title: Den Europæiske Unions indsats inden for forskning og teknologisk udvikling - Årsrapport 1998

eurovoc_concepts:
EU research policy
activity report
applied research
research and development
technological change

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 15. 07. 1998 KOM(1998) 439 endelig udg. DEN EUROPÆISKE UNIONS INDSATS INDEN FOR FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING ÅRSRAPPORT 1998 (Forelagt af Kommissionen) Denne årsrapport fra Kommissionen om forskningsindsatsen i 1997 giver et overblik over udviklingen inden for Fællesskabets forskningspolitik og gennemførelsen af forskningen i årets løb. Målet med den er at tilvejebringe relevant information til forskere og forskningsorganisationer, erhvervsvirksomheder, forskningspolitiske specialister og politikere, der beskæftiger sig med Fællesskabets programmer samt til Europa-Parlamentet og Ministerrådet1. For at tage højde for de stadig mere detaljerede data om gennemførelsen af Fællesskabets forskningsprogrammer og for at inddrage feedback på tidligere rapporter, især fra Europa-Parlamentet og Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST), er denne seneste årsrapport blevet ændret i sin udformning i forhold til tidligere år. Dog er den overordnede opbygning forblevet den samme for at gøre henvisninger og sammenligninger mere overskuelige. Selve rapporten giver en oversigt over de væsentligste aktiviteter i løbet af 1997 (de rækker dog ind i 1998 på enkelte områder, hvor der er truffet vigtige foranstaltninger eller beslutninger). Bilag I indeholder mere detaljerede oplysninger om gennemførelsen af de enkelte særprogrammer under fjerde rammeprogram og eksempler på projekter, der har modtaget støtte. Bilag II indeholder statistiske oplysninger om indgåede kontrakter, forslag og bevilget støtte. Bilag III indeholder en liste over kilder, der giver supplerende oplysninger om Fællesskabets forskningsaktiviteter (se bemærkning nedenfor). 1997 var et afgørende år for udviklingen af Fællesskabets forskningspolitik. I Amsterdam-traktaten har man ændret det juridiske grundlag for forskningen. Når den ratificeres, fjernes kravet om enstemmighed i Rådet, og derved forenkles beslutningsprocessen, og forskningen bringes i overensstemmelse med andre politikområder, hvor Europa-Parlamentet og Rådet træffer afgørelser i fællesskab. Desuden har Agenda 2000 - Kommissionens strategi vedrørende udvidelsen og de fremtidige udfordringer - sat kraftigt skub i forskningen og understreget den centrale rolle, som vidensbaserede politikker spiller. Kommissionen fremlagde sine formelle forslag til det femte rammeprogram, som indeholder væsentlige ændringer i forhold til tidligere programmer i retning af mere strategiske, målrettede og integrerede aktiviteter, som skal forøge effekten af Fællesskabets støtte yderligere. * ** Gennemførelsen af fjerde rammeprogram fortsatte på samme niveau som i 1996. Man modtog og evaluerede næsten 24 000 forslag under alle særprogrammer, der blev undertegnet 6 000 kontrakter og Fællesskabet ydede 3 mia. ECU i støtte til forskningsprojekter med i alt 24 000 deltagere. Alt i alt var der ved udgangen af 1997 iværksat mere end 15 000 forskningsprojekter under fjerde rammeprogram, der var undertegnet kontrakter til en værdi af 8,2 mia. ECU, og der var 10 000 projekter i gang. Deltagelsen blandt SMV er øget betydeligt (24% af alle deltagere i 1997 sammenlignet med 18% i 1996), og der er sket en væsentlig stigning i den økonomiske støtte, de modtager (16% af den samlede støtte i 1997 sammenlignet med 13% i 1996). Dette skyldes i vid udstrækning vellykkede fremmende foranstaltninger (kooperativ forskning og sonderingspræmier) og "take-up"-aktioner (inden for informationsteknologi). * ** 1 I henhold til artikel 130P i EU-traktaten og afgørelserne om rammeprogrammet (EF og Euratom) skal Kommissionen hvert år sende en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet. -1 Det femte rammeprogram var igen hovedemnet for policy-udviklingen i løbet af året, idet Kommissionen fremlagde sit formelle forslag i april 1997. Europa-Parlamentets førstebehandling af forslaget fandt sted i december 1997, efterfulgt af et ændret forslag fra Kommissionen i januar 1998 og Rådets fælles holdning i marts. Vejen er således banet for en beslutning om det femte rammeprogram og særprogrammerne til gennemførelse af det ved udgangen af 1998, hvilket vil gøre det muligt at fastholde kontinuiteten i støtten, når det fjerde rammeprogram afsluttes i 1998. Der blev i 1997 truffet en afgørelse vedrørende Kommissionens forslag til en tillægsbevilling til det fjerde