title: 1999/184/EHTY: Komission päätös, tehty 29 päivänä heinäkuuta 1998, Saksan tuesta yrityksille Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH vuosina 1996 ja 1997 (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2476) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid to undertakings
coal industry
competition
financial aid

formats: html pdf print

text: L 60/74 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 3. 1999 KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998, Saksan tuesta yrityksille Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH vuosina 1996 ja 1997 (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2476) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (1999/184/EHTY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan hiili- ja ter(cid:132)syhteis(cid:148)n perusta- missopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan, huomioon ottaa kivihiiliteollisuuden j(cid:132)senvaltioiden hyv(cid:132)ksi toteuttamia toimia koskevasta yhteis(cid:148)n j(cid:132)rjestel- m(cid:132)st(cid:132) 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1993 tehdyn komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/EHTY (1), sek(cid:132) katsoo seuraavaa: I Brittil(cid:132)inen yritys Celtic Energy Ltd esitti 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1996 ja 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1996 komis- siolle kaksi virallista valitusta, jotka Yhdistyneen kunin- gaskunnan pysyv(cid:132) edustusto Euroopan unionissa antoi komissiolle. Valitukset koskivat saksalaisia kaivosyrityksi(cid:132) Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH. Saksa on kirjeiss(cid:132) 5 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) lokakuuta 1995 ja 30 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) syyskuuta 1996 antanut p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/EHTY 9 artiklan 1 kohdan mukaisesti tiedoksi ne rahoitustoimen- toteuttaa vuosien 1996 ja 1997 piteet, aikana. jotka se aikoi Kyseisten valitusten ja omien tutkimustensa perusteella komissio toimitti Saksalle 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1997 viral- lisen ilmoituksen, jossa komissio ilmoitti virallisesti kyseisten valitusten sis(cid:132)ll(cid:148)n ja pyysi tietoja mainittujen yritysten sek(cid:132) Saksan viranomaisten menettelytavoista. Komissio toi virallisessa ilmoituksessaan esille ne s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)kset, joita Saksa sek(cid:132) yritykset Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH olivat mahdollisesti rikkoneet. Saksa on vastannut viralliseen ilmoitukseen kirjeell(cid:132) 6 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) lokakuuta 1997. Komissio on Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) (2) julkaisemassaan ilmoituksessa pyyt(cid:132)nyt j(cid:132)senvaltioita ja muita asianosaisia esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomautuksensa. T(cid:132)m(cid:132)n (1) EYVL L 329, 30. 12. 1993, s. 12 (2) EYVL C 258, 23. 8. 1997, s. 2 kuulemisen puitteissa huomautuksia esittiv(cid:132)t Yhdistynyt kuningaskunta (kirjeess(cid:132) 23 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) syyskuuta 1997), useat kilpailevat yritykset ja saksalaiset kivihiilen tuottajat. Huomautukset annettiin tiedoksi Saksalle asianmukaisessa j(cid:132)rjestyksess(cid:132). My(cid:148)s yritykset Consolidated Coal plc, Evans & Reid Coal Co. Ltd ja Betws Anthracite Ltd ovat 13 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maalis- kuuta 1998, 15 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998 ja 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998 kukin esitt(cid:132)neet valituksen t(cid:132)ss(cid:132) k(cid:132)sitel- lyst(cid:132) yhteis(cid:148)n markkinoilla ja erityisesti Yhdistyneess(cid:132) kuningaskun- nassa. Yritys Preussag Anthrazit GmbH on toimittanut asianajotoimiston v(cid:132)lityksell(cid:132) vastineensa mainittuun viralliseen ilmoitukseen. saksalaisen antrasiittisoran myynnist(cid:132) Koska kyseiset valitukset ja vastine toimitettiin komission virallisessa ilmoituksessa asetetun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan kuluttua umpeen eik(cid:132) komissio voinut antaa Saksalle tilaisuutta puolustautua, niit(cid:132) ei ole voitu ottaa huomioon t(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132). Valitukset koskevat yritysten Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH harjoittamaa, yhteis(cid:148)n alueella tuetun antrasiittisoran myynti(cid:132) vuosina 1996 ja 1997. Myyntihintoja on v(cid:132)itetty tuotantokustannuksiin verrat- tuina eritt(cid:132)in edullisiksi yhteis(cid:148)n ja erityisesti Yhdisty- neen kuningaskunnan markkinoilla. T(cid:132)llaisten hintojen on katsottu olleen mahdollisia vain sen valtiontuen johdosta, jonka Saksa on my(cid:148)nt(cid:132)nyt p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/ 93/EHTY mukaisesti. Valituksissa v(cid:132)itet(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) kyseinen tuki on kattanut huomattavan osan edell(cid:132) mainittujen yritysten tuotantokustannuksista ja ett(cid:132) tukea on osittain k(cid:132)ytetty muihin kuin hyv(cid:132)ksyttyihin tarkoituksiin. Valittajan mukaan t(cid:132)llaiset menettelyt v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)v(cid:132)t kilpailua yhteis(cid:148)n antrasiittimarkkinoilla. Valittaja huomauttaa lis(cid:132)ksi, ett(cid:132) kyseess(cid:132) olevat yritykset myyv(cid:132)t samaa tuotetta muissa j(cid:132)senvaltioissa korkeammalla hinnalla kuin Yhdis- tyneess(cid:132) kuningaskunnassa. 9. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 60/75 Tutkittuaan Saksan viralliseen ilmoitukseen antaman vastauksen ja muiden asianosaisten esitt(cid:132)m(cid:132)t huomau- tukset, komissio katsoi, ett(cid:132) Saksan toimittama vastaus ei t(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) yksityiskohtaisesti esitetyist(cid:132) syist(cid:132) riit- t(cid:132)nyt siihen, ett(cid:132) valituksen k(cid:132)sittely voitaisiin lopettaa. l(cid:132)hetti T(cid:132)ll(cid:132) v(cid:132)lin komissio ja asianomaiset yritykset ja j(cid:132)senval- tiot olivat useasti yhteydess(cid:132) toisiinsa ja j(cid:132)rjestiv(cid:132)t monia jotta asiaan liittyvi(cid:132) ongelmia keskin(cid:132)isi(cid:132) tapaamisia, voitaisiin arvioida kokonaisuudessaan perusteellisemmin. Komissio kuningaskuntaan Yhdistyneeseen (26–30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1998) ja Saksaan (10 ja 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1998) edustajansa, jotka tapasivat Saksan, Walesin, Englannin ja Pohjois-Irlannin antrasiitti- markkinoiden t(cid:132)rkeimm(cid:132)t taloudelliset toimijat. Tapaami- silla pyrittiin p(cid:132)(cid:132)sem(cid:132)(cid:132)n selvyyteen tosiasioista ja erityi- sesti arvioimaan tuen k(cid:132)ytt(cid:148)tapoja sek(cid:132) tilannetta niill(cid:132) eniten maantieteellisill(cid:132) markkina-alueilla, tarkoituksena oli analysoida kulloistakin koski. Lis(cid:132)ksi hintapolitiikkaa ja oikeudellisia n(cid:132)k(cid:148)kohtia, jotta voitai- siin m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132) Saksan my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)n tuen sopivuus yhteis- markkinoille. joita asia II Yhteis(cid:148)n antrasiittimarkkinat kuvastavat verrattain hyvin yhteis(cid:148)n kivihiilikaivosten ongelmia. N(cid:132)it(cid:132) ovat kysynn(cid:132)n v(cid:132)heneminen erityisesti kotitalousmarkkinoilla, kilpailun tapahtuvan tuonnin kiristyminen kolmansista maista ja er(cid:132)iden yhteis(cid:148)n tuotannonalojen korkeat vuoksi tuotantokustannukset. Tosin kustannukset vaihtelevat huomattavasti tuotannonaloittain. tuotantokustannukset Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan toimittamien tietojen perusteella voidaan todeta, ett(cid:132) Saksan suurimman antrasiitintuottajan Preussag Anthrazit GmbH:n keski- tonnia kohti ovat 300 m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)iset Saksan markkaa eli 152 ecua, kun Yhdistyneen kuningas- kunnan t(cid:132)rkeimm(cid:132)n antrasiitin tuottajan Celtic Energy Ltd:n vastaavat kustannukset ovat noin 30 Englannin puntaa eli 43 ecua. Tuotantokustannusten ero johtuu suosivat geologiset p(cid:132)(cid:132)asiassa viimeksi mainitun yrityksen tuotantoa, kun taas yrityk- sess(cid:132) Preussag Anthrazit GmbH kaivostoiminta ulottuu aina 1500 metrin syvyyteen. Vuonna 1996 yrityksen Sophia Jacoba GmbH tuotantokustannukset 373 Saksan markkaa eiv(cid:132)t ole edustavia, koska yritys keskeytti kaivos- toiminnan maaliskuussa 1997. Vuonna 1995 yrityksen tuotantokustannukset tonnia kohti olivat 307 Saksan markkaa. olosuhteet siit(cid:132), ett(cid:132) Antrasiitin hiilipitoisuus on korkein kaikista kivihiilila- jeista. Kyseinen korkealaatuinen hiili savuaa poltettaessa vain v(cid:132)h(cid:132)n ja sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) niukasti haihtuvia ainesosia. Antra- siitti syttyy verrattain huonosti, mutta antaa l(cid:132)mp(cid:148)(cid:132) tasai- sesti. Siten se on hiilisorana aina erinomaisesti soveltunut teollisuusk(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ja ennen muuta poltettavaksi kotita- louksissa. Kaivoksesta louhittua lajittelematonta antrasiittia k(cid:132)sitel- l(cid:132)(cid:132)n useissa vaiheissa, jolloin hiilimurska erotellaan hiili- sorasta. Hiilimurskan kauppa-arvo on v(cid:132)h(cid:132)isempi (60–70 Saksan markkaa tonnilta), raekoko 0–5 mm, sit(cid:132) on noin ja se myyd(cid:132)(cid:132)n 60 prosenttia kaivoksen tuotannosta, p(cid:132)(cid:132)asiassa l(cid:132)mm(cid:148)ntuottajille. Hiilisora muodostaa 20–30 prosenttia kaivoksen tuotannosta, sill(cid:132) on korkea kauppa- arvo (190 Saksan markkaa tonnilta), ja se on tarkoitettu teollisuuden ja kotitalouksien k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n. Antrasiitin myynniss(cid:132) on siten perinteisesti ollut kysymys antrasiittisoran myynnist(cid:132). Antrasiittisoran perinteinen markkina-alue rajoittuu kivi- hiilt(cid:132) tuottaviin yhteis(cid:148)n alueisiin Belgiassa, Saksassa, Espanjassa, Ranskassa ja Yhdistyneess(cid:132) kuningaskunnassa. Saksalainen antrasiitti on hyv(cid:132)ss(cid:132) maineessa yhteis(cid:148)n markkinoilla s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisten toimitusten, laadun ja kilpailu- kykyisen hintansa vuoksi. Yritys Sophia Jacoba GmbH alkoi toimittaa antrasiittia Yhdistyneeseen kuningaskun- taan vuoden 1971 paikkeilla ja yritys Preussag Anthrazit GmbH 1970-luvun puoliv(cid:132)liss(cid:132). Saksasta tulevien toimitusten myyntialue ulottui Yhdisty- neess(cid:132) kuningaskunnassa it(cid:132)rannikolla Keski-Englannista Etel(cid:132)-Englantiin, Humberin lahdelta aina etel(cid:132)rannikolle. Yrityksen Sophia Jacoba GmbH myyntialue k(cid:132)sitti lis(cid:132)ksi Pohjois-Irlannin. koska Mainitut saksalaisyritykset l(cid:148)ysiv(cid:132)t n(cid:132)ill(cid:132) seuduilla mark- kinoita, valtionyritys National Coal Board (my(cid:148)hemmin British Coal) oli tehnyt vain v(cid:132)h(cid:132)n esiinty- m(cid:132)tutkimuksia n(cid:132)ill(cid:132) alueilla, ja saksalaisyritysten hinnat olivat lis(cid:132)ksi eritt(cid:132)in edullisia. joista useimmat Kun yritys British Coal yksityistettiin vuonna 1994, yksi- tyinen yritys Celtic Energy Ltd hankki Walesissa omis- tukseensa useita kaivoksia, tuottavat antrasiittia. Hankittuaan n(cid:132)m(cid:132) avolouhokset omistuk- seensa yritys Celtic Energy Ltd omaksui t(cid:132)ysin toisen- laisen toimintaperiaatteen ja p(cid:132)(cid:132)tti laajentaa liiketoimin- taansa Englannissa. Yritys perusti Hulliin, brittil(cid:132)iseen satamakaupunkiin, saksalaisen antrasiitin t(cid:132)rkeimp(cid:132)(cid:132)n maahantuontipaikkaan, keskuksen tuotteittensa myynnille saaren it(cid:132)osassa, jossa edell(cid:132) sanotun mukaisesti markki- noita olivat pitk(cid:132)(cid:132)n hallinneet yritykset Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH. Saadakseen itselleen osan Englannin markkinoista yritys Celtic Energy Ltd p(cid:132)(cid:132)tti vuonna 1995 tarjota tuotteitaan Englannissa samaan hintaan kuin Walesissa, mink(cid:132) mahdollisti se, ett(cid:132) yritys maksoi kuljetuskustannukset. Yritykset Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH p(cid:132)(cid:132)ttiv(cid:132)t alentaa hintojaan syntyneen tilanteen johdosta, mik(cid:132) johti vuoden 1997 loppuun asti jatkunee- seen hintakilpailuun. L 60/76 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 3. 