tämä komitea on osoittanut olevansa komission ja jäsenvaltioiden välinen etuoikeutettu kumppanuuselin, jossa unionin tullihallintojen vastuuhenkilöillä on poliittista merkitystä harjoitetussa toiminnassa. Komission kannalta se on -päätöksen yleisten tae Tulli 2000 tavoitteiden "käyttäytymissäännöstön" noudattamisesta etenkin ja tullitoiminnan noudattamisesta. Tällä komissio pyrkii yhdenmukaisuutta yhteisössä. suuntaviivojen vahvistamaan tullialan ja joiden toimina, Komitean määräämät yleiset suuntaviivat ja painopistealuueet toteutuvat täytäntöönpanossa kansalliset yhteisinä konkreettisina tullihallinnot toimivat todellisina kumppanuksina. Toimien onnistuminen riippuu kunkin näiden kumppanien osallistumisen määrästä ja aktiivisesta osallistumisesta toimien toteutukseen. Jäsenvaltioiden osallistuminen on ollut tältä osin varsin aktiivista. Esimerkkinä mainittakoon, että kansalliset hallinnot esittivät yli 140 hanketta laatiessaan vuosia 1997 ja 1998 koskevia toimintasuunnitelmia, mikä sai komission valitsemaan ensisijaiset toimet komitean yhteisesti hyväksymien perusteiden pohjalta. Toimien toteuttaminen on edellyttänyt merkittäviä inhimillisiä ja logistisia voimavaroja. Kansallisten hallintojen määrätietoinen ponnistelusta ilmenee mielenkiinto, jota nämä hallinnot osoittavat tämän ohjelman onnistumista kohtaan ja niitä yleisiä hyötyjä kohtaan, joita ne uskovat ohjelman avulla saatavan. 16 5. 4. Tullitoiminnan yhteisön ulottuvuuden huomioon ottaminen Ohjelman täytäntöönpano on saanut aikaan tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden tulliyksiköiden välillä sekä niiden ja komission välillä. Tämä yhteistyö aloilla, jotka ovat perinteisesti kuuluneet kansallisten hallintojen vastuualueeseen, oli jo aloitettu henkilökunnan koulutusta koskevan Matthaeus-ohjelman yhteydessä, ja sillä edistetään merkittävästi yhteisten työtapojen ja yhteisten ratkaisujen "yhteisön pohdinnan" käyttöönottoa. tarvittavan etsinnässä todellisen Näin ollen koska ohjelman arviointiaika ei ole ollut tarpeeksi pitkä, jotta olisi voitu kattaa koko ohjelman soveltamisala, ohjelman täytäntöönpanoon kuuluneissa tullitehtävissä on voitu ottaa huomioon yhteisön ulottuvuus, kuten päätöstä hyväksyttäessä oli toivottukin. Etusija on siten annettu sellaisille aiheille kuin tullitarkastusten kohdentaminen yhdessä määriteltyjä menetelmiä ja perusteita käyttämällä tilintarkastus), verkon koordinoitu työkalujen perustaminen yhteisöön tietyn ajan kuluttua ja tullialan koulutuskeskusverkon rakentaminen. tullilaboratorioiden (riskianalyysit kehittäminen, ja Tältä osin päätöksessä on kehotettu jäsenvaltioita määräämään hyvin erottuvasta yhteisön virkamerkistä tullivirkamiesten virkapuvuissa. Vaikkei tämä määräys olekaan velvoittava, useat jäsenvaltiot ovat jo määränneet tällaisen virkamerkin käyttämisestä tullivirkamiestensä puvuissa, ja eräät niistä ovat jo määränneet sellaisten kylttien käytöstä, joissa on Euroopan unionin kahdestatoista tähdestä koostuva tunnus, yhteisön tärkeimmillä paikoilla, missä matkustajat saapuvat yhteisöön. 5. 5. Tullitoiminnan yhteensovittamisen varmistamisen tarve Tulli 2000 -ohjelmaa on arvioitava ottaen huomioon se seikka, että monet muut ohjelmat, joilla on erilaiset tavoitteet, vaikuttavat samanaikaisesti tullialalla: - Matthaeus, yhteisen koulutuksen alalla, - Petosten tai järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan tähtäävien toimien vahvistaminen; nämä toimet kuuluvat komission eri yksiköiden ohjaamiin ohjelmiin ja talousarvioihin (samoin kuin tietyt toimet, jotka on järjestetty EY:n perustamissopimuksen VI osassa tarkoittamassa merkityksessä toteutetun tulliyhteistyön puitteissa), - PHARE, TACIS ja MEDA ulkoisten toimien alalla. työkalujen moninaisuus Tämä toiminnan yhteensovittamista toteutettujen toimien yhtenäisyyden varmistamiseksi ja päällekkäisten töiden ja varojen tuhlauksen välttämiseksi. edellyttää alojen eri Tämä yhteensovittaminen varmistetaan tullipolitiikkaa käsittelevässä komiteassa, jolloin tullihallintojen vastuuhenkilöt varmistavat niiden kokonaisuudessaan toteutettujen toimien laadun, jotka perustuvat oikeudellisesti perustamissopimuksen Ilja VI osastoon. tietyssä määrin 4 Komissio puolestaan arvioi, että yhteisön toimien entistä laajamittaisempi järkeistäminen olisi mahdollista sellaisten koulutustointen osalta, jotka liittyvät Matthaeus-päätökseen ja Tulli 2000 -päätökseen. 