rammeprogram, som blev fremlagt i starten af 1996. Dette resulterede i en forøgelse på 115 mio. ECU i støtten til en række særlige forskningsområder, herunder smitsom spongiform encephalopati (TSE). Der blev desuden opnået konkrete fremskridt i gennemførelsen af den første handlingsplan for innovation, som rummer en lang række foranstaltninger, der skal forbedre klimaet for innovation i Europa. Der blev i løbet af året, og ind i 1998, lagt stor vægt på programforvaltning. Udover bestræbelserne på at sikre løbende forbedring af effektiviteten og kvaliteten af forvaltningen blev der gjort væsentlige fremskridt inden for udvikling og videreudvikling af forvaltningssystemerne, så de fuldt ud afspejler de nye principper om at gøre gennemførelsen af det femte rammeprogram mere målrettet, koordineret og fleksibel. BEMÆRKNING Der udsendes jævnligt supplerende rapporter, der indeholder megen information om EU's forskning, og som vedrører forskellige aspekter af forskningsaktiviteterne. Udover nærværende rapport, som udsendes en gang om året, offentliggør Europa-Kommissionen følgende hovedtyper af dokumenter, som tilsammen giver et meget detaljeret billede: - Årlige tilsynsrapporter for rammeprogrammet og særprogrammerne, som giver hurtig, uafhængig feedback om status kvalitet af gennemførelsen af programmerne. - Rapporter om femårs-evalueringerne, som offentliggøres hver fjerde år, for både rammeprogrammet og særprogrammerne, der rummer en uafhængig, retrospektiv evaluering af EU's FTU-programmers relevans, effektivitet, resultater og virkning. - Den europæiske rapport om indikatorer ne for videnskab og teknologi. Anden udgave af denne rapport blev offentliggjort europæisk og national FTU på verdensplan. i december 1997. Den rummer data og komparativ analyse af - Forskning og udvikling: årlige statistikker, en årlig Eurostat-rapport, som indeholder detaljerede data om udgifter til og personale beskæftiget med F&U samt patenter på fællesskabsplan og nationalt plan. - Kommissionens væsentligste årlige budgetrelaterede dokumenter, dvs. det budgetfudkast, budgettet og det konsoliderede forvaltningsregnskab og balancen. foreløbige - Diverse undersøgelser og analyser, der gennemføres og offentliggøres på initiativ af forskningsprogrammerne, og som omhandler spørgsmål, der er specifikke for de ITU-områder, de dækker. De vigtigste dokumenter er opført i bilag III. * * * DET EUROPÆISKE FÆLLESSKABS FTU-POLiTiK 1997 -1998 1. DEN SENESTE UDVIKLING I FORSKNINGSPOLITIKKEN 1. 1. FTU-politikken i en støtte sammenhæng 1. 2. Forberedelse afdet femte rammeprogram 1. 3. Iværksættelse af den første handlingsplan for innovation i Europa 1 j 2 4 2. ANDRE VIGTIGE ASPEKTER AF FÆLLESSKABETS FORSKNINGSPOLITIK I 1997 -1998 2. 1. Tillægsbevilling til det fjerde rammeprogram 2. 2. CREST og koordineringen mellem fællesskabspolitikkerne og de nationale politikker 2. 3. Rådgivende udvalg 2. 4. Økonomisk og social samhørighed 2. 5. Internationalt samarbejde 6 6 6 7 9 11 3. FORSKNINGSAKTIVITETERNE RAMMEPROGRAMMERNE I 1997 OG GENNEMFØRELSE AF 3. 1. Videnskabelige og tekniske indsatser og resultater 3. 2. Opfølgning af rammeprogrammerne 3. 3. Indgåede kontrakter og betalinger i 1997: årsopgørelse og rammeprogrammer 3. 4. Gennemførelse af rammeprogrammerne og mål for den europæiske forskningspolitik 3. 4. 1. Virksomhedernes deltagelse 3. 4. 2. Foranstaltninger til fremme af små og mellemstore virksomheders adgang til FTU 3. 4. 3 Fællesskabsforskningens bidrag til udviklingen af den europæiske økonomi 4. FORVALTNING AF FORSKNINGEN BILAG I : OVERSIGT OVER FTU-AKTIONER I 1997 OG ARBEJDSPROGRAMMER 17 FOR 1998 18-/) BILAG II : STATISTISKE OG FINANSIELLE DATA: ÅRSOPGØRELSE 1997 OG RAMMEPROGRAMMER 75 III: BILAG FORSKNINGSAKTIVITETER VIGTIGSTE RAPPORTER OM FÆLLESSKABETS 12 12 13 14 15 15 15 16 96 98 LISTE OVER DE VIGTIGSTE ANVENDTE AKRONYMER OG FORKORTELSER in EU's politik inden for forskning og teknologisk udvikling (FTU) har til formål at styrke Europas videnskabelige og teknologiske grundlag og dermed bidrage til at forbedre europæisk erhvervslivs konkurrenceevne og højne for Europas borgen- FTU-politikken supplerer medlemsstaternes egen forskningsindsats og støtter EU's politik på andre områder såsom landbrug, økonomisk og social samhørighed, transport, miljø, sundhed, uddannelse, energi osv. livskvaliteten EU's FTU-politik implementeres ved hjælp af forskningsprogrammer, som inddrager virksomheder, herunder små og mellemstore virksomheder, universiteter og forskningscentre fra forskellige europæiske lande i fælles forskningsprojekter. De forskningsemner, FTU-politikken dækker, er fastlagt i flerårige rammeprogrammer. Det nuværende rammeprogram (1994-1998) opererer med et samlet budget på 13 215 mio. ECU fordelt med 11 879 mio. ECU til det fjerde EF-rammeprogram og 1 336 mio. ECU til Euratom-rammeprogrammet (se bilag II, tabel 9). Det Fælles Forskningscenter (FFC) med dets syv institutter er EU's eget forskningscenter, som direkte udfører forskning og dermed bidrager til gennemførelsen af rammeprogrammet og yder videnskabelig støtte til andre EU-politikker. Der foreligger en særskilt årsrapport for FFC for 1997 (bilag I indeholder et kort resumé). 