1999 Komissio toteaa tutkimustensa perusteella, ett(cid:132) yritys Preussag Anthrazit GmbH myi antrasiittisoraa ainakin vuosina 1996–1997 j(cid:132)rjestelm(cid:132)llisesti halvemmalla kuin ne yrityksen National Coal Board liiketoimintaa jatkaneet yritykset, jotka ovat vertailutuottajia hiilen myynnin yhte- n(cid:132)ist(cid:132)misest(cid:132) yhteismarkkinoilla 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1972 tehdyn komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 72/443/EHTY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna It(cid:132)vallan, Suomen ja Ruotsin liittymisasiakirjalla, 2 artiklan s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)sten mukaisesti. Tammikuussa 1996 yritys Preussag Anthrazit GmbH tarjosi lajia ”beans” (Nuß IV) Yhdisty- neen kuningaskunnan it(cid:132)rannikolla hintaan 93 Englannin puntaa tonnilta ja yritys Celtic Energy Ltd hintaan 101 Englannin puntaa tonnilta. Lokakuussa 1997 olivat saman lajin hinnat 94 ja 103,40 Englannin puntaa. N(cid:132)it(cid:132) hintoja voi verrata Kiinan kansantasavallasta tuodun antrasiitin myyntihintaan, joka oli tammikuussa 1996 94 Englannin puntaa ja lokakuussa 1997 102,7 Englannin puntaa. olivat Vuonna seuraavat: Preussag Anthrazit GmbH 105, Celtic Energy Ltd 105 ja Kiinan kansantasavalta 94 Englannin puntaa. antrasiittisoran myyntihinnat 1995 Yrityksen Preussag Anthrazit GmbH hinnat olivat huomattavasti listahintoja alemmat, kun niit(cid:132) verrataan yrityksen myyntihintoihin eri j(cid:132)senvaltioissa. Riippumat- toman asiantuntijan tekem(cid:132)st(cid:132) tutkimuksesta ilmenee, ett(cid:132) kyseisen yrityksen alimmat hiilisoran myyntihinnat (ilman kuljetuskustannuksia) olivat vuonna 1996 Yhdisty- neess(cid:132) kuningaskunnassa tonnilta 153 Saksan markasta (Nuß IV) 183 Saksan markkaan (Nuß II), ja listahinta oli sit(cid:132) vastoin 400 Saksan markkaa lajeilta Nuß IV (14/23) ja Nuß II (37/55). T(cid:132)h(cid:132)n verrattuna olivat lajin Nuß IV myyntihinnat (ilman kuljetuskustannuksia) toimituksissa Ranskaan 248, Belgiaan 265 ja Espanjaan 95 Saksan markkaa. Yritys Sophia Jacoba GmbH myi lajia Nuß V (6/14) 361 Saksan markan listahintaan ilman kuljetuskustannuksia, mutta toimitti sit(cid:132) talvella 1995 ja 1996 Yhdistyneeseen kuningaskuntaan hintaan 160 Saksan markkaa tonnilta (ilman kuljetuskustannuksia), mutta tarjosi sit(cid:132) Ranskassa hintaan 202 Saksan markkaa tonnilta ilman kuljetuskus- tannuksia (2). Yrityksen Preussag Anthrazit GmbH huolestuminen yrityksen walesilaisten tuottajien kilpailusta toimintavuoden jonka mukaan yrityksen British Coal yksityist(cid:132)misen j(cid:132)lkeen vahvistunut walesilaisen antrasiitin l(cid:132)sn(cid:132)olo markkinoilla oli huolestuttavaa (3). Yrityksen Sophia Jacoba GmbH toimintakertomuksesta, ilmenee 1995 (1) EYVL L 297, 30. 12. 1972, s. 45 (2) Antrasiittisora luokitellaan raekoosta 5/12 mm (Nuß V, ”grains”) raekokoon 45/74 mm (”large nuts”). Luokka Nuß IV vastaa raekokoa 10/l5 mm – 14/22 mm. Merkint(cid:132) Nuß II vastaa raekokoa 30/50 mm – 35/55 mm. toimintakertomus lokakuu 1994 – (3) Preussag Anthrazit, syyskuu 1995, s. 13. vuoden 1995 toimintakertomuksessa tilanne arvioidaan samalla tavalla (4). Toimintavuoden 1996 toimintakertomuksessa mainitaan lis(cid:132)ksi, ett(cid:132) Preussag Anthrazit GmbH kykeni joustavalla hintapolitiikalla lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n markkinaosuuttaan kotimai- sessa ja tietyss(cid:132) ulkomaisessa myynniss(cid:132) kotitalouksille (5). Kyseinen politiikka on todella osoittautunut tehokkaaksi, koska k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien tietojen mukaan yrityksen vienti kasvoi vuosien 1995 ja 1996 aikana 279 000 tonnista 358 000 tonniin mik(cid:132) vastaa 20 prosentin kasvua. Yhdistyneess(cid:132) kuningaskunnassa myynti n(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) kasva- neen vuosien 1995 ja 1996 aikana 66 000 tonnista 98 000 tonniin eli 49 prosenttia. Myynti n(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) samaten kasva- neen Ranskassa 13 prosenttia ja Belgiassa 8 prosenttia. Vuonna 1997 m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t ovat n(cid:132)ht(cid:132)v(cid:132)sti pudonneet 68 000 tonniin ja vuoden 1998 alussa nollaan. Vuonna 1996 yrityksen Sophia Jacoba GmbH myynti Yhdistyneess(cid:132) kuningaskunnassa kasvoi 25 700 tonnista 37 500 tonniin. Yrityksen mukaan toimituksia ei tehty vuonna 1997, jolloin yrityksen ainoa kaivos suljettiin. Viennin kasvu her(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) sit(cid:132)kin enemm(cid:132)n huomiota, kun ottaa huomioon silloisen eritt(cid:132)in vaikean markkinatilan- teen. Ensiksi on kilpailtava yh(cid:132) enemm(cid:132)n kolmansien maiden kuten Vietnamin, Kiinan kansantasavallan ja Ven(cid:132)j(cid:132)n kanssa, joiden tuotteiden laatu tyydytt(cid:132)(cid:132) t(cid:132)ysin yhteis(cid:148)n markkinoiden vaatimukset. Toiseksi antrasiittisoran myynnin p(cid:132)(cid:132)markkinat eli kotita- lousk(cid:132)ytt(cid:148) ovat hyvin vaativat. Vaikka yksityinen kuluttaja k(cid:132)ytt(cid:132)isikin edelleen samaa toimittajaa, ovat h(cid:132)nen kannaltaan eritt(cid:132)in houkuttelevia muut polttoaineet kuten maakaasu ja l(cid:132)mmitys(cid:148)ljy, jotka ovat edullisempia ja helpompia k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132). Sanotun perusteella voi p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) antrasiittisoran markkinan(cid:132)kym(cid:132)t yhteis(cid:148)ss(cid:132) ovat varsin synk(cid:132)t ja mark- kinat supistuvat voimakkaasti rakenteellisista syist(cid:132). III ett(cid:132) Saksalle toimitetussa virallisessa ilmoituksessaan komissio tuet mahdollistivat on esitt(cid:132)nyt olettamuksen, yritysten Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH liiketoiminnan linjan antrasiittisoran markkinoilla yhteis(cid:148)ss(cid:132) ja ennen muuta Yhdistyneess(cid:132) kuningaskun- nassa. N(cid:132)it(cid:132) tukia k(cid:132)ytettiin ep(cid:132)suorasti sellaisiin tarkoi- tuksiin, jotka eiv(cid:132)t sis(cid:132)ltyneet komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen N:o 3632/93/EHTY eiv(cid:132)tk(cid:132) Saksan tuesta kivihiiliteollisuuden hyv(cid:132)ksi vuosina 1995 ja 1996 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1996 tehtyyn komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen 96/560/EHTY (6). (4) Sophia Jacoba GmbH, toimintakertomus 1995, s. 5. (5) Preussag Anthrazit, syyskuu 1996, s. 13. toimintakertomus lokakuu 1995 – (6) EYVL L 244, 25. 9. 1996, s. 15 9. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 60/77 ett(cid:132) edellytykset, ilmoituksessa korostettiin, yritysten Virallisessa Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH kilpailu saattaisi vahingoittaa tuotannoltaan selv(cid:132)sti kilpai- lukykyisemm(cid:132)n Celtic Energy Ltd:n etuja. Edell(cid:132) mainit- tujen yritysten menettely voitaisiin katsoa EHTY-sopi- muksen 2 artiklan toisen kohdan vastaiseksi, koska kysei- sess(cid:132) artiklassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) yhteis(cid:148)n ”on toteutettava asteittain j(cid:132)rkevin joilla tuotannon jakautuminen mahdollisimman korkealla tuot- tavuuden tasolla”. Mainittujen yritysten toiminta voitaisiin katsoa lis(cid:132)ksi EHTY-sopimuksen 3 artiklan b ja g alakohdan vastaiseksi. Lis(cid:132)ksi EHTY-sopimuksen 4 artiklan b alakohdassa korostetaan, ett(cid:132) EHTY-sopi- muksen 60 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa kiellet(cid:132)(cid:132)n myyj(cid:132)(cid:132) soveltamasta erityisesti ostajan kansalai- suuden perusteella erilaisia ehtoja toisiinsa verrattavissa oleviin liiketoimiin. varmistetaan Komissio perusteli olettamustaan sill(cid:132), ett(cid:132) kyseinen tuki, joka Saksan mukaan oli s(cid:132)hk(cid:148)n tuotantoon tarkoitetun hiilen myyntitukea, turvaa itse asiassa n(cid:132)iden yritysten toiminnan jatkumisen kattamalla huomattavan osan niiden kiinteist(cid:132) tuotantokustannuksista. Komissio katsoi lis(cid:132)ksi, ett(cid:132) kyseess(cid:132) oleva tuki hy(cid:148)dytti tuotantoa koko- naisuudessaan. Jos tuen antaminen keskeytett(cid:132)isiin, koko tuotanto k(cid:132)visi kannattamattomaksi riippumatta siit(cid:132), mille markkinoille kukin tuote myyt(cid:132)isiin. Komissio katsoi, ett(cid:132) Saksan on aiheetta antrasiitti- myynnin eri markkinoiden perusteella erottanut toisistaan tukia saavan ja niit(cid:132) ilman j(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n tuotannon. T(cid:132)llaisen erotuksen tekeminen antaa mahdollisuuden valtiontuen turvin asettaa sellaisia hintoja, jotka eiv(cid:132)t kata tuotanto- kustannuksia. Viralliseen ilmoitukseen antamassaan vastauksessa Saksa vastasi ristikk(cid:132)isi(cid:132) tukia koskevaan v(cid:132)itteeseen, ett(cid:132) tukea my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n hiilen myynnille l(cid:132)mp(cid:148)voimalaitoksiin ja ter(cid:132)steollisuuteen. Lis(cid:132)ksi Saksa t(cid:132)smensi, ett(cid:132) toimitukset muuhun kulutukseen eiv(cid:132)t saaneet mit(cid:132)(cid:132)n tukea. ett(cid:132) painotti, Saksa s(cid:132)hk(cid:148)ntuotantolain (Verstromungsgesetz) (1) mukaisella tuella on tarkoitus kattaa tuotantokustannusten ja kolmansista maista tuodun hiilen v(cid:132)lisen hinnan erotus. viidennen Saksa perusteli kyseess(cid:132) olevien yritysten menettely(cid:132) (esit- t(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) kuitenkaan todisteita) sill(cid:132), ett(cid:132) saattaa olla ta- loudellisesti j(cid:132)rkev(cid:132)(cid:132) v(cid:132)liaikaisesti laajentaa ja pit(cid:132)(cid:132) yll(cid:132) tuotantoa, joka ylitt(cid:132)(cid:132) kustannuksia vastaavaan hintaan myyt(cid:132)v(cid:132)t m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t. Saksa huomautti, ett(cid:132) jos n(cid:132)in aikaan- saatu lis(cid:132)tuotanto pienent(cid:132)(cid:132) koko kaivostoiminnan keski- supistaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) kustannuksia, tuotannon lis(cid:132)ys voi (1) BGBl. 1995 I, s. 1638. keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) kustannuksia. Saksa esitti viel(cid:132), ett(cid:132) vain ottamalla t(cid:132)m(cid:132) tausta huomioon voidaan koko kaivostoi- minnan keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isten kustannusten vertaamisesta Yhdistyneen kuningaskunnan markkinoilla saatuihin