6. EHDOTETUT TULEVAN TOIMINNAN LINJAUKSET Ohjelman soveltamisen kuluessa tehtyjen huomioiden perusteella komissio arvioi, että aloitettua toimintaa on jatkettava ja kehitettävä ja että 19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn päätöksen tavoitteiden täytäntöönpanoa on parannettava. Kuten komissio on osoittanut vastauksessaan Euroopan parlamentin valiokuntien muutosehdotuksesta 3. syyskuuta 1997 käydyissä alustavissa keskusteluissa, joissa pyrittiin hyväksymään "suositellut summat" ja 19 päivänä joulukuuta 1996 tehdyn päätösehdotuksen sisältämä rahoitusselvitys, esittämään pyyntöön, se aikoo piakkoin tämän kertomuksen päätelmiin perustuvan ehdotuksen. Tässä esittää uuden, ehdotuksessa suositellaan näin ollen seuraavia toimintalinjauksia: 6. 1. Entistä laajemman katsantokannan omaksuminen tullitoiminnassa Yhteisön toimintaan kuuluu tällä hetkellä useita oikeudellisia välineitä, joista jokaisella on yksityiskohtaiset hallintaa koskevat erityissäännöt. toimien yhdistämisellä on se etu, että Yhteen päätökseen kuuluvien tullitoiminnassa lähestymistapaa, joka muistuttaa FISCALIS-ohjelman yhteydessä vastaavaa välillisen verotuksen alalla toteutettua lähestymistapaa. toteutetaan yhtenäistä - Lähestymistavan ansiosta voidaan käyttää selkeää oikeudellista perustaa ja eri varainhoitovuosien aikana tarjota toteutettavien tietotekniikkahankkeiden päätökseen saattamisesta. riittävä varmuus useiden - Lähestymistapa antaa entistä suuremman yhtenäisyyden tullialan toimien toteuttamisessa ja sen ansiosta voidaan käytettävissä olevien työkalujen käyttöä järkeistää ja hyödyntää entistä paremmin niiden välisiä synergioita ja täydentäviä tekijöitä (esimerkkejä: valvonta, työmenetelmät, koulutus / tiedotus). - Lähestymistapa on vastaus jäsenvaltioiden huoleen, joka koskee Tulli 2000 -ohjelmaan ja Matthaeus-ohjelmaan liittyvien tointen erottamista toisistaan monissa tapauksissa, sillä toimet kuuluvat usein eri palvelujen piiriin ohjelmien ja vastaavan talousarvion mukaan. Tämän oikeudellisen välineen olisi yhdistettävä lähestymistavassa kaikki toimet, jotka koskevat seuraavaa: kokonaisvaltaisessa - tietokoneistaminen, jonka Tulli 2000 ja ensimmäinen HVT-ohjelma ovat tähän mennessä osittain kattaneet, - nykyiseen Tulli 2000 -päätökseen kuuluvat jäsenvaltioiden yhteiset toimet uusien työmenetelmien kehittämiseksi - koulutustoimet, jotka kuuluvat nykyisin Matthaeus-ohjelmaan, 18 - tullialan yhteistyötoimien kolmansille maille. ja teknisen avun toimien avautuminen 6. 2. Kumppanuuden lujittaminen Ohjelman soveltamisen onnistuminen perustuu kansallisten hallintojen aktiiviseen osallistumiseen yhteisiin toimiin. Kansallisten hallintojen sitoutuminen näkyy tullipolitiikkaa käsittelevän komitean toiminnassa sekä niin sen ohjelmaa ohjaavassa ja arvioivassa asemassa kuin sen tehtävässä varmistaa, että päätöksessä määritellyn tullipolitiikan yleisiä suuntaviivoja noudatetaan. komitean käsittelevän komitea muutetun rinnalla päätöksen avustaa Tullipolitiikkaa institutionaalinen toiminta-aloilla määriteltyjen yleisten suuntaviivojen käytännön täytäntöönpanossa. Tämä hallintokomitea perustetun hallintokomitean, jonka tehtävät on rajoitettu ainoastaan koulutustoimiin. Tämän uuden komitean perustaminen vahvistaa ohjelman hallintorakennetta ja sen tehokkuutta. nykyisen Matthaeus-päätöksellä komissiota eri korvaa 6. 3. Kesto Uuden ehdotuksen tavoitteena on oltava Tulli 2000 -ohjelman yhteydessä aloitetun toiminnan jatkuvuuden varmistaminen. Toisaalta toiminnan keston on oltava riittävä, jotta ehdotetun uudistuksen tehokkuus saadaan selville. Näin ollen uudessa ehdotuksessa suunnitellaan Tulli 2000 -päätöksen soveltamiskautta 1. nykyisen voimassaolon tammikuuta 1999 - 31. joulukuuta 2002. Tämän ratkaisun ansiosta voitaisiin: ehdottamalla jatkamista - myöntää riittävä aika uuden päätöksen voimaan saattamiseen. - luoda toimien "liukuva ohjelmointi", jolla varmistettaisiin yhteisön tullin uudenaikaistamistoimien jatkuvuus. 7. PÄÄTELMÄT Yhteisön tasolla aluksi Matthaeus-ohjelman avulla toteutettu toiminta ja myöhemmin Tulli 2000 -ohjelmalla kehitetty ja täydennetty toiminta ovat osoittautuneet yhteisön tasolla varsin vireiksi tullialalla. Tulli 2000 -päätöksen soveltamisesta saaduista kokemuksista ei voida tehdä lopullisia tullihallintojen suorittamaan yhteisön päätelmiä tämän ohjelman vaikutuksesta lainsäädännön päivittäiseen täytäntöönpanoon eikä niiden perusteella voida saada tullitarkastusten tehokkuutta koskevia mitattavissa olevia tuloksia. Sitä vastoin kokemukset osoittavat, että nämä hallinnot ovat sitoutuneet tullialan toimintaan ja ovat halukkaita toimimaan entistä enemmän yhteisön tasolla. 