1. DEN SENESTE UDVIKLING I FORSKNINGSPOLITIKKEN 1. 1. FTU-POLITIKKEN I EN STØRRE SAMMENII/KNC I 1997 spillede forskningen en væsentligt mere fremtrædende rolle for Fællesskabets overordnede politiske mål end tidligere. To af årets vigtigste politiske resultater var udarbejdelsen af Amsterdam traktaten og Agenda 2000, Kommissionens forslag til Fællesskabets fremtidige institutionelle og finansielle udvikling. Begge understregede behovet for at tackle viglige spørgsmål såsom beskæftigelse, konkurrenceevne og bæredygtighed ved at videreudvikle Fællesskabet som et vidensbaseret samfund og behovet for at opbygge et Europa, der er tættere på borgerne. Amsterdam-traktaten markerer en modning af forskningspolitikken, idet man fjerner kravet i proceduren for fælles beslutningstagning om enstemmighed ved afstemninger i Rådet og således bringer den i overensstemmelse med andre politik-områder, såsom politikken vedrørende det indre marked. Denne tillid til de resultater, der er opnået i EU, bør medføre en mere afbalanceret debat og fremskynde beslutningsprocessen ved forhandlingen af fremtidige rammeprogrammer. Agenda 2000 rummer en strategi vedrørende de omfattende geopolitiske, demografiske, miljømæssige, teknologiske og økonomiske forandringer, Europa står overfor, og som vil åbne nye politiske og økonomiske horisonter i næste århundrede. At opnå bæredygtig vækst og beskæftigelse i et vidtfavnende samfund med høj livskvalitet kræver dynamiske virksomheder og kvalificerede og velinformerede borgere. Således har videnorienterede politikker - inden for forskning, innovation og uddannelse - afgørende betydning, og de skal tilføres tilstrækkelige ressourcer og målrettes effektivt, så der sikres maksimalt udbytte for Europa som helhed. I Agenda 2000 anbefales det, at det femte rammeprogram på trods af de mere begrænsede budgetmæssige rammer skal tildeles øgede økonomiske ressourcer, der ligger noget højere end under det nuværende program. 1. 2. Forberedelse af det femte rammeprogram 1997 var også et vigtigt år for udviklingen af forskningspolitikken, idet Kommissionen fremlagde sine formelle forslag til det femte rammeprogram og regler for deltagelse og formidling (afgørelse i henhold til artikel 130j) samt et arbejdsdokument med nærmere detaljer om rammeprogrammet. Vejen er således banet for de afgørelser, der skal træffes før udgangen af 1998 for at sikre kontinuitet i finansieringen af forskningen i 1999. Kommissionen fremsatte i juni 1998 forslag vedrørende særprogrammerne under EF-rammeprogrammet2 og Euratom-rammeprogrammet\ herunder Det Fælles Forskningscenter. Forslaget til det femte rammeprogram Kommissionen fremsatte sit forslag til det femte rammeprogram i april 1997'. Det rummer væsentlige ændringer i forhold til tidligere programmer i overensstemmelse med retningslinjerne i tidligere arbejdsdokumenter, som var emnet for en omfattende høringsproces og resulterede i generel enighed. Forskningen blev opdelt i seks programmer - tre tematiske programmer og tre horisontale programmer - og fulgte en meget målrettet og integreret indfaldsvinkel, som omfatter både EF- og Euratom- programmer, og som åbner mulighed for væsentligt større fleksibilitet i implementeringen. Der blev fastsat kriterier for udvælgelse af forskningsemner, som omfattede social og økonomisk relevans samt høj europæisk merværdi. Forslaget kom før Kommissionens prognose over de økonomiske perspektiver og dens forslag til udvikling af det samlede fællesskabsbudget efter år 2000. Disse blev fremlagt i juli 1997 i forbindelse med Agenda 2000, og på dette tidspunkt blev også et ændret forslag fremlagt5. Dette forslag fastsatte et overordnet budget, der stemmer overens med de politiske mål og økonomiske perspektiver i Agenda 2000 og forøger midlerne i forhold til det fjerde rammeprogram til 16,3 mia. ECU, hvilket svarer til en fast procentdel af BNP plus 3%. Parlamentet støttede ved dets førstebehandling den 18. december 1997 overgangen til et mere strategisk og målrettet rammeprogram, hvor man beskæftiger sig med vigtige