myyntituottoihin saada oikea kuva tilanteesta. kattaneet Saksalta saatujen tietojen perusteella komissio toteaa, ett(cid:132) vuonna 1996 hiilisoraa myytiin yhteis(cid:148)ss(cid:132) 1,1 miljoonaa tonnia ja vuonna 1997 770 000 tonnia hintoihin, jotka eiv(cid:132)t tuotantokustannuksia. keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) Yritysten Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH yhteis(cid:148)ss(cid:132) myym(cid:132)n antrasiittisoran hinta oli itse asiassa 100 Saksan markkaa halvempi tonnilta kuin koko- naistuotannon keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)iset kustannukset. V(cid:132)itteeseen n(cid:132)hden, jonka mukaan yrityksen kannattaa jatkaa tuotantoa niin kauan kuin hinnat kattavat muut- tuvat kustannukset ja mahdollisesti my(cid:148)s pienenkin osan kiinteist(cid:132) kustannuksista, komissio katsoo, ett(cid:132) vetoamalla t(cid:132)llaiseen marginaalikustannukset kattavan myynnin periaatteeseen Saksa my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) yksiselitteisesti, ett(cid:132) suurin osa kiinteist(cid:132) kustannuksista tai per(cid:132)ti miltei kaikki kiin- vastaavaan te(cid:132)t kustannukset kuuluvat kustannuksia hintaan myyt(cid:132)v(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n piiriin eli antrasiittimurskan myyntiin (2,3 miljoonaa tonnia vuonna 1996 ja 1,4 miljoonaa tonnia vuonna 1997), joka Saksan mukaan on ainoa tukea saava tuotantosektori. Komissio katsoo, ett(cid:132) hiilimurskan tai hiilisoran myyn- nist(cid:132) saatu tuotto ei ilman tukea kattaisi kustannuksia. Edell(cid:132) mainittujen yritysten tuotantokustannukset ovat korkeat, ja niiden myynti on ollut t(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) jo vuosia kokonaisuudessaan tappiollista. Saksa on huomauttanut, ett(cid:132) myyntituotot kattavat tuotantokustannukset. T(cid:132)m(cid:132) selittyy kuitenkin sill(cid:132), ett(cid:132) kyseisten yritysten tuloslaskel- massa ei tehd(cid:132) selv(cid:132)(cid:132) eroa yrityksen toiminnasta saatujen tuottojen ja valtiontuen v(cid:132)lill(cid:132). Toisin sanoen n(cid:132)m(cid:132) yritykset katsovat my(cid:148)nnetyn tuen osaksi liikevaihtoaan eiv(cid:132)tk(cid:132) tee eroa tuen piiriin kuuluvien (Saksan mukaan teollisuus ja kotitalousk(cid:132)ytt(cid:148)) ja sen ulkopuolelle j(cid:132)(cid:132)vien kuluttajasektoreiden v(cid:132)lill(cid:132). oli Preussag Anthrazit GmbH:n toimintavuoden 1997 tulos- laskelman mukaan liikevaihdon tuotto 530,27 miljoonaa Saksan markkaa (2) johon sis(cid:132)ltyi yli 270 miljoonaa Saksan markkaa tukea. Toimintavuoden 1996 toimintakertomuksen mukaan liikevaihto oli 473,74 miljoonaa Saksan markkaa. Liikevaihdon tuottoja koske- vassa selvityksess(cid:132) tuloslaskelman liitteen 12 kohdassa j(cid:132)tet(cid:132)(cid:132)n vuoden 1997 tavoin mainitsematta komission vuodelle 1996 hyv(cid:132)ksym(cid:132) 278 miljoonan Saksan markan (2) Jahresabschl(cid:129)sse und Beilage zum Bundesanzeiger Nr. 85, 8. 5. 1998. Hinterlegungsbekanntmachungen, L 60/78 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 3. 1999 tuki. Preussag Anthrazit GmbH:n tosiasiallisen liike- vaihdon mukainen liikevaihdon tuotto oli vuosina 1996 ja 1997 siten vain 200 ja 260 miljoonaa Saksan markkaa. Komissio viittaa t(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/ jonka mukaan yritykset EHTY 2 artiklan 3 kohtaan, merkitsev(cid:132)t saamansa tuen tulostiliin liikevaihdosta erik- seen. Saksa ei ole noudattanut t(cid:132)t(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)st(cid:132) ja on siten toiminut tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ystenmukaisen k(cid:132)yt(cid:148)n periaatteiden vastaisesti. avoimuuden ja seksi tuottavuuden parannuttua ottaen huomioon maail- manmarkkinoiden edellytykset. Saksa on v(cid:132)itt(cid:132)nyt, ett(cid:132) yritykset ovat pid(cid:132)tt(cid:132)ytyneet k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) kaikkia sallittuja toimenpiteit(cid:132) omaisuutensa turvaamiseksi, mik(cid:132) edell(cid:132) jonka tavoit- sanotun perusteella merkitsisi politiikkaa, teena on yritysten toiminnan lopettaminen. T(cid:132)m(cid:132) v(cid:132)ite on ristiriidassa sen kanssa, ett(cid:132) Saksa on ilmoittanut yri- tyksen Preussag Anthrazit GmbH vuosiksi 1996 ja 1997 saaman tuen olevan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklassa tarkoitettua toimintatukea. V(cid:132)ite marginaalikustannukset kattavasta myynnist(cid:132) on ehk(cid:132) totuudenmukainen niiden yritysten osalta, jotka toimivat kilpailuolosuhteissa. V(cid:132)ite ei ole kuitenkaan pid(cid:132) paikkaansa silloin, kun yritys kattaa yli 50 prosenttia ja kokonaistuotantonsa kustannuksista miltei kaikki kiinte(cid:132)t kustannukset maksetaan sellaisesta tuotannosta, joka Saksan mukaan saa tukea. Jos Saksan v(cid:132)itt(cid:132)mi(cid:132) skaalavaikutuksia ilmenee, ne ovat mahdollisia ainoastaan tukien johdosta. Kaiken kaikkiaan tukea anne- taan niin paljon, ett(cid:132) ilman tukea yritys joutuisi lopetta- maan toimintansa v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)sti. valtion tuella Saksa on v(cid:132)itt(cid:132)nyt, ett(cid:132) Preussag Anthrazit GmbH:n tukien ulkopuolelle j(cid:132)(cid:132)v(cid:132)ksi ilmoitetun tuotannon kiin- te(cid:132)t kustannukset katetaan muista varoista, mik(cid:132) johtaa yrityksen omaisuuden pienenemiseen. Edell(cid:132) sanotun mukaisesti v(cid:132)ite on per(cid:132)t(cid:148)n eik(cid:132) ole johdonmukainen ajateltaessa yrityksen vuosina 1996 ja 1997 tuottamaa voittoa. Ei ole my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n ymm(cid:132)rrett(cid:132)viss(cid:132), mit(cid:132) hy(cid:148)ty(cid:132) yritykselle olisi koko tuotannon tappiollisesta toimin- nasta. Antrasiitin myynti, joka ei Saksan mukaan saa tukea, muodostaa verrattain suuren osan tuotannon m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) ja on usean vuoden ajan ollut tappiollista, eik(cid:132) markkinahin- tojen ja tuotantokustannuksen suhteen voi olettaa para- nevan. Komissio katsoo t(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132), ett(cid:132) t(cid:132)m(cid:132) k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148) on ollut mahdollinen vain sen vuoksi, ett(cid:132) Saksa pit(cid:132)(cid:132) yrityksen Preussag Anthrazit GmbH elinkelpoisena valtiontuella. T(cid:132)t(cid:132) k(cid:132)sityst(cid:132) tukee se, ett(cid:132) Saksan tuki Preussag Anthrazit GmbH:n on p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan mukaista tukea. Toisin kuin mainitun p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 4 artiklan mukainen tuotannon v(cid:132)hent(cid:132)mis- tuki, 3 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n tuotannon jatkamisesta toistai- ilmoitettua Kuten edell(cid:132) esitet(cid:132)(cid:132)n, komissio on tutkiessaan yrityksen Preussag Anthrazit GmbH vuosien 1996 ja 1997 tuloslas- kelmaa havainnut, ett(cid:132) vuonna 1996 vuosikate oli 12,59 miljoonaa ja vuonna 1997 39,72 miljoonaa Saksan markkaa, vaikka myynti, joka annetun tiedon mukaan ei tuotti vuonna 1996 56,6 miljoonan ja saanut vuonna 1997 65 miljoonan Saksan markan tappiot. tukea, Saksa on lis(cid:132)ksi pit(cid:132)nyt tukea p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/ EHTY mukaisena, koska se katsoo tuen olevan osa kansallista energiahuollon varmistusohjelmaa, joka osal- taan parantaa huoltovarmuutta Saksassa ja yhteis(cid:148)ss(cid:132). Saksan mukaan t(cid:132)llaiset toimenpiteet sallitaan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) yksiselitteisesti. Komissio korostaa t(cid:132)m(cid:132)n osalta erityisesti sit(cid:132), ett(cid:132) mainitussa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) ei ole s(cid:132)(cid:132)detty sellaisesta tavoitteesta, jota ei siten voida k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) perusteena tuen hyv(cid:132)ksymiselle. Vetoaminen t(cid:132)llaiseen perusteeseen on my(cid:148)s EHTY-sopimuksen 2 artiklan toisen kohdan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten vastaista. Edell(cid:132) sanottu osoittaa yksiselitteisesti, ett(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/EHTY ja p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 96/560/EHTY nojalla my(cid:148)n- netty tuki on antanut tukea saaneille yrityksille mahdolli- suuden myyd(cid:132) antrasiittisoraa tuotantokustannuksia alem- paan hintaan, ja ett(cid:132) mainittu myynti on osittain EHTY- sopimuksen 2 artiklan ja 4 artiklan b alakohdan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten vastaista. Saksa on ilmoittanut, ett(cid:132) tuen laskentaperusteina on k(cid:132)ytetty kivihiiliteollisuuden laskentatoimen (betriebliche Rechnungswesen im Steinkohlenbergbau, RBS) ohjei- den (1) mukaan laskettuja kaivostoiminnan kokonaistuo- tannon keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isi(cid:132) kustannuksia. Saksan mukaan menettely on perusteltu, koska eri kivihiililajeja voidaan tuottaa vain samanaikaisesti (toiseen sidoksissa oleva tuotanto), jolloin kustannuksia ei voida jakaa myynti- alueittain (s(cid:132)hk(cid:148)ntuotanto- ja l(cid:132)mm(cid:148)ntuotantomarkkinat). alueiden kesken Siten kustannusten jakaminen eri esimerkiksi tuottavuuskriteerien mukaan teknisten tai olisi viime k(cid:132)dess(cid:132) mielivaltaista. Saksan mukaan j(cid:132)rjes- telm(cid:132) ei salli kustannustekij(cid:148)iden siirt(cid:132)mist(cid:132) eri myynti- alueiden v(cid:132)lill(cid:132). Tuki lasketaan kokonaistuotannon keski- m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isten kustannusten pohjalta. (1) Ohjeet on julkaissut Saksan kivihiiliteollisuuden keskusliitto (Gesamtverband des deutschen Steinkohlenbergbaus). 9. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 60/79 jopa 500 prosentin ero, Komissio katsoo puolestaan, ett(cid:132) antrasiittimurska ja antrasiittisora ovat toisiinsa sidoksissa olevia tuotteita, koska raaka-aine on yhdenmukaista ja tuotantokustan- nuksia ei voida eritell(cid:132). Tuotteiden kauppa-arvolla on joten kustannuksia huomattava, jaettaessa l(cid:132)ht(cid:148)kohtana tulisi olla tuotantom(cid:132)(cid:132)rien ohella my(cid:148)s v(cid:132)linen ja huomattava laatuero. Kyseess(cid:132) olevat saksalaisyritykset ovatkin keskim(cid:132)(cid:132)rin laskuttaneet (ilman kuljetuskustan- nuksia) antrasiittimurskasta 60–70 ja antrasiittisorasta 190 Saksan markkaa tonnilta. antrasiittimurskan antrasiittisoran ett(cid:132) vain jaettaessa kustannukset Komissio katsoo, m(cid:132)(cid:132)rien perusteella, jolloin keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isiksi kustannuk- siksi saadaan yli 300 Saksan markkaa tonnilta eik(cid:132) n(cid:132)iden kahden tuotteen v(cid:132)lill(cid:132) tehd(cid:132) eroa, j(cid:132)tet(cid:132)(cid:132)n huomiotta tuotteiden fysikaalisista ominaisuuksista johtuva markki- nahinta, joten v(cid:132)h(cid:132)arvoinen antrasiittimurska yliarvoste- taan laskennallisesti. T(cid:132)m(cid:132) johtaa siihen, ett(cid:132) tukea maksetaan liikaa. Edell(cid:132) sanotun perusteella voidaan p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) jaettaessa kustannukset suhteessa markkinahinnan mukaan paino- tettuun tuotteiden osuuteen liikevaihdosta, jolloin otetaan huomioon sek(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t ett(cid:132) niiden yksikk(cid:148)arvo, voidaan johdonmukaisemmin m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132) yksikk(cid:148)kustannusten, tuotteiden markkinahinnan ja tarvittavien tukien v(cid:132)linen suhde. luottamuksensuojan periaatteeseen Saksa on vedonnut perusteettomasti, koska komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten mukaan j(cid:132)senvaltio on velvollinen huolehtimaan niiden velvoit- teiden noudattamisesta, joihin se on sitoutunut. Velvoit- teissa j(cid:132)tet(cid:132)(cid:132)n kuitenkin vapaus valita keinot niiden noudattamiseksi. Komissio ei ole kustannusten korvaa- misen osalta koskaan esitt(cid:132)nyt, ett(cid:132) se pit(cid:132)isi Saksassa voimassa olevaa j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) riitt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) todisteena tuen k(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten mukaisesti. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) Saksa tai kyseess(cid:132) olevat yritykset eiv(cid:132)t voi vedota luottamuksen- jos tukia k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n v(cid:132)(cid:132)rin, sen suojan periaatteeseen, perusteella, ett(cid:132) komissio ei puutu asiaan tai tuki vaadi- taan maksettavaksi takaisin. IV Komissio on korostanut virallisessa ilmoituksessaan, ett(cid:132) syrjiv(cid:132)t menettelytavat, joissa myyj(cid:132) soveltaa erityisesti ostajan kansalaisuuden perusteella erilaisia ehtoja toisiinsa verrattavissa oleviin liiketoimiin, kiellet(cid:132)(cid:132)n EHTY-sopi- muksen 60 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa, joten ne ovat 4 artiklan b alakohdan vastaisia. Komissio on virallisessa ilmoituksessaan todennut EHTY- sopimuksen 60 artiklan 2 kohdassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyst(cid:132) yhten(cid:132)ist(cid:132)- mismenettelyst(cid:132), ett(cid:132) on EHTY-sopimuksen vastaista tuotteen k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) valtion tukea suoraan tai v(cid:132)lillisesti hinnan niiden yhten(cid:132)ist(cid:132)miseen hintojen kanssa, joita tuen piiriin kuulumattomat tuottajat soveltavat. j(cid:132)rjestelm(cid:132)lliseen Kuten edell(cid:132) osoitetaan, yritysten Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH hintapolitiikka oli pitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132) mahdollista vain p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/ EHTY puitteissa my(cid:148)nnetyn tuen turvin. Kyseisen hinta- politiikan mukaan yritykset myiv(cid:132)t antrasiittisoraa Yhdis- tyneess(cid:132) kuningaskunnassa hintaan, joka erosi myyntihin- nasta muissa j(cid:132)senvaltioissa ja oli alempi kuin Yhdisty- neen kuningaskunnan antrasiittisorantuottajien pyyt(cid:132)m(cid:132)t hinnat. Saksan mukaan perustamissopimuksen 60 artiklan 1 kohdassa kielletyist(cid:132) menettelytavoista hiilen ja ter(cid:132)ksen yhteismarkkinoilla 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1953 korkean viranomaisen tehdyss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) N:o 30/53 (1), sellai- sena kuin se on viimeksi muutettuna komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)k- sell(cid:132) N:o 1834/81/EHTY (2), ja p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 72/443/ EHTY hintojen yhten(cid:132)ist(cid:132)mist(cid:132) koskevan luvan ehtona ei pidet(cid:132) sit(cid:132), ett(cid:132) yritykset eiv(cid:132)t saa tukea. Lis(cid:132)ksi Saksa katsoo, ett(cid:132) yleisest(cid:132), valtiontukea saavia yrityksi(cid:132) koske- vasta kiellosta yhten(cid:132)ist(cid:132)(cid:132) hintoja olisi pit(cid:132)nyt s(cid:132)(cid:132)t(cid:132)(cid:132) edell(cid:132) mainituissa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksiss(cid:132). Komissio katsoo, ett(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/EHTY nojalla my(cid:148)nnetyn tuen k(cid:132)ytt(cid:132)minen EHTY-sopimuksen 60 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun hintojen yhten(cid:132)ist(cid:132)- miseen ei vastaa mainitussa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) eik(cid:132) sen 2 artiklan ensimm(cid:132)isess(cid:132) kohdassa asetettuja tavoitteita. P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/EHTY johdanto-osan III kappa- leen mukaan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) asetetut tavoitteet on toteutet- jotta tuet eiv(cid:132)t tava noudattaen tarkasti kilpailus(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132), v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132) kilpailua eiv(cid:132)tk(cid:132) aiheuta syrjint(cid:132)(cid:132) yhteis(cid:148)n kivihii- lentuottajien, kauppiaiden tai k(cid:132)ytt(cid:132)jien kesken. Samaten johdanto-osan I jakson 4 kappaleessa katsotaan, ett(cid:132) kaik- kien tukea koskevien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten on vastattava yhteis(cid:148)n etua eiv(cid:132)tk(cid:132) ne saa h(cid:132)irit(cid:132) yhteismarkkinoiden toimintaa. (1) EYVL 6, 4. 5. 1953, s. 109/53 (2) EYVL L 184, 4. 7. 1981, s. 7 L 60/80 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 3. 1999 On huomattava, ett(cid:132) EHTY-sopimuksen perusperiaate on valtiontuen osalta tuen t(cid:132)ydellinen kielt(cid:132)minen, joskin hintojen yhten(cid:132)ist(cid:132)minen on sallittua (60 artikla ja seuraavat artiklat). Niin ik(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)ess(cid:132)(cid:132)n kivihiiliteolli- suudelle my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) valtiontuesta komissio ottaa huomioon vain ostajien v(cid:132)lisen syrjinn(cid:132)n kielt(cid:132)v(cid:132)n periaatteen (4 artiklan b alakohta) eik(cid:132) 60 artiklaa ja sit(cid:132) seuraavia artikloja tai hintojen yhten(cid:132)ist(cid:132)mist(cid:132) koskevia s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132). Tavanmukaisesti komissio asettaa valtiontukea koskevissa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksiss(cid:132)(cid:132)n tuen saajan toimintaa koskevia ehtoja est(cid:132)(cid:132)kseen tukea v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) kilpailua. Lopuksi Saksa katsoo toisin kuin komissio, ett(cid:132) EHTY- sopimuksen 4 artiklan b alakohtaa ei voi soveltaa yhdess(cid:132) EHTY-sopimuksen 60 artiklan 2 kohdan kanssa. Saksa tukeutuu t(cid:132)lt(cid:132) osin Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa C-128/92, H. J. Banks & Co. v. British Coal Corpo- ration antamaan 13 tuomioon (1). huhtikuuta p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) 1994 Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen mukaan 4 artiklan b kohtaa voidaan soveltaa erikseen todella vain erityisten s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen puuttuessa. Jos n(cid:132)m(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t on saatettu osaksi jos niist(cid:132) perustamissopimuksen muita m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132) tai samaa s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n siell(cid:132) yksityiskohtaisemmin, koskevia tekstej(cid:132) on arvioitava kokonaisuutena ja sovellet- tava samanaikaisesti. K(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) olevassa tapauksessa erityiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t ovat kivihiiliteollisuudelle my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) valtiontuesta tehtyj(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksi(cid:132), joissa vedotaan vain 4 artiklan b alakohtaan ja kiellet(cid:132)(cid:132)n erikseen syrjim(cid:132)st(cid:132) eri ostajia ja kuluttajia. Tarkoituksena on pit(cid:132)(cid:132) tuesta johtuva kilpailun v(cid:132)(cid:132)risty- minen mahdollisimman v(cid:132)h(cid:132)isen(cid:132), mutta johdonmu- kainen seuraus on se, ett(cid:132) n(cid:132)m(cid:132) erityiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t kielt(cid:132)v(cid:132)t k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) tukea hintojen yhten(cid:132)ist(cid:132)miseen. Hintojen yhten(cid:132)ist(cid:132)mismekanismilla on sit(cid:132) paitsi kiinte(cid:132) yhteys tuotannon myyntiin yhteis(cid:148)n markkinoilla. Koska p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s N:o 3632/93/EHTY ei koske myyntitukea, sen nojalla ei voi yhten(cid:132)ist(cid:132)(cid:132) hintoja samalle tasolle yhteis(cid:148)ss(cid:132) toimivien kilpailijoiden kanssa. My(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n ei voi vedota s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kseen, joka koskee markki- noiden avoimuutta ja EHTY-sopimuksen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten noudattamisen varmistamista, jotta voitaisiin toimia s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ksess(cid:132) turvattujen periaatteiden vastaisesti. nimitt(cid:132)in toteaa, ettei valituksen p(cid:132)(cid:132)aiheen osalta aina- kaan yritys Preussag Anthrazit GmbH ole noudattanut hintojen yhten(cid:132)ist(cid:132)mist(cid:132) koskevia s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132). Vaikka oletet- taisiinkin, ett(cid:132) kyseinen yritys voisi vedota niihin, edun- saajan toiminta olisi k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) sopimatonta yhteismark- kinoille valtiontuen tosiasiallisen k(cid:132)yt(cid:148)n johdosta. Komissio oli Saksalle toimittamassaan virallisessa ilmoi- tuksessa esitt(cid:132)nyt, mit(cid:132) syit(cid:132) sill(cid:132) oli olettaa, ett(cid:132) yritysten Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH liike- toimintalinja saattaisi johtaa erilaisten ehtojen soveltami- seen toisiinsa verrattaviin liiketoimiin. Saksa vastasi t(cid:132)h(cid:132)n, ett(cid:132) yhteismarkkinoiden markkina- ja kilpailuolosuhteet vaihtelevat ajankohdasta ja alueesta riippuen. Sit(cid:132) paitsi tarjoukset koskivat Saksan mukaan toisistaan laadultaan eroavia tuotteita. Saksa ilmoitti siksi katsovansa, ett(cid:132) yritysten Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH antrasiitin myynti ei ollut vertailukelpoista eri j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)lill(cid:132). P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 30/53 2 artiklan 1 kohdan mukaan perus- tamissopimuksen 60 artiklan 1 kohdassa kiellettyn(cid:132) menettelytapana on pidett(cid:132)v(cid:132) sit(cid:132), ett(cid:132) myyj(cid:132) soveltaa yhteismarkkinoilla erilaisia ehtoja toisiinsa verrattavissa liiketoimissa. P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/EHTY johdanto- osassa lis(cid:132)ksi katsotaan, ett(cid:132) valtiontuki ei saa aiheuttaa syrjint(cid:132)(cid:132) hiilen eri ostajien tai kuluttajien v(cid:132)lill(cid:132). Komissio on tutkimusten puitteissa ett(cid:132) yritysten Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH samanlaatuisten ja samana ajankohtana toimitet- tujen tuotteiden v(cid:132)liset hintaerot ovat huomattavia j(cid:132)sen- valtiosta riippuen. Kuljetuskustannusten v(cid:132)linen ero ei yksin(cid:132)(cid:132)n riit(cid:132) selitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n n(cid:132)in suuria hintaeroja. todennut, P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 30/53 3 artiklan mukaan 60 artiklan 1 kohdan mukaisista toisiinsa verrattavista liiketoimista on kyse silloin, kun niiden kumppaneina on ostajia, jotka harjoittavat samaa kaupallista toimintaa ja joiden liiketoi- minta koskee samoja tai samankaltaisia tuotteita, joiden olennaiset kaupalliset ominaisuudet eiv(cid:132)t eroa tosistaan merkitt(cid:132)v(cid:132)sti. Komissiolla on lis(cid:132)ksi muitakin kuin edell(cid:132) esitettyj(cid:132) oikeudellisia syit(cid:132) katsoa, ett(cid:132) edunsaajat eiv(cid:132)t voi vedota hintojen yhten(cid:132)ist(cid:132)mist(cid:132) koskeviin s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)ihin. Komissio (1) Kok. 1994, s. I-1209. Saksa mainitsi viel(cid:132), ett(cid:132) yritys Sophia Jacoba GmbH ja yrityksen Preussag Anthrazit GmbH tuottaman antrasiitti- soran myyj(cid:132)t ovat jo vuosien ajan noudattaneet yhten(cid:132)isi(cid:132) hintoja kuningaskunnan markkinoilla v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n samoihin hintoihin kuin kilpai- lijat. N(cid:132)in ollen markkinah(cid:132)iri(cid:148)it(cid:132) ei p(cid:132)(cid:132)ssyt syntym(cid:132)(cid:132)n. eli myyneet Yhdistyneen 9. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 60/81 ett(cid:132) yritysten, jotka haluavat Komissio huomauttaa, k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) t(cid:132)t(cid:132) hintojen yhten(cid:132)ist(cid:132)mismekanismia, on ilmoi- tettava asiasta komissiolle EHTY-sopimuksen 60 artiklan 2 kohdan ja sen nojalla annetun johdetussa oikeudessa s(cid:132)(cid:132)dettyjen menettelytapojen mukaisesti. N(cid:132)ist(cid:132) kahdesta yrityksest(cid:132) Preussag Anthrazit GmbH j(cid:132)tti kyseisen ilmoi- tuksen tekem(cid:132)tt(cid:132). Saksa on viitannut Preussag Anthrazit GmbH -yrityksen tuottaman antrasiittisoran ostajien menettelyyn. T(cid:132)h(cid:132)n menettelyyn voidaan soveltaa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 30/53 7 artiklan 2 kohtaa, jonka mukaan (tuottaja)yritykset ovat vastuussa edustajiensa, myyntij(cid:132)rjest(cid:148)jens(cid:132) tai asiamies- tens(cid:132) tekemist(cid:132) edell(cid:132) mainittujen velvoitteiden rikkomi- sista. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) yritys Preussag Anthrazit GmbH kantaa t(cid:132)yden vastuun siit(cid:132) yrityksen tuotteiden hintojen yhte- n(cid:132)ist(cid:132)misest(cid:132), johon Saksa vetoaa. Kuten edell(cid:132) esitet(cid:132)(cid:132)n, komission k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevista tiedoista ilmenee, ett(cid:132) kyseinen yritys on myynyt alem- paan hintaan kuin kilpailijansa. Koska johon yhten(cid:132)isten hintojen noudattamisesta, kyseinen yritys vetoaa, ei tehty ilmoitusta, komissio ei voinut ryhty(cid:132) 60 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisiin toimenpiteisiin. Komissio katsoo, ett(cid:132) k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)asiassa havaittu syrjint(cid:132) kuuluu EHTY-sopimuksen 4 artiklan soveltamis- alaan eik(cid:132) sit(cid:132) voi oikeuttaa yhten(cid:132)isten hintojen noudat- tamista koskevien s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen nojalla. Koska yritykset ovat k(cid:132)ytt(cid:132)neet tukea edell(cid:132) esitetyll(cid:132) tavalla, ne ovat toimineet p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) N:o 3632/93/EHTY ja p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 96/560/ EHTY s(cid:132)(cid:132)dettyjen erityisehtojen vastaisesti. N(cid:132)in ollen kyseisi(cid:132) tukia on pidett(cid:132)v(cid:132) yhteismarkkinoille soveltumat- tomina. V Euroopan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa C-364/90 (Italia v. komissio) 28 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1993 antamassa jonka mukaan poik- tuomiossa (1) vahvistetaan periaate, on todistustaakka keuslupaa hakevalla tukien sopivuudesta. j(cid:132)senvaltiolla Saksa ja edunsaajat ovat esitt(cid:132)neet v(cid:132)itteit(cid:132), jotka koskevat komission toteamusta, jonka mukaan yritykset eiv(cid:132)t olleet kyenneet esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n todisteita tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ystenmukaisesta k(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132) ja hinnoittelumenettelyst(cid:132). N(cid:132)m(cid:132) v(cid:132)itteet eiv(cid:132)t riit(cid:132) poistamaan komission virallisessa ilmoituksessa esit- t(cid:132)mi(cid:132) ep(cid:132)ilyj(cid:132) tukien soveltuvuudesta yhteismarkkinoille eiv(cid:132)tk(cid:132) est(cid:132) komissiota p(cid:132)(cid:132)ttelem(cid:132)st(cid:132), ett(cid:132) tuet ovat yhteis- markkinoille m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten vastaisesti. sopimattomia ja niit(cid:132) on k(cid:132)ytetty Edell(cid:132) esitetyn perusteella komissio katsoo, ett(cid:132) sen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) 96/560/EHTY vuodeksi 1996 hyv(cid:132)ksym(cid:132) 99,5 miljoonan Saksan markan tuki, josta my(cid:148)nnettiin 42,9 miljoonaa Saksan markkaa yritykselle Sophia Jacoba GmbH ja 56,6 miljoonaa Saksan markkaa yritykselle Preussag Anthrazit GmbH, koitui antrasiittin tuotannon ja myynnin hyv(cid:132)ksi teollisuuden ja kotitalousk(cid:132)yt(cid:148)n alalla, eiv(cid:132)tk(cid:132) myyntihinnat kattaneet tuotantokustannuksia. Sophia yritykselle Antrasiitin m(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) ja hintoja koskevat komission tutki- mukset ovat osoittaneet, ett(cid:132) osa kyseisest(cid:132) tuesta (13,55 miljoonaa Saksan markkaa eli 3,75 miljoonaa Saksan markkaa Jacoba GmbH ja 9,8 miljoonaa Saksan markkaa yritykselle Preussag Anthrazit GmbH) on v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)nyt kilpailua antrasiittisoran teollisuu- delle ja kotitalouksille suunnatuilla yhteis(cid:148)n markkinoilla ja on siten p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/EHTY vastaista. Kyseess(cid:132) olevien yritysten on t(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) maksettava n(cid:132)m(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t takaisin Saksalle. Vuonna 1997 komissio on Saksan tuesta kivihiiliteolli- suuden hyv(cid:132)ksi 10 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998 tehdyn p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 98/687/EY (2) 1 artiklassa ilmoittanut p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)- v(cid:132)ns(cid:132) my(cid:148)hemmin 77 miljoonan Saksan markan suurui- sista tukim(cid:132)(cid:132)rist(cid:132) eli p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/EHTY 3 artiklan mukaisesta 65 miljoonan Saksan markan suurui- sesta toimintatuesta yritykselle Preussag Anthrazit GmbH sek(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/EHTY 4 artiklan mukaisesta 12 miljoonan Saksan markan suuruisesta tuotannon v(cid:132)hent(cid:132)mistuesta yritykselle Sophia Jacoba GmbH. Koska komissio on varannut itselleen oikeuden tehd(cid:132) n(cid:132)it(cid:132) tuki- m(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) koskevan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen, se on katsonut, ett(cid:132) kyseiset tukim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t koituvat teollisuus- ja kotitalousk(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n yhtei- s(cid:148)ss(cid:132) sellaisen myynnin hyv(cid:132)ksi, tarkoitetun antrasiitin tuotannon ja joka ei kata tuotantokustannuksia. Komission tutkimukset ovat osoittaneet, ett(cid:132) yrityksen Preussag Anthrazit GmbH saama 6,8 miljoonan Saksan markan suuruinen osa tuesta on v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)nyt kilpailua teol- lisuudelle ja kotitalouksille suunnatuilla antrasiittisoran markkinoilla yhteis(cid:148)ss(cid:132) tavalla, joka ei sovi yhteismarkki- noille ja on sen vuoksi p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/EHTY s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten vastaista. Koska vuoden 1997 tuki on jo maksettu komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) ennakoiden, Saksan on vaadittava p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 9 artiklan 5 kohdan mukaan kyseess(cid:132) olevaa yrityst(cid:132) maksamaan takaisin 6,8 miljoonan Saksan markan tukim(cid:132)(cid:132)r(cid:132). (1) Kok. 1993, s. I-2097. (2) EYVL L 324, 2. 12. 1998, s. 30 L 60/82 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 9. 3. 1999 J(cid:132)ljelle j(cid:132)(cid:132)v(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) yrityksille Sophia Jacoba GmbH ja Preussag Anthrazit GmbH vuodeksi 1997 tarkoitetusta tuesta eli 70,2 miljoonaa Saksan markkaa voidaan katsoa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/EHTY tavoitteiden sek(cid:132) erityisesti sen 3 ja 4 artiklassa s(cid:132)(cid:132)dettyjen edellytysten mukaiseksi, kun otetaan huomioon n(cid:132)iden artiklojen nojalla vuosittain tehdyt my(cid:148)nteiset p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kset Saksan tekemist(cid:132) toimenpi- teist(cid:132) kivihiiliteollisuuden hyv(cid:132)ksi. Saksa on hyv(cid:132)ksynyt periaatteen, jonka mukaan tuki on rajoitettava yhteis(cid:148)n s(cid:132)hk(cid:148)ntuotantoon ja ter(cid:132)steollisuu- teen tarkoitettuun kivihiilentuotantoon, Saksa on siten velvoittanut varmistamaan, ett(cid:132) teollisuuteen ja kotitalous- k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n tuotettu antrasiittisora myyd(cid:132)(cid:132)n tuotantokustan- nukset kattavaan hintaan. ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Saksan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 96/560/EHTY nojalla yritykselle Sophia Jacoba GmbH maksama 3,75 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki ja yritykselle Preussag Anthrazit GmbH maksama 9,8 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki on v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytetty rikkoen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) 96/560/EHTY. 2 artikla Hyv(cid:132)ksyt(cid:132)(cid:132)n vuodelle 1997 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/ EHTY 3 ja 4 artiklan mukainen 70,2 miljoonan Saksan markan kivihiiliteollisuuden tuki, jota Saksa on komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) ennakoiden maksanut p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 3 artiklan Saksan mukaisena markkaa yritykselle Preussag Anthrazit GmbH ja p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 4 artiklan mukaisena tuotannon v(cid:132)hent(cid:132)mistu- kena 12 miljoonaa Saksan markkaa yritykselle Sophia Jacoba GmbH. 58,2 miljoonaa tuotantotukena Saksan yritykselle Preussag Anthrazit GmbH komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) ennakoiden my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132) 6,8 miljoonan Saksan markan suuruinen tuki on v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytetty rikkoen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) N:o 3632/93/EHTY. 3 artikla Saksan on vaadittava 1 artiklassa ja 2 artiklan 2 kohdassa mainitut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t takaisin tukea saaneilta yrityksilt(cid:132). on tapahduttava Takaisinmaksun saatavia koskevan Saksan oikeuden menettelyjen ja s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaan lis(cid:132)ttyn(cid:132) aluetukien arvioinnissa k(cid:132)ytettyyn viite- korkoon perustuvalla korolla tuen my(cid:148)nt(cid:132)misajankoh- dasta siihen asti, kunnes tuki on maksettu kokonaisuudes- saan takaisin. valtion 4 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tiedoksiantamisesta p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 5 artikla T(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen nojalla tosiasiallisesti maksetusta tuesta teht(cid:132)v(cid:132)n vuotuisen selvityksen yhteydess(cid:132) Saksan on toimitettava kaikki p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/EHTY 9 artiklan 3 kohdan mukaiset tiedot, jotka ovat tarpeen sen tarkastamiseksi, onko p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3632/93/EHTY 3 ja 4 artiklassa vahvistettuja perusteita sek(cid:132) esill(cid:132) olevaa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) noudatettu. 6 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Saksan liittotasavallalle. Tehty Brysseliss(cid:132) 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Monika WULF-MATHIES Komission j(cid:132)sen