19 Seurantatoimet Liite Vuosina 1994—1996 harjoitetun koetoiminnan puitteissa järjestettiin 10 seurantatointa seuraavista aiheista: - vapaa-alueet (2 vaihetta: toukokuu - heinäkuu 1994 / huhtikuu—kesäkuu 1995), - merialueiden ulkoraja (2 vaihetta: toukokuu—heinäkuu 1994 / huhtikuu—kesäkuu 1995), - tekstiilialan tullimenettelyt ja -tarkastukset (TAF1): marraskuu 94—maaliskuu 95, - lentokentät: lokakuu—joulukuu 1994, - sisäinen jalostus: huhtikuu—heinäkuu 1995, - passitus (keskustoimipaikat): marraskuu 1995—helmikuu 1996, - yksinkertaistetut menettelyt: lokakuu 1995—helmikuu 1996, - suosituimmuuskohteluun oikeuttava alkuperä: huhtikuu—syyskuu 1996, - tullivarastot: toukokuu—heinäkuu 1996, - passitus (järjestelmän toiminta yleensä): lokakuu 1996—helmikuu 1997. Päätöksen hyväksymisen jälkeen on toteutettu seuraavat toimet. - sitovat tariffiennakkotiedot (2 tointa): tammikuu—huhtikuu 1997, - sisäinen jalostus (toinen vaihe): helmikuu—huhtikuu 1997, - alkuperäsääntöjen soveltaminen: toukokuu—lokakuu 1997, - tullikiintiöiden hallintajärjestelmä ja tuonnin valvonta (QUOTA): helmikuu—toukokuu 1998. Seuraavat toimet on suunniteltu toteutettaviksi ajanjaksona heinäkuu 1998—joulukuu 1999: - tullivarastot (toinen vaihe): syyskuu 1998—tammikuu 1999, - ulkorajoilla suoritettavissa fyysisissä tarkastuksissa käytettävien laitteiden inventaario: Euroopassa lomakkeen täytäntöönpano (passitusta käsittelevän Euroopan parlamentin tutkintavaliokunnan suositus nro 8) : syyskuu—joulukuu 1998, tapahtuvaa passitusta koskevan toimintasuunnitelman - yksinkertaistettuja ilmoituksia ja tulliselvityksiä koskevien lupien myöntämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt: tammikuu—huhtikuu 1999, 20 luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa säätelemällä CITES- yleissopimuksen määräysten mukaisesti annetun neuvoston asetuksen 338/97 soveltaminen: huhtikuu—heinäkuu 1999, maista koskevan kolmansista säännöstcnmukaisuuden tarkastaminen (neuvoston asetuksen 339/93 täytäntöönpano): heinäkuu—lokakuu 1999. tuoteturvallisuutta tuotavien lelujen 21 ISSN 1024-4492 KOM(98) 471 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 02 06 Luettelonumero : CB-C0-98-481-FI-C ISBN 92-78-38490-9 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg tl


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1614/98 af 24. juli 1998 om overgangsforanstaltninger vedrørende støtteordningen for hamp for produktionsåret 1998/99

eurovoc_concepts:
aid system
hemp
marketing year

formats: html pdf print

text: 25. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 209/27 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1614/98 af 24. juli 1998 om overgangsforanstaltninger vedrørende støtteordningen for hamp for produk- tions(cid:134)ret 1998/99 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1308/70 af 29. juni 1970 om den fælles markedsordning for hør og hamp (1), senest ændret ved akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse og ved forordning (EF) nr. 3290/94 (2), særlig artikel 12, under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 619/71 af 22. marts 1971 om fastsættelse af almindelige regler for ydelse af støtte til hør og hamp (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1420/98 (4), særlig artikel 6a, og ud fra følgende betragtninger: I forordning (EØF) nr. 619/71 er betingelserne for, at der kan ydes støtte for hamp, at der er indg(cid:134)et en kontrakt mellem producenten og den første forarbejdningsvirk- somhed, undtagen i nogle særtilfælde, at der eksisterer en forarbejdningsforpligtelse, og at de første forarbejdnings- virksomheder er godkendt; ifølge forordning (EØF) nr. 619/71 kan der vedtages over- gangsforanstaltninger, hvis de er absolut nødvendige for at lette gennemførelsen af de bestemmelser, der blev indført ved forordning (EF) nr. 1420/98; da der kræves tid til at gennemføre nævnte bestemmelser og til at de erhvervsdri- i vende kan tilpasse sig til den nye ordning, vil det produktions(cid:134)ret 1998/99 ikke være muligt at anvende de støttebetingelser, der omhandles i artikel 3, stk. 1, første og andet afsnit, i denne forordning; derfor bør der som overgangsforanstaltning for nævnte produktions(cid:134)r alene gælde den betingelse, at støtten kan udbetales til produ- centen; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Hør og Hamp (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Bestemmelserne i artikel 3, stk. 1, første og andet afsnit, i forordning (EØF) nr. 619/71 gælder ikke for støtteord- ningen for hamp for produktions(cid:134)ret 1998/99. Dog udbe- tales støtten kun til producenten. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 24. juli 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 146 af 4. 7. 1970, s. 1. (2) EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 105. (3) EFT L 72 af 26. 3. 1971, s. 2. (4) EFT L 190 af 4. 7. 1998, s. 7


title: Decyzja Komisji z dnia 24 lipca 1998 r. w sprawie postępowania w przypadkach nadużyć finansowych w zakresie podatku VAT (rozbieżności między teoretycznymi wpływami z podatku VAT i rzeczywistymi wpływami z podatku VAT) dla celów zbiorczej rachunkowości narodowo-gospodarczej (notyfikowana jako dokument nr C(1998) 2202)Tekst mający znaczenie dla EOG.