europæiske spørgsmål, og hvor forskningsaktiviteter integreres i et lille antal store tematiske programmer. Dette blev også hilst velkommen af Det Økonomiske og Sociale Udvalg6 og Regionsudvalget7. Parlamentet foreslog en forøgelse af budgettet til 16,7 mia. ECU og en række ændringer i strukturen, hvorved antallet af tematiske programmer skulle øges til fire, idet forskningen på energi- og miljøområdet udskilles i et separat program. Der blev desuden foretaget ændringer i forskningsindholdet. Efter Parlamentets førstebehandling ændrede Kommissionen sit forslag på to væsentlige områder. For det første indføjede man en række af Parlamentets ændringsforslag til det forskningsmæssige indhold8, som forbedrede forslaget. For det andet blev det foreslået, at man gik over til en opbygning med fire KOM (98) 305, vedtaget af Kommissionen den 10. 06. 1998. KOM (98) 306, vedtaget af Kommissionen den 10. 06. 1998. Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om femte rammeprogram for Det liuropæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002); forslag til Rådets afgørelse om det femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratom) indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002). KOM(97) 142. KOM(97) 439 endelig udg. af 11. 08. 1997. ØSU 1407 fra 1997, EFTC73 09. 03. 1998, s. 133 Regionsudvalget 158/97 endelig udg. , 17/18. 09. 1997 Parlamentet foreslog flere supplerende nøgleaktioner vedrørende kemisk og molekylært livsgrundlag, sundhedsvæsen omfattende befolkningens aldring og de handicappede, globale ændringer og klimaet, sociale forandringer, der skyldes indførelse af ny informations- og kommunikationsteknologi samt teknologier til land- og havtransport. Derudover foreslog Parlamentet, at nøgleaktionen om avancerede energisystemer og energiforsyning i Kommissionens forslag opdeles i to nøgleaktioner vedrørende henholdsvis fossile og vedvarende energikilder. tematiske programmer som en reaktion på den udbredte bekymring i Parlamentet over fordelingen af forskningsaktiviteter, idet man dog samtidig fastholdt et integreret ramme program, som er rettet mod socioøkonomiske mål, hvilket er i overensstemmelse med de oprindelige politiske intentioner. I det ændrede forslag, som blev fremlagt den 14. januar 1998, fastholdt man det oprindelige budget på 16,3 mia. ECU. Efter en indledende behandling af forslaget den 15. maj og en mere dybtgående debat den 10. november 1997, hvor man drog nytte af CREST's råd vedrørende det videnskabelige og teknologiske indhold, nåede Rådet (forskningsministrene) på mødet den 12. februar 1998 frem til en fælles holdning, som blev formelt vedtaget den 23. marts. Heri fastlægges en opbygning med fire programmer og et forskningsmæssigt indhold, som med enkelte undtagelser i vid udstrækning er i overensstemmelse med Parlamentets holdning og Kommissionens ændrede forslag. Den fælles holdning afveg dog betydeligt fra Kommissionens forslag ved at opstille et samlet budget på 14 mia. ECU9 - et noget mindre beløb end under det fjerde rammeprogram, når der tages højde for inflationen. Rådet foreslog desuden, at der under det fjerde tematiske program skulle nedsættes to udvalg, der beskæftiger sig med henholdsvis miljø og energi. Kommissionen tog stærkt forbehold over for disse spørgsmål i dens efterfølgende meddelelse til Parlamentet. Høring om det videnskabelige og teknologiske indhold af det femte rammeprogram I løbet af 1997 begyndte man at udarbejde det detaljerede indhold i det nye rammeprogram med det dobbelte formål at nå forslagets politiske mål og tilvejebringe en pakke af forskningsaktiviteter, der svarer til det foreslåede budget. Offentliggørelsen af forslaget til rammeprogrammet fulgte en vidtrækkende høringsproces, og man drog fordel af et betragteligt analysearbejde, herunder de mange konstruktive resultater fra task forcerne for forskning/industri. De forskellige aktører inden for den europæiske forskning har indsendt talrige bidrag. I slutningen af 1997 havde man modtaget over 300 bidrag, hvoraf næsten 150 kom fra europæiske sammenslutninger og over 170 fra private organisationer; blandt bidragene fra de private organisationer stammede 50 fra europæiske industrisammenslutninger og faglige sammenslutninger. Der blev i februar 1997 afholdt en konference om det videnskabelige og teknologiske indhold af det femte rammeprogram, hvor der blev fremsat bemærkninger fra repræsentanter for forskersamfundet, erhvervslivet og brugerne. Denne høringsprocedure blev i juli 1997 efterfulgt af en mere dybtgående gennemgang af det fremtidige indhold af særprogrammerne, igen med hjælp fra de