title: Regolamento (CE) n. 1671/98 della Commissione del 29 luglio 1998 che fissa l'importo massimo della restituzione all'esportazione di zucchero bianco per la quarantanovesima gara parziale effettuata nell'ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 1408/97

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 30. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 212/7 REGOLAMENTO (CE) N. 1671/98 DELLA COMMISSIONE del 29 luglio 1998 che fissa l’importo massimo della restituzione all’esportazione di zucchero bianco per la quarantanovesima gara parziale effettuata nell’ambito della gara permanente di cui al regolamento (CE) n. 1408/97 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 1785/81 del Consiglio, del 30 giugno 1981, relativo all’organizzazione comune dei settore dello zucchero (1), modificato da mercati nel ultimo dal regolamento (CE) n. 1148/98 (2), in particolare l’articolo 17, paragrafo 5, secondo capoverso, lettera b), considerando che in conformit(cid:133) al regolamento (CE) n. 1408/97 della Commissione, del 22 luglio 1997, rela- tivo ad una gara permanente per la determinazione di prelievi e/o di restituzioni all’esportazione di zucchero bianco (3), si procede a gare parziali per l’esportazione di tale zucchero; considerando che, in base alle disposizioni dell’articolo 9, paragrafo 1 del regolamento (CE) n. 1408/97 un importo massimo della restituzione all’esportazione (cid:138) fissato, se del caso, per la gara parziale in causa, tenuto conto in partico- lare della situazione e della prevedibile evoluzione del mercato dello zucchero nella Comunit(cid:133) e sul mercato mondiale; considerando che dopo l’esame delle offerte (cid:138) opportuno adottare, per la quarantanovesima gara parziale, le disposi- zioni di cui all’articolo 1; considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per lo zucchero, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Per la quarantanovesima gara parziale di zucchero bianco, effettuata a norma del regolamento (CE) n. 1408/97, l’im- porto massimo della restituzione all’esportazione (cid:138) pari a 47,050 ECU/100 kg. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 30 luglio 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 29 luglio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 177 dell’1. 7. 1981, pag. 4. (2) GU L 159 del 3. 6. 1998, pag. 38. (3) GU L 194 del 23. 7. 1997, pag. 16


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) CN-koodeihin 2303 10 19 ja 2309 90 20 kuuluviin maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteisiin sovellettavasta autonomisesta tullista ja CN-koodeihin 2303 10 19 ja 2309 90 20 kuuluvien, Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteiden (maissigluteenirehun) tuontiin sovellettavasta tariffikiintiöstä

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
maize
starch
tariff quota

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 29. 07. 1998 KOM(1998)4971opull. 98/0271 (ACC) Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) CN-koodeihin 2303 10 19 ja 2309 90 20 kuuluviin maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteisiin sovellettavasta autonomisesta tullista ja CN-koodeihin 2303 10 19 ja 2309 90 20 kuuluvien, Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteiden (maissigluteenirehun) tuontiin sovellettavasta tariffikiintiöstä (komission esittämä) PERUSTELUT Amerikan yhdysvallat otti 1 päivänä kesäkuuta 1998 käyttöön suojatoimenpiteen, jolla rajoitetaan määrällisesti vehnägluteenin tuontia Yhdysvaltoihin. Tämä toimenpide rajoittaa huomattavalla tavalla vehnägluteenin vientiä EU:sta Yhdysvaltoihin. WTO:n suojatoimenpiteitä koskevassa sopimuksessa määrätään, että jäsen, johon jokin suojatoimenpide vaikuttaa, voi keskeyttää olennaisesti vaikutuksiltaan vastaavien myönnytysten soveltamisen. Tällä asetuksella keskeytetään 1 päivästä kesäkuuta 2001 tai siitä päivämäärästä, jona WTO:n riitojen ratkaisuelin päättää, että Yhdysvaltain toimet eivät ole WTO-sopimuksen mukaisia, olennaisesti vaikutuksiltaan vastaavien myönnytysten soveltaminen ottamalla käyttöön tariffikiintiö, jonka tulli on 5 ecua tonnilta, jätetuotteita 2 730 000 (maissigluteenirehu). tärkkelyksenvalmistuksen tonnille Yhdysvalloista tuotavia -1 Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI ŒY CN-koodeihin 2303 10 19 ja 2309 90 20 kuuluviin maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteisiin sovellettavasta autonomisesta tullista ja CN-koodeihin 2303 10 19 ja 2309 90 20 kuuluvien, Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteiden (maissigluteenirehun) tuontiin sovellettavasta tariffikiintiöstä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo, että Amerikan yhdysvallat päätti ottaa 1 päivästä kesäkuuta 1998 käyttöön suojatoimenpiteen, jolla rajoitetaan määrällisesti vehnägluteenin tuontia muun muassa Euroopan yhteisöstä, tämä toimenpide aiheuttaa huomattavia vahinkoja asianomaisille yhteisön tuottajille ja asettaa kyseenalaiseksi WTO-sopimukseen perustuvien myönnytysten ja velvoitteiden tasapainon; kiintiö rajoittaa merkittävästi vehnägluteenin vientiä Euroopan yhteisöstä Amerikan yhdysvaltoihin, sillä yhteisön viennin arvo laskee vähintään 13,65 miljoonaa ecua vuodessa, joita käytiin Amerikan yhdysvaltojen neuvotteluissa, ja yhteisön välillä WTO:n suojatoimenpiteitä koskevan sopimuksen 12 artiklan mukaisesti, ei päästy tyydyttävään tulokseen, koskevan suojatoimenpiteitä kohdan mukaisesti viejäjäsenvaltiolla; johon suojatoimenpide vaikuttaa, on oikeus keskeyttää olennaisesti vaikutuksiltaan vastaavien myönnytysten tai muiden velvoitteiden soveltaminen sillä edellytyksellä, että tavarakauppaneuvosto ei vastusta tätä, sopimuksen artiklan 2 8 olennaisesti vaikutuksiltaan vastaavien kauppamyönnytysten soveltamisen keskeyttämisen olisi kohdistuttava samaan alaan; CN-koodeihin 2303 10 19 ja 2309 90 20 kuuluvat maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteet (maissigluteenirehu) ovat maataloustuotteita, jos käyttöön otetaan tariffikiintiö, jonka tulli on 5 ecua tonnilta, 2 730 000 tonnille CN- koodeihin 2303 10 19 ja 2309 90 20 kuuluvia, Amerikan yhdysvalloista peräisin olevia ja vuosittain jätetuotteita (maissigluteenirehu), kyseessä on olennaisesti vaikutuksiltaan vastaava kauppamyönnytys; on vahvistettava autonominen tulli kiintiön noudattamisen varmistamiseksi, tuotavia maissitärkkelyksen valmistuksen yhteisöön -2 yhteisö toimitti tavarakauppaneuvostolle kirjallisen ilmoituksen kyseisestä keskeytyksestä. päivänä. kuuta 1998; tavarakauppaneuvosto ei ole vastustanut toimenpidettä suojatoimenpiteitä koskevan sopimuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaisen 30 päivän määräajan kuluessa, tätä asetusta sovelletaan sen estämättä, että Amerikan yhdysvaltojen soveltama toimenpide on WTO-sopimuksen mukainen; WTO:n suojatoimenpiteitä koskevan sopimuksen 8 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti soveltamisen keskeyttäminen on voimassa 1 päivästä suojatoimenpide kesäkuuta 2001 siihen saakka, kunnes Amerikan yhdysvaltojen poistetaan; soveltamisen keskeyttäminen olisi aloitettava heti sen jälkeen, kun WTO:n riitojen ratkaisuelin on päättänyt, että Amerikan yhdysvaltojen suojatoimenpide ei ole WTO-sopimusten mukainen, asetusta olisi tätä vehnägluteenimarkkinoiden kehityksen huomioon ottamiseksi, ja tarkasteltava uudelleen erityisesti Amerikan yhdysvaltojen yksityiskohtaiset säännöt tämän asetuksen soveltamiseksi olisi hyväksyttävä vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY)N:o 1766/921 23 artiklan mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. 2. 1. kuuluviin 2303 10 19 Vahvistetaan maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteisiin sovellettava autonominen tulli 50 ecuksi tonnilta. CN-koodeihin 2309 90 20 ja CN-koodeihin 2303 10 19 ja 2309 90 20 kuuluvista, Amerikan yhdysvalloista peräisin jätetuotteista (maissigluteenirehu) ei kanneta tavanomaisesti sovellettavaa tullia. maissitärkkelyksen valmistuksen olevista 2 artikla Avataan 1 päivästä kesäkuuta 31 päivään toukokuuta vuotuinen tariffikiintiö, jota sovelletaan tuotaessa 2 730 000 tonnia CN-koodeihin 2303 10 19 ja 2309 90 20 kuuluvia, Amerikan yhdysvalloista peräisin olevia maissitärkkelyksen valmistuksen j ätetuotteita (maissigluteenirehu). 2. Kiintiössä sovellettava tulli on 5 ecua tonnilta. 3 artikla Edellä 1 artiklassa tarkoitettujen todistamista. tuotteiden vapaa liike voi edellyttää alkuperän 4 artikla 1 EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muuteltuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37). - 3- Komissio hyväksyy 5 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen säännöt, joita tarvitaan tullin suspendoimiseksi "vapaaksi", heti kun yhteisöön tuodaan 2 730 000 tonnia CN- koodeihin 2303 10 19 ja 2309 90 20 kuuluvia, Amerikan yhdysvalloista peräisin olevia maissitärkkelyksen valmistuksen jätetuotteita (maissigluteenirehu). 5 artikla Komissio hyväksyy tämän asetuksen soveltamiseksi tarvittavat yksityiskohtaiset säännöt asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 6 artikla Tähän asetukseen tehtävät muutokset hyväksytään 5 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 7 artikla \. Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 2. Sitä sovelletaan: 1 päivästä kesäkuuta 2001, tai viidennestä päivästä sen jälkeen, kun WTO:n riitojen ratkaisuelin on päättänyt, että Amerikan yhdysvaltojen toteuttama suojatoimenpide ei ole WTO-sopimusten mukainen, aikaisemmasta päivämäärästä alkaen siihen saakka kunnes Amerikan yhdysvaltojen suojatoimenpide poistetaan. Jälkimmäisen päivämäärän ollessa kyseessä komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ilmoituksen, josta käy ilmi WTO:n riitojen ratkaisukomitean tekemän päätöksen päivämäärä. 3. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä RAHOITUSSELVITYS BUDJETTIKOHTA: 10 luku - maataloustuUit MÄÄRÄRAHAT: 693,2 milj. ecua PÄIVÄYS: 20. 7. 1998 kuuluviin maissitärkkelykscn TOIMENPITEEN NIMI: Luonnos neuvoston asetukseksi CN-koodeihin 2303 10 19 2309 90 20 autonomisesta yhdysvalloista maissitärkkelykscn (maissigluteenirehun) tuontiin sovellettavasta tariffikiintiöstä ja sovellettavasta valmistuksen tullista ja CN-koodeihin 2303 10 19 ja 2309 90 20 kuuluvien, Amerikan jätetuotteiden jätetuotteisiin valmistuksen peräisin olevien OIKEUSPERUSTA: Perustamissopimuksen 113 artikla 4. 5. TOIMENPITEEN TAVOITE: Otetaan käyttöön tariffikiintiö, jonka tulli on 5 ecua tonnilta, Amerikan yhdysvalloista tuotaville 2 730 000 tonnille maissitärkkelykscn valmistuksen jätetuotteita VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON: 12 KUUKAUDEN JAKSO KULUVA VARAINHOITO VUOSI (1998) SEURAAVA VARAINHOITO VUOSI (1999) 5. 0 MENOT EY:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA MUISTA LÄHTEISTÄ 5. 1 TULOT - EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) + 13,6 milj. ecua - KANSALLISELLA TASOLLA 5. 0. 1 MENOARVIO 5. 1. 1 TULOARVIO 2000 2001 2002 2003 + 5,69 milj. ecua + 13,65 milj. ecua + 13,65 milj. ecua 52 LASKUTAPA: 2 730 000 t. x 5 ecua/tonni = 13 650 000 ecua 2001: 13,65 milj. ecua x 5/12= 5,69 milj. ecua 6. 0 6. 1 6. 2 6. 3 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA KYLLA/E* MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA KYLLA/Ei LISÄTALOUSARVION TARVE MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT ftt! 'f'TJJLSTfXr X-*l HUOMAUTUKSIA: - 5- ISSN 1024-4492 KOM(98) 497 lopullinen r i Lö AXTL J \ JI J VJ ^L JL FI 02 03 11 15 Luettelonumero : CB-CO-98-507-FI-C ISBN 92-78-38776-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: 98/478/EF: Kommissionens afgørelse af 29. juli 1998 om afslutning af antisubsidieproceduren vedrørende importen af kochenillekarmin med oprindelse i Peru (meddelt under nummer K(1998) 2410)