text: 09/t. 1 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 309 31998D0527 L 234/39 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 21. 8. 1998 DECYZJA KOMISJI z dnia 24 lipca 1998 r. w sprawie postępowania w przypadkach nadużyć finansowych w zakresie podatku VAT (rozbieżności między teoretycznymi wpływami z podatku VAT i rzeczywistymi wpływami z podatku VAT) dla celów zbiorczej rachunkowości narodowo-gospodarczej (notyfikowana jako dokument nr C(1998) 2202) (Tekst mający znaczenie dla EOG) (98/527/WE, Euratom) KOMISJA WSPÓLNOT EUROPEJSKICH, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając Traktat ustanawiający Europejską Wspólnotę Ener- gii Atomowej, uwzględniając dyrektywę Rady 89/130/EWG, Euratom z dnia 13 lutego 1989 r. w sprawie harmonizacji obliczania produktu narodowego brutto w cenach rynkowych (1), w szczególności jej art. 1, a także mając na uwadze, co następuje: decyzja Komisji 94/168/WE, Euratom z dnia 22 lutego 1994 r. w sprawie środków, które należy podjąć należy w celu wykona- nia dyrektywy Rady 89/130/EWG, Euratom w sprawie harmoni- zacji obliczania produktu narodowego brutto w cenach rynko- wych (2) dotyczy w szczególności uchylania się od zobowiązań podatkowych, lecz nie określa jednoznacznie, jak należy postę- pować w przypadkach uchylania się od podatku VAT; dlatego właściwe jest określenie w jaki sposób należy postępować w przy- padkach uchylania się od podatku VAT; w celu zapewnienia wyczerpujących prognoz ich PKB i PNB zgodnie z dyrektywą 89/130/EWG, Euratom, Państwa Członkowskie muszą dostosować te prognozy w taki sposób, aby uwzględnić uchylanie się od podatku VAT; dostosowanie odnosi się do takiego przypadku rozbieżności mię- dzy teoretycznymi wpływami z podatku VAT i rzeczywistymi wpływami z podatku VAT, który dotyczy uszczuplenia podatku w wyniku uchylania się od podatku z wyłączeniem porozumie- nia z nabywcą („bez współudziału”); środki przewidziane w niniejszej decyzji są zgodne z opinią komi- tetu ustanowionego na mocy art. 6 dyrektywy 89/130/EWG, Euratom, PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Artykuł 1 Państwa Członkowskie wyliczają wartość podatku VAT uszczuplonego w wyniku uchylania się od podatku „bez współudziału” poprzez zastosowanie metod wymienionych w Załączniku do niniejszej decyzji. Do celów powyższego obliczenia Państwa Członkowskie ustalają teoretyczne wpływy z podatku VAT i rzeczywiste wpływy z podatku VAT oraz obliczają rozbieżność między tymi dwiema kwotami poprzez zastosowanie poniższego wzoru: Państwa Członkowskie dostosowują, w razie konieczności, kwotę wartości dodanej zawartą w ich prognozach PKB i PNB dokonanych zgodnie z dyrektywą 89/130/EWG, Euratom poprzez dodanie do niej wartości obliczonej przy użyciu powyższego wzoru uchylania się „bez współudziału”. W celu dokonania dostosowania określonego w art. 1 Państwa Członkowskie mogą stosować metodę, która jest odpowiednikiem metody opisanej w art. 1 akapit pierwszy i która prowadzi do porównywalnych wyników. Artykuł 2 (1) Dz. U. L 49 z 21. 2. 1989, str. 26. (2) Dz. U. L 77 z 19. 3. 1994, str. 51. 310 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 09/t. 1 Artykuł 3 Nie później niż dnia 1 października 1998 r. Państwa Członkowskie dostarczają Komisji wyjaśnienie dotyczące stosowanych źródeł i metod oraz stanu wartości dokonanych dostosowań. Zgodnie z art. 19 rozporządzenia Rady (EWG, Euratom) nr 1552/89 (1), Komisja bada ważność stosowanych źródeł i metod oraz dokonanych dostosowań, jak również porównywalność uzyskanych wyników, w szczególności w przypadkach, gdy zgodnie z art. 2 nie była stosowana metoda opisana w art. 1 akapit pierwszy. Termin dla nowych Państw Członkowskich (Austria, Finlandia i Szwecja) ustala się na dzień 1 października 1999 r. Artykuł 4 Jeżeli Państwo Członkowskie potrafi wykazać przed Komisją, że równoważne obliczenie zostało zawarte w jego rachunkach, art. 1 nie ma zastosowania. Każde Państwo Członkowskie, które chce skorzystać z tej możliwości dostarcza Komisji pełną dokumentację do dnia 1 października 1998 r. (termin dla Austrii, Finlandii i Szwecji: dzień 1 października 1999 r. ). Komisja informuje Komitet PNB o wyniku wdrażania niniejszej decyzji oraz, w szczególności, o metodach zastosowanych przez Państwa Członkowskie. Niniejsza decyzja skierowana jest do Państw Członkowskich. Artykuł 5 Sporządzono w Brukseli, dnia 24 lipca 1998 r. W imieniu Komisji Yves-Thibault DE SILGUY Członek Komisji (1) Dz. U. L 155 z 7. 6. 1989, str. 1. 