berørte parter. Der blev desuden ydet rådgivning fra Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) og fra Kommissionens rådgivende organer IRDAC (Det Rådgivende Udvalg for Industriel Forskning og Udvikling) og ESTA (Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi) (se afsnit 2). Et arbejdsdokument vedrørende det foreslåede indhold af særprogrammerne10 blev fremlagt i november 1997. Dette dokument udgør, med passende opdateringer og ændringer i lyset af de modtagne kommentater og de ændringer af programmets opbygning, der blev drøftet under førstebehandlingen i Parlamentet og Rådet, grundlaget for det videnskabelige og teknologiske indhold af Kommissionens forslag vedrørende særprogrammerne. For at undgå at foregribe en afgørelse om de finansielle overslag for årene efter år 2000, understregede man i den fælles holdning, at dette budget skulle opdeles i årene 1998-1999 og 2000-2002; den sidste del skal revideres, hvis den ikke er i overensstemmelse med de fremtidige finansielle overslag, eller hvis der ikke træffes en afgørelse om de finansielle overslag. KOM(97) 553, endelig udg. , 05. 11. 1997. Forberedelser til gennemførelse Sideløbende med forberedelsen af og forhandlingerne om forslaget til rammeprogrammet og udarbejdelsen af et detaljeret indhold har Kommissionen iværksat forberedelser til gennemførelse af det, som har været særlig vigtige i betragtning af behovet for tilpasning til den nye indfaldsvinkel. De har navnlig vedrørt : • • regelsæt blive anvendt konsekvent Reglerne for deltagelse og formidling, for hvilke Kommissionen vedtog sit formelle forslag den 15. december 1997". De spiller en vigtig rolle i administrationen af rammeprogrammet og indeholder flere nyskabelser i forhold til tidligere programmer. For første gang vil et komplet, sammenhængende og gennemskueligt i alle særprogrammerne, idet det alt efter behov suppleres af et minimalt antal specifikke regler for de enkelte programmer. Reglerne for formidling og nyttiggørelse vil normalt variere alt efter omfanget af Fællesskabets støtte, som afhænger af projektets markedsmæssige muligheder. For intellektuel ejendomsret vil der gælde en mere fleksibel ordning, som gør det muligt for kontrahenter at forhandle særlige aftaler, navnlig vedrørende enerettigheder, i overensstemmelse med de gældende konkurrenceregler. Denne vil blive suppleret med en strengere overvågning af forpligtelsen til at udnytte resultaterne, hvor planen for implementering af teknologi spiller en mere fremtrædende rolle. Udvikling tå praktiske metoder til gennemførelse af programmet, som er forenelige med den nye indfaldsvinkel for det femte rammeprogram, og som skaber mere generelle forbedringer i effektiviteten af forvaltningen. Disse emner er rejst ved flere møder i Rådet (forskning). Det femte rammeprograms nye opbygning vil åbne mulighed for at forenkle og forbedre høringsproceduren med erhvervslivet, det videnskabelige miljø og brugerne gennem mekanismer, der anvendes konsekvent i hele programmet. Kommissionens oprindelige ideer på dette område blev i slutningen af 1997 debatteret uformelt med ministrenes personlige repræsentanter. Der blev desuden gjort bestræbelser på at arbejde videre med konklusionerne fra seminaret i juni 1996 om forvaltning af forskningsprogrammer ved udviklingen af de driftsmæssige aspekter af det nye rammeprogram (se også afsnit 4). 1. 3. IVÆRKSÆTTELSE AF DEN FØRSTE HANDLINGSPLAN FOR INNOVATION I EUROPA I 1997 fortsatte arbejdet med at nå målene med den første handlingsplan om innovation gennem en række koordinerede initiativer. Kommissionens aktiviteter, der mobiliserer dens forskellige relevante tjenestegrene (innovation, det indre marked, SMV, industri, undervisning og uddannelse, forskning og udvikling), fokuserer i denne første fase hovedsageligt på 5 områder: • Beskyttelse af intellektuel ejendomsret: Kommissionen vedtog d. 24. juni 1997 grønbogen om fællesskabspatenter og det europæiske patentsystem. Grønbogen lancerede en debat, der skulle resultere i konkrete forslag med henblik på at forenkle patentsystemet samtidig med, at det gøres mere effektivt og billigere. For at bevidstgøre aktørerne inden for innovation om omfanget af intellektuel ejendomsret, dannede den ligeledes rammerne om Innovation- 11 Forslag til Rådets afgørelse om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning for Det samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik på gennemførelse af det femte forskningscentres og Europæiske Fællesskab (1998-2002). Forslag til Rådets afgørelse om regler for virksomheders, for Det europæiske universiteters deltagelse i forskning med henblik på gennemførelse af det femte rammeprogram Atomenergifællesskab(l998-2002);KOM(97)587, 15. 