eurovoc_concepts:
Peru
complaint to the Commission
dyestuff
export subsidy
import
originating product

text: 31. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 214/61 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS AFGØRELSE af 29. juli 1998 om afslutning af antisubsidieproceduren vedrørende importen af kochenille- karmin med oprindelse i Peru (meddelt under nummer K(1998) 2410) (98/478/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Euro- pæiske Fællesskabet (1), særlig artikel 14, stk. 1, efter høring af Det R(cid:134)dgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: I. PROCEDURE (1) (2) Kommissionen modtog i september 1997 en klage med p(cid:134)stand om, at importen af kochinellekarmin med oprindelse i Peru subsidieres. Klagen blev indgivet af Xantoflor SA (Monteagudo, Spanien), som tegner sig for over 25 % af Fælles- skabets produktion af den p(cid:134)gældende vare, og blev støttet af Alchim SA og Sofral SA (Illkirch, Fran- krig). Tilsammen tegner disse producenter sig for en væsentlig del af produktionen af fællesskabet af kochinellekarmin som defineret i artikel 10, stk. 8, i forordning (EF) nr. 2026/97, da ingen af de øvrige producenter tilkendegav deres mening i klagen. (3) Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der anvendtes udlignende subsidier i forbindelse med importen af kochinellekarmin, og at der forvoldtes (4) (5) (6) væsentlig skade som følge heraf, hvilket anset for tilstrækkeligt til at berettige indledningen af en procedure. Kommissionen offentliggjorde derfor efter høring en meddelelse i De Europæiske Fælleskabers Tidende (2) om indledning af en antisubsidiepro- cedure vedrørende importen af kochinellekarmin med oprindelse i Peru og henhørende under KN- kode ex 3205 00 00. Kommissionen underrettede officielt de ekspor- tører og importører, som den vidste var berørt af sagen, repræsentanterne for eksportlandet og de klagende EF-producenter. Interesserede parter fik lejlighed til at synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der er i meddelelsen om indledning af proceduren. tilkendegive deres fastsat II. TILBAGETRÆKNING AF KLAGEN OG AFSLUTNING AF PROCEDUREN af besvarelse spørgeskemaet Af de tre producenter, som støttede klagen, indsendte kun Xantoflor SA og Alchim SA en til omfattende Kommissionen og samarbejdede s(cid:134)ledes i forbin- delse med undersøgelsen. Disse producenter tegner sig for mere end 25 % af den samlede produktion i Fællesskabet af den p(cid:134)gældede vare. Da ingen EF- producenter gjorde indsigelse mod denne undersø- selskabers gelse, p(cid:134)gældende udgjorde de (1) EFT L 288 af 21. 10. 1997, s. 1. (2) EFT C 335 af 6. 11. 1997, s. 5. L 214/62 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 31. 7. 98 produktion s(cid:134)ledes en væsentlig del af produkti- onen i Fællesskabet som omhandlet i artikel 10, stk. 8, i forordning (EF) nr. 2026/97. (10) (7) (8) (9) trak sin klage I løbet af undersøgelsen underrettede Xantoflor SA juni 1998 om, at Kommissionen i brev af 11. selskabet vedrørende formelt importen af kochinellekarmin med oprindelse i Peru tilbage, da det havde vist sig, at omstændighe- derne havde ændret sig p(cid:134) en s(cid:134)dan m(cid:134)de, at EF- erhvervsgrenen og særlig Xantoflor sandsynligvis ikke havde lidt væsentlig skade. De Xantoflor SA og Alchim SA tilsammen udgør EF-erhvervsgrenen og Alchim SA’s produktion kun udgør en lille del af den samlede produktion i Fællesskabet af kochinellekarmin, ville klagen ikke være støttet af en væsentlig del af EF-producen- terne, selv hvis Alchim SA havde fortsat med at støtte den. I overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EF) nr. 2026/97 kan proceduren afsluttes, n(cid:134)r klageren trækker sin klage tilbage, medmindre en s(cid:134)dan afslutning ikke vil være i Fællesskabets inte- resse. Denne undersøgelse har ikke bragt bemærk- ninger om Fællesskabets interesse frem, som ville være i modstrid med en afslutning af proceduren. Interesserede parter blev underrettet om de kends- gerninger og betragtninger, p(cid:134) grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at afslutte proce- duren, og fik lejlighed til at fremsætte bemærk- ninger, og de gjorde ikke indsigelse. (11) Det R(cid:134)dgivende Udvalg blev hørt og gjorde ikke indsigelse. (12) Under disse omstændigheder bør antisubsidiepro- ceduren vedrørende importen af kochinellekarmin med oprindelse i Peru afsluttes, uden at der indføres beskyttelsesforanstaltninger (cid:190) TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Eneste artikel Antisubsidieproceduren vedrørende importen af koche- nillekarmin med oprindelse i Peru afsluttes. Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Leon BRITTAN Næstformand


title: 98/511/EY: Komission suositus, annettu 29 päivänä heinäkuuta 1998, yhteenliittämisestä vapautetuilla telemarkkinoilla 8 päivänä tammikuuta 1998 annetun komission suosituksen 98/195/EY muuttamisesta (Osa 1 - Yhteenliittämisen hinnoittelu) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2234) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
communications systems
liberalisation of the market
systems interconnection
telecommunications
telephone charges
transmission network

text: L 228/30 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 8. 98 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION SUOSITUS, annettu 29 päivänä heinäkuuta 1998, yhteenliittämisestä vapautetuilla telemarkkinoilla 8 päivänä tammikuuta 1998 annetun komission suosituksen 98/195/EY muuttamisesta (Osa 1 — Yhteenliittämisen hinnoit- telu) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2234) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/511/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon televiestinnän yhteenliittämisestä soveltaen avoimen verkon tarjoamisen (ONP) periaatteita yleispalvelun ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi 30 päivänä kesäkuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/33/EY (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 5 kohdan, sekä katsoo, että suosituksen 98/195/EY (2) 9 kohdassa todetaan, että komissio tarkistaa suosituksen ja erityisesti sen 4 kohdassa olevat parhaan nykykäytännön mukaiset maksut ja liitteen II tiedot 31 päivään heinäkuuta 1998 mennessä ja saattaa ne tarvittaessa ajan tasalle, suosituksen 4 kohdassa olevat parhaan nykykäytännön mukaiset yhteenliittämismaksut sekä suosituksen liitteessä II olevat jäsenvaltioiden yhteenliittämiskustannuksia koskevat tiedot olisi saatettava ajan tasalle, ja asiasta on kuultu telepalvelujen sisämarkkinoiden toteuttamisesta saamalla aikaan avoimen verkon tarjoaminen 28 päivänä kesäkuuta 1990 annetun neuvoston direktiivin 90/387/ETY (3), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/51/EY (4), 9 artiklan 1 kohdalla perustettua neuvoa-antavaa komiteaa, ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN: Muutetaan suositus 98/195/EY seuraavasti: 1 artikla (1) EYVL L 199, 26. 7. 1997, s. 32 (2) EYVL L 73, 12. 3. 1998, s. 42 (3) EYVL L 192, 24. 7. 1990, s. 1 (4) EYVL L 295, 29. 10. 1997, s. 23 15. 8. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 228/31 1) Lisätään 4a kohta seuraavasti: ”4a. Tämän suosituksen liitteessä II olevien tietojen perusteella suositellaan seuraavia parhaan nykykäytännön mukaisia yhteenliittämisen enimmäismaksuja sovellettaviksi 1 päivästä tammikuuta 1999 lähtien: Parhaan nykykäytännön mukaiset yhteenliittämismaksut Parhaan nykykäytännön mukainen puhelun päättämistä koskeva yhteenliittämismaksu PAIKALLISELLA tasolla (eli paikalliskeskuksessa tai mahdollisimman lähellä sitä) 0,5–1,0 ecu/100/minuutti (ruuhka-aikana) Parhaan nykykäytännön mukainen maksu KERTAKAUTTAKULKUUN perustuvasta yhteenliittämisestä (suurkaupunkialueet) 0,8–1,6 ecu/100/minuutti (ruuhka-aikana) Parhaan nykykäytännön mukainen maksu KAKSOISKAUTTAKULKUUN perustu- vasta yhteenliittämisestä (kansallinen taso — yli 200 km) 1,5–2,3 ecu/100/minuutti (ruuhka-aikana)” 2) Korvataan 9 kohdassa päivämäärä ”31 päivään heinäkuuta 1998” päivämäärällä ”31 päivään heinäkuuta 1999”. 3) Lisätään liitteessä II olevaan 1 kohtaan alla oleva kuvio 1a: Puhelun päättämistä koskevat yhteenliittämismaksut (toukokuu 1998) ”Kuvio 1a (1) Operaattorin viimeksi ehdottamat tariffit, joita kansallinen sääntelyviranomainen ei ole vielä hyväksynyt. ” L 228/32 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 8. 98 4) Lisätään liitteessä oleva taulukko liitteessä II olevaan 3 kohtaan. Tämä suositus on osoitettu jäsenvaltioille. 2 artikla Tehty Brysselissä 29 päivänä heinäkuuta 1998. Komission puolesta Martin BANGEMANN Komission jäsen 15. 8. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 228/33 LIITE ”Taulukko 1a Yksityiskohtaiset tiedot yhteenliittämiskustannuksista jäsenvaltioissa toukokuu 1998) Yhteenliittämismaksut/min. (Perustana 3 minuutin puhelu) Peruslähtöarvot ecun sadasosina (ECU/100) Hinnat ilman arvonlisäveroa Jäsenvaltio Paikall. Kertakautta- kulku (Single transit) Kaksoiskautta- kulku (Double transit) (4) Vaihtokurssi ecun suhteen (toukok. 1998) Yhteenliittämismaksut paikallisissa valuutoissa, hintojen voimaantuloaika, muut lisätiedot Itävalta 1,80 (1) 1,80 2,37 13,9 Belgia 1,11 2,10 2,94 41 Tanska 0,98 1,82 2,22 7,50 Suomi 1,42–1,58 (1) 1,42–1,58 (2) 2,81–3,91 (2) 6,01 Ranska 0,70 1,71 2,52 6,63 Hinnat 1. 1. 1998 lähtien (ATS): — paikallinen = ei eritelty — alueellinen = 0,25/min. — kansallinen = 0,33/min. Hinnat 1. 1. 1998 lähtien (BEF): — paikallinen = 0,14/puhelu + 0,41/min. — alueellinen = 0,27/puhelu + 0,77/min. — kansallinen = 0,38/puhelu + 1,08/min. Hinnat syyskuusta 1997 lähtien (DKK/100): — paikallinen = 4/puhelu + 6/min. — kertakauttak. = 8/puhelu + 11/min. — kaksoiskauttak. = 8/puhelu + 14/min. Hinnat 1. 9. 1998 lähtien (FIM/100): — paikallinen = ei eritelty — teleliikennealue = 16,5/puhelu + 3 tai 4/min. — kansallinen = teleliikennealue + 8,8–14/min. Hinnat 1. 1. 1998 lähtien (FRF/100): — paikallinen = 4,69/min. — kertakauttak. = 11,40/min. — kaksoiskauttak. (;200 km) = 16,77/min. Saksa (5) 0,99 1,69–2,14 2,58 1,98 Hinnat 1. 1. 1998 lähtien (DEM/100): Kreikka (*) 1,81 (1) 1,81 2,59 351 Italia (*) 1,51 (3) 2,47 1 958 — City = 1,97/min. — Regio50 = 3,36/min. — Regio200 = 4,25/min. — kansallinen = 5,14/min. Ehdotetut hinnat matkapuhelinoperaattoreille (GRD): — suurkaupunkialue = 1,7/puhelu + 5,8/min. — kansallinen = 2,4/puhelu + 8,3/min. 1998 Ehdotut hinnat 1. 1. 1998 lähtien (ITL): — paikallinen (1. 9. 98 lähtien) = 29,6/min. — alueellinen = 48,4/min. — kansallinen = ei eritelty L 228/34 ‹ FI ‹ Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 8. 