09/t. 1 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 311 ZAŁĄCZNIK Wartość podatku VAT uszczuplonego w wyniku uchylania się bez porozumienia z nabywcą („bez współudziału”) oblicza się przy pomocy dwóch poniższych zmiennych: 1. wartość teoretycznych wpływów z podatku VAT; 2. rozbieżności pomiędzy teoretycznymi wpływami z podatku VAT i wpływami z podatku VAT rzeczywiście uzyskanymi w danym okresie. Obliczanie teoretycznych wpływów z podatku VAT Teoretycznymi wpływami z podatku VAT są kwoty podatku VAT, które zostałyby uzyskane, gdyby wszystkie jednostki podlegające opodatkowaniu podatkiem VAT zapłaciły podatek zgodnie z przepisami. Pierwszym etapem obliczania teoretycznych wpływów z podatku VAT jest doprowadzenie do zgodności podstawy opodatkowania podatkiem VAT z obowiązującymi przepisami: innymi słowy, zidentyfikowanie wszystkich transakcji, objętych podatkiem VAT, który nie podlega odliczeniu. Ostateczne spożycie w gospodarstwach domowych traktuje się jako całkowicie objęte podatkiem VAT niepodlegającym odliczeniu, podczas gdy inne rodzaje zużycia muszą zostać podzielone według stopnia, w jakim są objęte podatkiem VAT niepodlegającym odliczeniu. Obliczenia tego dokonuje się przy użyciu dostępnych najbardziej zdezagregowanych danych rachunków narodowych. Podstawa opodatkowania podatkiem VAT jest obliczana w świetle wszystkich aktualnych przepisów i zasad regulujących podatek VAT. Drugim krokiem jest zastosowanie właściwej stawki podatku VAT do każdej transakcji stanowiącej podstawę opodatkowania podatkiem VAT, określonej według poprzedniego ustępu. Należy stosować stawki podatku VAT obowiązujące w roku, dla którego została obliczona podstawa podatku VAT. Teoretyczne wpływy z podatku VAT są obliczane w świetle wszystkich aktualnych ustaw i przepisów regulujących podatek VAT. Obliczenia rozbieżności pomiędzy teoretycznymi wpływami z podatku VAT i wpływami z podatku VAT rzeczywiście uzyskanymi w okresie referencyjnym Rozbieżności pomiędzy teoretycznymi wpływami z podatku VAT (obliczonymi w świetle wszystkich aktualnych ustaw i przepisów) a rzeczywistymi wpływami z podatku VAT obejmują cztery składniki: 1. różnice czasowe pomiędzy danymi skarbowymi i danymi zawartymi w rachunkach narodowych; 2. umorzenia ad hoc przez władze podatkowe niektórych roszczeń z tytułu podatku VAT w przypadkach niewypłacalności; 3. uchylanie się od podatku w porozumieniu z nabywcą (ze współudziałem) (przypadki, w których nabywca nie płaci podatku VAT sprzedawcy); 4. uchylania się od podatku bez porozumienia z nabywcą (bez współudziału) (przypadki, w których nabywca płaci podatek VAT sprzedawcy, lecz ten ostatni nie przekazuje go władzom podatkowym). W rezultacie wartość uszczuplenia podatku w wyniku uchylania się bez porozumienia z nabywcą „bez współudziału” powstaje po odjęciu wartości uszczuplenia podatku w wyniku uchylania się w porozumieniu z nabywcą „ze współudziałem” i wartości umorzeń związanych z niewypłacalnością od rozbieżności pomiędzy teoretycznymi wpływami z podatku VAT i rzeczywistymi wpływami z podatku VAT, z uwzględnieniem różnic czasowych pomiędzy transakcją powodującą powstanie obowiązku podatkowego z tytułu podatku VAT i pobraniem wpływów z podatku VAT przez władze podatkowe. Rzeczywistymi wpływami z podatku VAT są kwoty rzeczywiście pobrane przez władze podatkowe w okresie, do którego odnosi się obliczenie teoretycznych wpływów z podatku VAT. Korekty uwzględniające różnice czasowe mają na celu skorygowanie wpływów w taki sposób, aby uwzględnić fakt, że niektóre płatności podatku VAT dokonywane w roku bieżącym n) dotyczą roku poprzedniego (n – 1), oraz że część podatku VAT płatnego za rok n w rzeczywistości nie jest pobrana aż do następnego roku (n + 1). Mogą wystąpić sytuacje, gdy aktualne przepisy uprawniają władze podatkowe do umarzania ad hoc roszczeń z tytułu podatku VAT w przypadkach niewypłacalności. W takich sytuacjach wartość umorzeń należy odjąć od różnicy między teoretycznymi wpływami z podatku VAT a rzeczywistymi wpływami z podatku VAT (o ile nie została ona już wzięta pod uwagę w obliczeniu teoretycznych wpływów z podatku VAT). 312 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 09/t. 1 W celu obliczenia wartości uszczuplenia podatku w wyniku uchylania się „ze współudziałem”, należy brać pod uwagę tylko te elementy działalności, w odniesieniu do których dokonano dostosowania uwzględniającego nie zgłoszone nakłady pracy (brak zapisu w ewidencjach statystycznych dla jednostek czynnych gospodarczo). Przy wykorzystaniu tej metody, stosując korekty niezgłoszonych nakładów pracy, dokonanych uprzednio w odniesieniu do wyników gałęzi działalności gospodarczej oraz mnożąc odpowiednie kwoty dodatkowej sprzedaży (niezgłoszonej sprzedaży) przez właściwe stawki podatku VAT, możliwe jest oszacowanie wartości „utraconych” wpływów z podatku VAT, których organy podatkowe zostały pozbawione skutkiem uchylania się „ze współudziałem”. Przykładowo, jeżeli po dokonaniu dostosowania uwzględniającego niezgłoszone nakłady pracy prognoza wielkości spożycia w gospodarstwach domowych danego wyrobu z wyłączeniem podatku VAT wzrasta o 15 % oraz jeżeli stawka podatku VAT stosowana do zakupów tego wyrobu wynosi 18,6 %, wówczas kwotę należną władzom podatkowym można obliczyć w następujący sposób: Utracone wpływy z podatku VAT wynikające z uchylania się od podatku „ze współudziałem” = wartość sprzedaży wyrobu przed dostosowaniem × 15 % × 18,6 %