12. 1997. Bemærk at reglerne for formidling, for sa vidt angår Euratom-rammeprogrammet, fremgår af selve Euratom-traktaten. rammeprogram programmet, en bistands- og informationstjeneste, der henvender sig til deltagerne i Fællesskabets forskningsprogrammer, andelig er der gjort fremskridt for så vidt angår beskyttelsen af innovationer inden for sektorer i kraftig udvikling, såsom bioteknologi : med hensyn til bioteknologiske opfindelser har Kommissionen fremsat et forslag til et ændret direktiv, som Europa-Parlamentet har afgivet en positiv udtalelse om, og som blev genstand for en politisk aftale i Rådet (det indre marked) i november 1997. Finansiering af innovation: der er blevet lagt særlig vægt på mobilisering af privat kapital til dette formål, således at Europa kan indhente sin forsinkelse på dette område, der er af afgørende betydning for innovation. Rådet (forskning) d. 10. november 1997 anerkendte det berettigede i en fællesskabsdimension omkring dette spørgsmål og det velbegrundede i en indsats via rammeprogrammet for forskning og udvikling, som gør det muligt i højere grad at tage højde for aspekterne i forbindelse med forskning og konkurrenceevne. Endvidere vil den kraftige tilskyndelse til finansiering af innovation, som Det Europæiske Råd gav på moderne i Amsterdam og Luxembourg, gøre det muligt i 1998-1999 at frigive store ressourcer (EIB, FEI, fællesskabsbudgettet), til udvikling af den europæiske kapacitet til finansiering af innovative virksomheder og højteknologiske virksomheder. 12 Andre initiativer supplerer disse foranstaltninger: forskellige programmers investeringsfora; indførelsen af en hjælpe- og vejledningstjeneste og af et standardiseringssystem for resultaterne på europæisk plan med hensyn til finansiering af innovation. Lovgivningsmæssige rammer og administrativ forenkling: ud over videreførelsen af SLIM- foranstaltningerne (Forenkling af lovgivningen i forbindelse med det indre marked) og fremme af virksomheder i selskabsform på unionsplan (det europæiske aktieselskab, europæisk økonomisk firmagruppe, udkast til vedtægter for en fælles virksomhed inden for forskning og udvikling), er det vigtigste initiativ på dette område oprettelsen af task forcen BEST, der har mandat til at fremsætte (for Det Europæiske Råd i Cardiff i juni 98) konkrete forslag med henblik på forenkling af de administrative procedurer og forbedring af lovgivningskvaliteten (både på fællesskabsplan og i medlemsstaterne). Undervisning og uddannelse: der er gjort en stor indsats med hensyn til undervisning og uddannelse, navnlig via foranstaltninger, der sigter på at fremme mobiliteten ("Erasmus for lærlingeuddannelser", EUROPASS-Uddannelse, tjenesten CAMPUS VOICE) og på en bedre udnyttelse af informationsteknologierne (initiativet "At lære i informationssamfundet"), samt pilotaktioner, der sigter på at styrke innovationskulturen, og som kan ledsage projekter, der går ud på at udnytte forskningen. Orientering af forskningen mod innovation: forberedelsen af det femte rammeprogram har gjort det muligt at tage højde for denne prioritet. Forslaget til det femte rammeprogram er faktisk mere koncentreret (4 tematiske programmer og 3 horisontale programmer), og målsætningerne for alle programmerne omfatter udtrykkeligt innovation. Inden for disse tematiske programmer, sigter "nøgleaktioner" mod at lette udviklingen af målrettede industrielle applikationer. Endelig har Kommissionen truffet foranstaltninger til en bedre udnyttelse af Det Fælles Forskningscenters knowhow og kompetence. 12 De foranstaltninger, der er truffet, har hovedsageligt til formål bedre at dirigere kapitalen (navnlig den kapital) mod de tidlige faser af innovative projekter. Således indgår pilotprojektet I-TEC, der under Innovation-programmet, i denne indsats. Det hjælper således selskaber med varig kapacitet til evaluering og forvaltning af højteknologiske projekter. blev lanceret i juli 1997 risikovillig kapital til at opnå en risikovillige På topmødet om beskæftigelse d. 20. -21. november 1997 bekræftede stats- og regeringscheferne højtideligt nødvendigheden af at stimulere forskning, innovation og iværksætterånd for at bidrage til nedbringelse af arbejdsløsheden i Europa. Fortsat gennemførelse af handlingsplanen for innovation i 1998 vil forblive en af Kommissionens prioriteter særlig på områderne intellektuel ejendomsret, adgang til finansiering, administrativ forenkling og udvikling af iværksætterånden. 2. ANDRE VIGTIGE ASPEKTER AF FÆLLESSKABETS FORSKNINGSPOLITIK I 1997-1998 2. 