98 Yhteenliittämismaksut/min. (Perustana 3 minuutin puhelu) Peruslähtöarvot ecun sadasosina (ECU/100) Hinnat ilman arvonlisäveroa Jäsenvaltio Paikall. Kertakautta- kulku (Single transit) Kaksoiskautta- kulku (Double transit) (4) Vaihtokurssi ecun suhteen (toukok. 1998) Yhteenliittämismaksut paikallisissa valuutoissa, hintojen voimaantuloaika, muut lisätiedot Irlanti 2,20 4,15 5,18 0,79 Hinnat matkapuhelinoperaattoreille 1998 (IEP/100): — paikallinen = 1,74/min. — kertakauttak. = 3,28/min. — kansallinen = 4,09/min. Luxemburg (*) 2,01 (1) 2,01 2,01 41 Ehdotetut hinnat 1. 7. 98 lähtien (LUF): — kaikki tasot: 0,825/min. Alankomaat (6) 1,17 1,60 2,06 2,23 Portugali (*) (7) 1,20 2,37 18 203 Espanja 1,49 (1) 1,49 4,17 168 Ruotsi 1,14 1,77 2,41 8,45 Yhdistynyt kuningas- kunta 0,61 0,87 1,69 0,68 Maan sääntelyviranomaisen OPTA:n määrittämät hinnat (NLG/100): — paikallinen = 1,5/puhelu + 2,1/min. — suurkaupunkialue = 2,3/puhelu + 2,8/min. — kansallinen = 3/puhelu + 3,6/min. Hinnat matkapuhelinoperaattoreille 1997 lähtien (PTE): — paikallinen = 2,43/min. — suurkaupunkialue = 4,86/min. — kansallinen = 36,4/min. Hinnat huhtikuusta 1997 lähtien (ESP): — paikallinen = ei eritelty — suurkaupunkialue = 2,5/min. — kansallinen = 7/min. Hinnat 1. 1. 1998 lähtien (SEK/100): — paikallinen = 7/puhelu + 7,3/min. — yksi segmentti = 7/puhelu + 12,6/min. — kaksi segmenttiä = 7/puhelu + 18/min. Hinnat toukokuussa 1998 (GBP/100): — paikallinen = 0,4117/min. — kertakauttak. = 0,5928/min. — kaksoiskauttak. (;200 km) = 1,1518/min. Lähde: kansalliset sääntelyviranomaiset ja komissio. Huomautukset (1) Espanjassa, Suomessa, Itävallassa, Kreikassa ja Luxemburgissa alhaisin yhteenliittämismaksu kattaa yhteenliittämisen paikalliskeskuksessa tai aluetason keskuksessa (tandem exchange). Tästä johtuu, että paikallistason yhteenliittämisen hinta on sama kuin kertakauttakulkuhinta. (2) Suomessa on kaksi kertakauttakulkuhintaa, jotka määräytyvät teleliikennealueen numeron mukaan. Kaksoiskauttakulussa puolestaan sovelletaan hinta-as- teikkoa, jossa hinta riippuu välitetyn liikenteen määrästä. (3) Italiassa paikallistariffit otetaan käyttöön vasta 1. 9. 1998. (4) Kaksoiskauttakulkumaksu sisältää etäisyyteen perustuvan osan, kun yhteys on yli 200 km. (5) Saksan neljä hintavyöhykettä, jotka on määritetty etäisyyden perusteella, eivät vastaa aivan täysin taulukon kolmijakoa, joka perustuu tekniseen määrityk- seen. (6) Alankomaissa käytetään kertakauttakulun ja kaksoiskauttakulun yhteenliittämishintoja, jotka kansallinen sääntelyviranomainen on määrittänyt riitojenrat- kaisumenettelyn yhteydessä. Koska sääntelyviranomaisen tekemästä päätöksestä on esitetty valitus, kertakauttakulkuun ja kaksoiskauttakulkuun sovelletaan nykyään muita kuin taulukossa olevian hintoja (1. 3. 1998 hinnat ovat 1,82 ecun sadasosaa/min. kertakauttakulun ja 2,33 ecun sadasosaa/min. kaksoiskautta- kulun osalta). (7) Portugalin osalta annetut yhteenliittämismaksut ovat Portugal Telecomin perimiä maksuja, ja ne voidaan kytkeä matkapuhelinoperaattorien perimien vähittäishintojen tasoihin. Portugalin kansallinen sääntelyviranomainen (ICP) tutkii parhaillaan asiaa. (*) Operaattorin viimeksi ehdottamat tariffit, joita kansallinen sääntelyviranomainen ei ole vielä hyväksynyt. ”


title: 98/511/EF: Kommissionens henstilling af 29. juli 1998 om ændring af henstilling 98/195/EF om samtrafik på et liberaliseret telemarked (Del 1 - Samtrafiktakster) (meddelt under nummer K(1998) 2234) (EØS-relevant tekst)

text: L 228/30 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 8. 98 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS HENSTILLING af 29. juli 1998 om ændring af henstilling 98/195/EF om samtrafik på et liberaliseret telemarked (Del 1 — Samtrafiktakster) (meddelt under nummer K(1998) 2234) (EØS-relevant tekst) (98/511/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER, under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, juni 1997 om under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/33/EF af 30. samtrafik på teleområdet med henblik på at sikre forsyningspligtydelser og interoperabilitet ved anvendelse af ONP-principperne (1), særlig artikel 7, stk. 5, og ud fra følgende betragtninger: Ifølge punkt 9 i Kommissionens henstilling 98/195/EF (2) skal Kommissionen senest den 31. juli 1998 gennemgå og om nødvendigt ajourføre henstillingen og navnlig »bedste gældende praksis«- taksterne i punkt 4 og oplysningerne i bilag II; »bedste gældende praksis«-taksterne i henstillingens punkt 4 og oplysningerne om samtrafiktak- ster i medlemsstaterne i henstillingens bilag II bør ajourføres; det rådgivende udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 9, stk. 1, i Rådets direktiv 90/387/EØF af 28. juni 1990 om oprettelse af det indre marked for teletjenester ved gennemførelse af tilrådig- hedsstillelse af åbne net (ONP) (3), ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/51/ EF (4) er blevet hørt, HENSTILLER: I henstilling 98/195/EF foretages følgende ændringer: Artikel 1 (1) EFT L 199 af 26. 7. 1997, s. 32. (2) EFT L 73 af 12. 3. 1998, s. 42. (3) EFT L 192 af 24. 7. 1990, s. 1. (4) EFT L 295 af 29. 10. 1997, s. 23. 15. 8. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 228/31 1) som punkt 4a indsættes: »4a. På grundlag af oplysningerne i bilag II anbefales de følgende »bedste gældende praksis«- takster som maksimumsamtrafiktakster i perioden efter 1. »Bedste gældende praksis«-takster for samtrafik januar 1999: »Bedste gældende praksis«-samtrafiktakster for videresendelse af opkald på LOKALT niveau (dvs. ved en lokal central eller så nær en lokal central som muligt) mellem 0,5 og 1,0 ECU/100 pr. minut (spidsbelastningsperioder) »Bedste gældende praksis«-samtrafiktakster for ENKELTTRANSIT-samtrafik (storbyni- veau) mellem 0,8 og 1,6 ECU/100 pr. minut (spidsbelastningsperioder) »Bedste gældende praksis«-samtrafiktakster for DOBBELTTRANSIT-samtrafik (natio- nalt niveau — mere end 200 km) mellem 1,5 og 2,3 ECU/100 pr. minut (spidsbelastningsperioder)« 2) I punkt 9 erstattes »31. juli 1998« af: »31. juli 1999«. 3) Nedenstående figur 1a indsættes i bilag II, afsnit 1: »Figur 1a Samtrafiktakster for videresendelse af opkald (maj 1998) (1) Seneste takstforslag fra operatøren, som endnu ikke er godkendt af den nationale tilsyns- myndighed. « L 228/32 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 8. 98 4) Tabellen i bilaget indsættes i henstillingens bilag II, afsnit 3. Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne. Artikel 2 Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juli 1998. På Kommissionens vegne Martin BANGEMANN Medlem af Kommissionen 15. 8. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 228/33 BILAG »Tabel 1A Detaljerede oplysninger om samtrafiktaksterne i medlemsstaterne (maj 1998) Samtrafiktakster pr. minut baseret på opkaldsvarighed på 3 minutter Startværdi i ECU-cent (dvs. ECU/100) Priserne er eksklusive moms Medlemsstat Lokal Enkelt- transit Dobbelt transit (4) Vekselkurs til ECU (maj 1998) Samtrafiktakster i lokal valuta, dato for taksternes gyldighed, supplerende oplysninger Østrig 1,80 (1) 1,80 2,37 13,9 Belgien 1,11 2,10 2,94 41 Priser fra 1. 1. 1998 (ATS): — lokal = ikke oplyst — regional = 0,25 pr. min. — national = 0,33 pr. min. Priser fra 1. 1. 1998 (BEF): — lokal = 0,14 pr. opkald + 0,41 pr. min. — regional = 0,27 pr. opkald + 0,77 pr. min. — national = 0,38 pr. opkald + 1,08 pr. min. Danmark 0,98 1,82 2,22 7,50 Priser fra sept. 1997 (DKK/100): Finland 1,42-1,58 (1) 1,42-1,58 (2) 2,81-3,91 (2) 6,01 Frankrig 0,70 1,71 2,52 6,63 — lokal = 4 pr. opkald + 6 pr. min. — enkelttransit = 8 pr. opkald + 11 pr. min. — dobbelttransit = 8 pr. opkald + 14 pr. min. Priser pr. 1. 9. 1998 (FIM/100): — lokal = ikke oplyst — teledistrikt = 16,5 pr. opkald + 3 el. 4 pr. min. — national = teledistrikt + 8,8-14 pr. min. Priser fra 1. 1. 1998 (FRF/100): — lokal = 4,69 pr. min. — enkelttransit = 11,40 pr. min. — dobbelttransit (;200 km) = 16,77 pr. min. Tyskland (5) 0,99 1,69-2,14 2,58 1,98 Priser fra 1. 1. 1998 (DEM/100): Grækenland (*) 1,81 (1) 1,81 2,59 351 Italien (*) 1,51 (3) 2,47 1 958 — City = 1,97 pr. min. — Regio50 = 3,36 pr. min. — Regio200 = 4,25 pr. min. — National = 5,14 pr. min. Priser for mobiloperatører i 1998 (GRD): — storby = 1,7 pr. opkald + 5,8 pr. min. — national = 2,4 pr. opkald + 8,3 pr. min. Takstforslag pr. 1. 1. 1998 (ITL): — lokal (først fra 1. 9. 1998) = 29,6 pr. min. — regional = 48,4 pr. min. — national = ikke oplyst L 228/34 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 8. 98 Samtrafiktakster pr. minut baseret på opkaldsvarighed på 3 minutter Startværdi i ECU-cent (dvs. ECU/100) Priserne er eksklusive moms Medlemsstat Lokal Enkelt- transit Dobbelt transit (4) Vekselkurs til ECU (maj 1998) Samtrafiktakster i lokal valuta, dato for taksternes gyldighed, supplerende oplysninger Irland 2,20 4,15 5,18 0,79 Luxembourg (*) 2,01 (1) 2,01 2,01 41 Nederlandene (6) 1,17 1,60 2,06 2,23 Portugal (*) (7) 1,20 2,37 18 203 Spanien 1,49 (1) 1,49 4,17 168 Sverige 1,14 1,77 2,41 8,45 Det Forenede Kongerige 0,61 0,87 1,69 0,68 Priser for mobiloperatører i 1998 (IEP/100): — lokal = 1,74 pr. min. — enkelttransit = 3,28 pr. min. — national = 4,09 pr. min. Takstforslag pr. 1. 7. 1998 (LUF): — alle niveauer: 0,825 pr. minut Priser fastsat af OPTA (NLG/100): — lokal = 1,5 pr. opkald + 2,1 pr. min. — storby = 2,3 pr. opkald + 2,8 pr. min. — national = 3 pr. opkald + 3,6 pr. min. Priser siden 1997 for mobiloperatører (PTE): — lokal = 2,43 pr. min. — storby = 4,86 pr. min. — national = 36,4 pr. min. Priser fra april 1997 (ESP): — lokal = ikke oplyst — storby = 2,5 pr. min. — national = 7 pr. min. Priser fra 1. 1. 1998 (SEK/100): — lokal = 7 pr. opkald + 7,3 pr. min. — enkeltsegment = 7 pr. opkald + 12,6 pr. min. — dobbeltsegment = 7 pr. opkald + 18 pr. min. Priser, maj 1998 (GBP/100): — lokal = 0,4117 pr. min. — enkelttransit = 0,5928 pr. min. — doppelttransit (;200 km) = 1,1518 pr. min. Kilde: De nationale tilsynsmyndigheder og Kommissionens tjenestegrene. Noter (1) I Spanien, Finland, Østrig, Grækenland og Luxembourg dækker den laveste takst samtrafik på lokalt og enkelttransitniveau. Derfor er lokaltaksten den samme som enkelttransittaksten. (2) I Finland gælder der to forskellige takster for enkelttransit, alt afhængigt af teledistriktets områdenummer, og for dobbelttransit er der fastsat et prisinterval, hvor prisen afhænger af trafikmængden. (3) For Italien foreligger der kun takster gældende fra 1. september 1998. (4) Dobbelttransittaksten omfatter et afstandselement for forbindelser over 200 km. (5) De 4 takstzoner i Tyskland, der er fastlagt på basis af afstand, svarer ikke fuldt ud til de tre kategorier i tabellen, der er baseret på en teknisk definition. (6) Med hensyn til enkelttransit og dobbelttransit i Nederlandene er opgivet de takster, som den nationale tilsynsmyndighed har fastsat i forbindelse med bilæggelse af en tvist. Da OPTA’s afgørelse imidlertid er appelleret, gælder der i øjeblikket andre takster for enkelttransit og dobbelttransit, end dem, der er opgivet i tabellen (gældende takster pr. 1. marts: 1,82 ECU-cent pr. min. for enkelttransit og 2,33 ECU-cent pr. min. for dobelttransit). (7) For Portugal er anført de takster, som Portugal Telecom anvender over for mobiloperatører, og disse takster kan være fastsat i forhold tiil mobiloperatø- rernes detailpriser. Dette forhold undersøges i øjeblikket af den nationale tilsynsmyndighed (ICP). (*) Seneste takstforslag fra operatøren, som endnu ikke er godkendt af den nationale tilsynsmyndighed. «