title: Règlement (CE) nº 1615/98 de la Commission du 24 juillet 1998 fixant le prix minimal à l'importation applicable aux raisins secs au cours de la campagne de commercialisation 1998/1999 ainsi que la taxe compensatoire à percevoir dans les cas où ce prix n'est pas respecté

eurovoc_concepts:
countervailing charge
dried product
grape
import
marketing
minimum price

text: L 209/28 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 25. 7. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1615/98 DE LA COMMISSION du 24 juillet 1998 fixant le prix minimal (cid:133) l’importation applicable aux raisins secs au cours de la campagne de commercialisation 1998/1999 ainsi que la taxe compensatoire (cid:133) percevoir dans les cas o(cid:151) ce prix n’est pas respect(cid:130) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, r(cid:138)glement vu le (CE) no 2201/96 du Conseil du 28 octobre 1996 portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des produits transform(cid:130)s (cid:133) base de fruits et l(cid:130)gumes (1), modifi(cid:130) par le r(cid:138)glement (CE) no 2199/97 (2), et notamment son article 13, paragraphe 8, consid(cid:130)rant que, conform(cid:130)ment (cid:133) l’article 13, paragraphe 1, du r(cid:138)glement (CE) no 2201/96, le prix minimal (cid:133) l’im- portation est (cid:130)tabli compte tenu notamment: — du prix franco fronti(cid:138)re (cid:133) l’importation dans la Com- munaut(cid:130), — des prix pratiqu(cid:130)s sur les march(cid:130)s mondiaux, — de la situation sur le march(cid:130) int(cid:130)rieur de la Commu- naut(cid:130), — de l’(cid:130)volution des (cid:130)changes avec les pays tiers; consid(cid:130)rant que le paragraphe 6 de l’article 13 dudit r(cid:138)glement pr(cid:130)voit que des taxes compensatoires sont fix(cid:130)es par rapport (cid:133) une (cid:130)chelle de prix (cid:133) l’importation; que la taxe compensatoire maximale est d(cid:130)termin(cid:130)e sur la base des prix les plus favorables, pratiqu(cid:130)s sur le march(cid:130) mondial pour des quantit(cid:130)s importantes par les pays tiers les plus repr(cid:130)sentatifs; consid(cid:130)rant qu’un prix minimal (cid:133) l’importation doit (cid:136)tre fix(cid:130) pour les raisins de Corinthe et autres raisins secs; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues au pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) de gestion des produits transform(cid:130)s (cid:133) base de fruits et l(cid:130)gumes, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier 1. Le prix minimal (cid:133) l’importation, applicable aux raisins secs pendant la campagne de commercialisation 1998/1999, qui s’(cid:130)tend du 1er septembre 1998 au 31 ao(cid:150)t 1999, est fix(cid:130) (cid:133) l’annexe I. La taxe compensatoire (cid:133) percevoir lorsque le prix 2. minimal (cid:133) l’importation, vis(cid:130) au paragraphe 1, n’est pas respect(cid:130) est fix(cid:130)e (cid:133) l’annexe II. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 1er septembre 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 24 juillet 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 297 du 21. 11. 1996, p. 29. (2) JO L 303 du 6. 11. 1997, p. 1. 25. 7. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 209/29 ANNEXE I PRIX MINIMAUX (cid:211) L’IMPORTATION Code NC D(cid:130)signation des marchandises 0806 20 – Raisins secs: – – pr(cid:130)sent(cid:130)s en emballages imm(cid:130)diats d’un contenu net inf(cid:130)rieur ou (cid:130)gal (cid:133) 2 kg: 0806 20 11 0806 20 12 0806 20 18 – – – Raisins de Corinthe – – – Sultanines – – – autres – – autres: 0806 20 91 0806 20 92 0806 20 98 – – – Raisins de Corinthe – – – Sultanines – – – autres (en (cid:130)cus par tonne) Prix minimaux (cid:133) l’importation 1 038,18 1 086,10 1 086,10 870,57 910,75 910,75 L 209/30 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 25. 7. 