1. TILLÆGSBEVILLING TIL DET FJERDE RAMMEPROGRAM Forhandlingerne om Kommissionens forslag fra januar 1996 om en tillægsbevilling til det fjerde rammeprogram fortsatte igennem 1997, efter at Kommissionen i november 1996 fremlagde et ændret forslag til en tillægsbevilling på 100 mio. ECU. I Rådets fælles holdning fra den 27. januar 1997 bekræftede man dette beløb, hvorimod Europa-Parlamentet ved andenbehandlingen den 13. marts 1997 vedtog 5 ændringsforslag, der ville medføre en forøgelse af tillægsbevillingen til 200 mio. ECU. Da Rådet forkastede disse ændringsforslag, nedsatte man et forligsudvalg, som mødtes to gange, den 9. og 23. september. Resultatet af forligsarbejdet var en aftale om en tillægsbevilling på 115 mio. ECU, hvilket blev officielt bekræftet i Parlamentets og Rådets afgørelse i december 1997'\ En væsentlig del af den ekstra støtte tildeles forskning i smitsom spongiform encephalopati. Forøgelsen på 15 mio. ECU i forhold til Kommissionens ændringsforslag (og Rådets fælles holdning) afspejler øget tildeling af midler til forskning i søgning efter og destruktion af landminer og indføjelse af et ekstra tema inden for ikke-nuklear energi efter ønske fra Parlamentet. 2. 2 C R E ST OG K O O R D I N E R I N G EN M E L L EM POLITIKKER: F Æ L L E S S K A B S P O L I T I K K E R NE OG DE N A T I O N A LE I løbet af 1997 blev CREST's (Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning) arbejde kraftigt påvirket af forberedelsen af det femte rammeprogram. Dette kom navnlig til udtryk i udtalelser om forskellige dokumenter, som Kommissionen havde udarbejdet med henblik herpå. Der er navnlig tale om udtalelsen om Kommissionens andet arbejdsdokument om det femte rammeprogram14 og udtalelsen om det videnskabelige og teknologiske indhold af Kommissionens formelle forslag til det femte rammeprogram15. Disse udtalelser har bl. a. vist, at CREST delte Kommissionens ønske om koncentrering, og at udvalget stillede sig positivt til begrebet "nøgleaktioner" og generiske teknologier. Andre emner er ligeledes blevet drøftet i udvalget, navnlig koordinering af FTU-politikkerne og evaluering af Fællesskabets FTU-aktiviteter. Med hensyn til sidstnævnte har CREST afgivet en positiv udtalelse om de femårige evalueringer og tilsynet med særprogrammerne og rammeprogrammet samt om årsrapporten 1997. Med hensyn til koordineringen mellem fællesskabspolitikken og de nationale FTU-politikker (art. 130H) har Kommissionen navnlig koncentreret sig om en videreførelse af informationsudvekslingen omkring de nationale FTU-aktiviteter i de ad hoc-udvalg, der er nedsat i henhold til Rådets 13 Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2535/97/EF af 1. december 1997; EFT L 347/1,18. 12. 97. 14 (KOM (97) 47 endelig udgave; dok. CREST/1202/97) 15 (KOM (97) 142 endelig udgave; dok. CREST/1214/3/97 rev. 3) konklusioner af 9. 6. 95. Andre aktioner er blevet videreført omkring indirekte støtteforanstaltninger til FTU, eller lanceret f. eks. vedrørende metoder til planlægning af forskningen i medlemsstaterne og europæiske partnerskaber i nationale FTU-programmer. CREST lagde i sine første konklusioner16 om udveksling af information om nationale FTU-aktiviteter vægt på betydningen af det allerede udførte arbejde og aktionens permanente karakter. Et seminar med ordførerne for ad hoc-udvalgene, som Kommissionen organiserede i oktober 1997 med deltagelse af repræsentanter for IRDAC, ESTA og CREST, muliggjorde en frugtbar udveksling af erfaringer og bedste praksis. CREST udsendte på grundlag af resultaterne af dette seminar i december 1997 sin anden række af konklusioner17, hvori det fremhævede aktionens styrke og svagheder. Det erkendte således, at udveksling af information giver et bedre kendskab til og en gensidig forståelse af de nationale FTU-aktiviteter, og at det er et godt instrument til identificering af de områder, hvor koordineringen kan styrkes. Denne aktivitet pålægger imidlertid ordførerne en tung opgave med at meddele information om nationale aktiviteter (med deraf følgende sammenligningsproblemer), som ikke altid prioriteres, som den burde, og som ikke er tilstrækkelig synlig. For at råde bod på disse svagheder har CREST og Kommissionen præciseret de aktiviteter, der overdrages til ad hoc-udvalgene, idet de har lagt vægt på, at aktiviteterne skal være klart orienteret mod de udvalgte prioriterede områder, og at der skal skelnes klart mellem det, som ad hoc-udvalgene selv kan gennemføre, navnlig gennem vedtagelse af arbejdsprogrammet, og det, der skal overlades til CREST til udtalelse og fremtidige aktioner. Det blev understreget, at