98 ANNEXE II TAXES COMPENSATOIRES 1. Raisins de Corinthe relevant du code NC 0806 20 11 (en (cid:130)cus par tonne) Prix appliqu(cid:130) (cid:133) l’importation inf(cid:130)rieur (cid:133) mais (cid:130)gal ou sup(cid:130)rieur (cid:133) Taxe compensatoire (cid:133) percevoir 1 038,18 1 027,80 1 007,03 975,89 944,74 1 027,80 1 007,03 975,89 944,74 10,38 31,15 62,29 93,44 104,96 2. Raisins de Corinthe relevant du code NC 0806 20 91 (en (cid:130)cus par tonne) Prix appliqu(cid:130) (cid:133) l’importation inf(cid:130)rieur (cid:133) mais (cid:130)gal ou sup(cid:130)rieur (cid:133) Taxe compensatoire (cid:133) percevoir 870,57 861,86 844,45 818,34 792,22 861,86 844,45 818,34 792,22 — — — — — 3. Raisins secs relevant des codes NC 0806 20 12 et 0806 20 18 (en (cid:130)cus par tonne) Prix appliqu(cid:130) (cid:133) l’importation inf(cid:130)rieur (cid:133) mais (cid:130)gal ou sup(cid:130)rieur (cid:133) Taxe compensatoire (cid:133) percevoir 1 086,10 1 075,24 1 053,52 1 020,93 988,35 1 075,24 1 053,52 1 020,93 988,35 10,86 32,58 65,17 97,75 152,88 4. Raisins secs relevant des codes NC 0806 20 92 et 0806 20 98 (en (cid:130)cus par tonne) Prix appliqu(cid:130) (cid:133) l’importation inf(cid:130)rieur (cid:133) mais (cid:130)gal ou sup(cid:130)rieur (cid:133) Taxe compensatoire (cid:133) percevoir 910,75 901,64 883,43 856,10 828,78 901,64 883,43 856,10 828,78 — — — — —


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1611/98 av den 24 juli 1998 om tillstånd för bearbetning till alkohol av bordsdruvor som återtagits från marknaden under regleringsåret 1998/99

eurovoc_concepts:
alcohol
distillation
grape
marketing year
vinification
withdrawal from the market

text: 25. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 209/23 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1611/98 av den 24 juli 1998 om tillst(cid:134)nd f(cid:148)r bearbetning till alkohol av bordsdruvor som (cid:134)tertagits fr(cid:134)n marknaden under reglerings(cid:134)ret 1998/99 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING till(cid:134)ta avs(cid:132)ttning av denna alkohol endast utanf(cid:148)r jord- bruks- och spritdryckssektorerna. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2200/96 av den 28 oktober 1996 om den gemensamma organisa- tionen av marknaden f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker (1), (cid:132)ndrad genom kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2520/97 (2), s(cid:132)rskilt artiklarna 23, 30 och 57 i denna, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 822/87 av den 16 mars 1987 om den gemensamma organisationen av marknaden f(cid:148)r vin (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EEG) nr 2087/ 97 (4) f(cid:148)reskrivs f(cid:148)rbud mot vinframst(cid:132)llning av de druv- sorter som klassificeras som bordsdruvor fr(cid:134)n och med den 1 augusti 1997. Upph(cid:132)vandet av denna m(cid:148)jlighet till alternativt anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)de f(cid:148)r bordsdruvor (cid:132)r anled- ningen till de k(cid:132)nnbara sv(cid:134)righeterna p(cid:134) marknaden f(cid:148)r i vissa regioner i gemenskapen d(cid:132)r stora f(cid:132)rsk frukt m(cid:132)ngder av denna produkt var avsedda f(cid:148)r vinframst(cid:132)ll- ning och d(cid:132)refter destillation. Dessa sv(cid:134)righeter riskerar att medf(cid:148)ra en k(cid:132)nnbar (cid:148)kning av (cid:134)tertagen utan n(cid:134)gon avs(cid:132)ttningsm(cid:148)jlighet f(cid:148)r de ber(cid:148)rda producentorganisatio- nerna. Det f(cid:148)refaller d(cid:132)rf(cid:148)r vara motiverat att inf(cid:148)ra en (cid:148)verg(cid:134)ngs(cid:134)tg(cid:132)rd inom ramen f(cid:148)r den gemensamma orga- nisationen av marknaderna f(cid:148)r f(cid:132)rska produkter d(cid:132)r ovan- n(cid:132)mnda sv(cid:134)righeter framtr(cid:132)der. Det b(cid:148)r erbjudas en m(cid:148)jlighet f(cid:148)r medlemsstaterna att under en (cid:148)verg(cid:134)ngsperiod destillera de bordsdruvor som (cid:134)tertagits fr(cid:134)n marknaden. Denna destillation b(cid:148)r genom- f(cid:148)ras av godk(cid:132)nda destillerier, som skall uppvisa de garan- tier som kr(cid:132)vs betr(cid:132)fande teknisk utrustning och kontroll. Best(cid:132)mmelser b(cid:148)r antas f(cid:148)r de fall d(cid:134) de godk(cid:132)nda destil- lerierna inte har m(cid:148)jlighet att direkt behandla druvorna. (cid:143)tg(cid:132)rder som s(cid:132)kerst(cid:132)ller effektiv kontroll b(cid:148)r f(cid:148)reskrivas f(cid:148)r att undvika att de druvor som (cid:134)tertagits fr(cid:134)n mark- naden anv(cid:132)nds f(cid:148)r vinframst(cid:132)llning eller som fermenterad produkt i vinsektorn. Dessa (cid:134)tg(cid:132)rder avser behovet av att begr(cid:132)nsa transporten av de (cid:134)tertagna druvorna och att tills(cid:132)tta ett igenk(cid:132)nnings(cid:132)mne till dessa druvor f(cid:148)r att kunna identifiera dem och f(cid:148)rhindra att de anv(cid:132)nds i vinsektorn. Vidare b(cid:148)r man f(cid:148)reskriva denaturering av den alkohol som erh(cid:134)lls vid destillationen av dessa druvor och (1) EGT L 297, 21. 11. 1996, s. 1. (2) EGT L 346, 17. 12. 1997, s. 41. (3) EGT L 84, 27. 3. 1987, s. 1. (4) EGT L 292, 25. 10. 1997, s. 1. Medlemsstaterna (cid:132)r skyldiga att f(cid:148)reskriva lika villkor f(cid:148)r alla de akt(cid:148)rer som (cid:132)r ber(cid:148)rda, genom l(cid:132)mpliga f(cid:148)rfa- randen s(cid:134)som anbudsinfordran eller offentlig auktion. De (cid:132)r ocks(cid:134) skyldiga att undvika alla st(cid:148)rningar p(cid:134) mark- naden f(cid:148)r vin och alkohol. Dessutom skall de garantera kontrollen av alkoholframst(cid:132)llningen. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)r reglerings(cid:134)ret 1998/99 f(cid:134)r bordsdruvor som (cid:134)tertagits fr(cid:134)n marknaden genom till(cid:132)mpning av artikel 23. 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2200/96 bearbetas till alkohol, med en styrka p(cid:134) mer (cid:132)n 80 % vol. , genom destillation p(cid:134) de villkor som anges i den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen. Artikel 2 De bordsdruvor som (cid:134)tertagits fr(cid:134)n marknaden och som (cid:132)r avsedda f(cid:148)r bearbetning till alkohol skall destilleras innan reglerings(cid:134)ret 1998/99 har l(cid:148)pt ut. Artikel 3 1. De bordsdruvor som avses i artikel 1 skall levereras till godk(cid:132)nda destillerier. I de fall d(cid:134) de godk(cid:132)nda destille- rierna inte genast kan bearbeta druvorna f(cid:134)r medlems- staten i fr(cid:134)ga till(cid:134)ta en f(cid:148)rberedande behandling av dessa druvor i l(cid:132)mpliga godk(cid:132)nda anl(cid:132)ggningar under officiell kontroll. Den vidtar p(cid:134) s(cid:134) s(cid:132)tt alla n(cid:148)dv(cid:132)ndiga (cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r som (cid:132)r att f(cid:148)rem(cid:134)l till de godk(cid:132)nda destillerierna p(cid:134) villkoren i den h(cid:132)r f(cid:148)rord- ningen. s(cid:132)kerst(cid:132)lla att de destillerbara produkter levereras f(cid:148)r behandlingen i fr(cid:134)ga 2. Medlemsstaterna skall (cid:148)verl(cid:132)mna en f(cid:148)rteckning (cid:148)ver godk(cid:132)nda destillerier och anl(cid:132)ggningar till kommissionen. 3. De godk(cid:132)nda destillerierna skall destillera de bords- druvor och de destillerbara produkter som de har mottagit genom till(cid:132)mpning av punkt 1 till alkohol, i enlighet med best(cid:132)mmelserna i artikel 5 och under officiell kontroll. L 209/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 7. 98 Artikel 4 Artikel 6 1. De bordsdruvor som (cid:134)tertas fr(cid:134)n marknaden och (cid:132)r avsedda att destilleras f(cid:134)r endast g(cid:134) till ett godk(cid:132)nt destil- leri eller en l(cid:132)mplig godk(cid:132)nd anl(cid:132)ggning. 2. Till bordsdruvor som har (cid:134)tertagits fr(cid:134)n marknaden skall p(cid:134) platsen f(cid:148)r (cid:134)tertagandet tills(cid:132)ttas ett f(cid:132)rg(cid:132)mne, till(cid:134)tet i nationella best(cid:132)mmelser, som g(cid:148)r att druvorna vid alla tillf(cid:132)llen kan identifieras och som f(cid:148)rhindrad att de anv(cid:132)nds i vinsektorn. Artikel 5 1. Den alkohol som framst(cid:132)lls genom destillation av bordsdruvorna skall denatureras s(cid:134) snart den har fram- st(cid:132)llts med de denatureringmedel som f(cid:148)rskrivs i detta syfte i f(cid:148)rordning (EG) nr 3199/93 (1). Alkohol som har framst(cid:132)llts av bordsdruvor som (cid:132)r (cid:134)ter- tagna fr(cid:134)n marknaden skall inte f(cid:134) n(cid:134)got slag av gemens- kapsfinansiering. Artikel 7 1. Medlemsstaterna skall vidta alla (cid:134)tg(cid:132)rder som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att (cid:190) garantera att akt(cid:148)rerna har lika tillg(cid:134)ng till (cid:134)tg(cid:132)rden i den h(cid:132)r f(cid:148)rordningen; i detta syfte f(cid:134)r de till(cid:132)mpa tilldelnings- eller (cid:148)ppna anbudsf(cid:148)rfaranden, och (cid:190) undvika st(cid:148)rningar p(cid:134) marknaden f(cid:148)r vin och alkohol. 2. Medlemsstaterna skall vidta de (cid:134)tg(cid:132)rder som (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r att kontrollera processen f(cid:148)r framst(cid:132)llning av alkohol av bordsdruvor som (cid:132)r (cid:134)tertagna fr(cid:134)n mark- naden. Artikel 8 2. Den alkohol som framst(cid:132)lls genom denna destilla- tion f(cid:134)r varken vara avsedd f(cid:148)r livsmedelsbruk eller anv(cid:132)ndas inom sektorn f(cid:148)r spritdrycker. Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den tredje dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas offi- ciella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 24 juli 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 288, 23. 11. 1993, s. 12