ordførerne spiller en rolle som lokomotiv og bør understøttes yderligere, og at det er nødvendigt at fremme formidlingen af ad hoc- udvalgenes rapporter og arbejde. Kommissionen vil i løbet af det første halvår af 1998 organisere en ny workshop med ordførerne for at fortsætte udvekslingen af synspunkter og erfaringer og for at sikre, at der tages behørigt hensyn til CREST's konklusioner. Kommissionen vil analysere årsrapporterne 1997 for at uddrage de vigtigste budskaber, der fremgår af ad hoc-gruppernes arbejde, og de fremtidige retningslinjer, navnlig tilpasning af aktiviteterne under femte rammeprogram. I 1998 vil CREST's aktiviteter endnu være mærket af debatten om femte rammeprogram. I begyndelsen af 1998 vil udvalget således drøfte det videnskabelige og teknologiske indhold i Kommissionens arbejdsdokument om særprogrammerne (KOM (97) 553), idet det navnlig baserer sig på det arbejde, der udføres af ad hoc-grupperne, nedsat med henblik herpå. Udvalget giver således Kommissionen et bidrag til og en belysning af det videnskabelige og teknologiske indhold i særprogrammerne. Udvalget vil ligeledes drøfte andre emner i løbet af 1998 som f. eks. den anden europæiske rapport om indikatorerne for videnskab og teknologi og det internationale FTU-samarbejde. Udvalgets arbejdsprogram på mellemlang sigt vil blive ajourført. 2. 3. RÅDGIVENDE UDVALG Det Rådgivende Udvalg for Industriel Forskning og Udvikling (IRDAC) De store emner, som IRDAC har beskæftiget sig med, var det femte rammeprogram og innovation. IRDAC fremlagde på sit plenarmøde i oktober 1997 sin udtalelse om særprogrammerne under det femte rammeprogram for Edith Cresson, og udvalget påbegyndte drøftelserne om en ændring af standardkontrakten i lyset af gennemførelsen af dette nye rammeprogram. Udvalget har udsendt en rapport om reglerne for deltagelse og formidling og vil fortsætte sine aktiviteter på dette område som 16 (dok. CREST/1206/97) 17 (dok. CREST/1220/97) bidrag til forberedelsen af anvendelsesbestemmelserne og af standardkontrakten. Endvidere har udvalget ved lejligheder udtalt sig om programmets opbygning, dets budget og sammensætningen af dets rådgivende strukturer. flere IRDAC har ligeledes udtalt sig mere generelt om innovation og de betingelser, der er nødvendige for udviklingen heraf. Udvalget har således fremlagt sin holdning til handlingsplanen for innovation og til de juridiske og lovgivningsmæssige rammer for FTU og innovation. Risikovillig kapital har været genstand for to rapporter, den første om forbindelserne mellem den risikovillige kapital og den højteknologiske sektor og den anden, som er under udarbejdelse, analyserer de aktioner, som Kommissionen har gennemført for at sikre forbindelsen mellem den risikovillige kapital og Fællesskabets FTU. Tre andre rapporter fra IRDAC er bemærkelsesværdige: udtalelsen om aftalen om videnskabeligt og teknologisk samarbejde mellem EU og USA, forslaget om et europæisk system for stipendier til industrien inden for rammerne af det femte rammeprogram og udtalelsen om forvaltningen af Fællesskabets FTU-programmer. IRDAC har planer om at organisere rundbordsdrøftelser om statsstøtten inden for FTU, om den europæiske industris anvendelse af «outsourcing»; endelig vil udvalgets årlige seminar omhandle FTU's og innovations bidrag til konkurrenceevne og beskæftigelse. Kommissionær Papoutsis rejste på det seneste møde sidstnævnte spørgsmål i forbindelse med SMV. Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi (ESTA) I 1997 bidrog ESTA aktivt til debatten om det femte rammeprogram, antallet af medlemmer blev samtidig reduceret fra omkring 100 til 64, og der blev valgt ny formand og en ny og mindre bestyrelse for ESTA. Der blev i starten af 1997 udarbejdet separate rapporter om hvert af de tre prioriterede tematiske emner, der blev fremsat i Kommissionens arbejdsdokument "Forske for fremtiden". Disse rapporter indeholdt et strategisk input om udviklingen og gennemførelsen af programmerne forud for de formelle forslag. Rapporterne blev suppleret af en række møder mellem små grupper af ESTA- medlemmer og forskningsledere, hvor man diskuterede særlige detaljer ved programmet. ESTA ydede desuden bidrag til udviklingen af de horisontale programmer, idet man arrangerede en rundbordskonference om internationalt samarbejde og behandlede en række spørgsmål vedrørende forøgelse af det menneskelige potentiale, ekspertcentre og forskeruddannelsesnet. Der blev desuden tilrettelagt en sonderende rundbordskonference med deltagelse af eksperter fra de største europæiske, akademiske organisationer for at undersøge, hvilket bidrag samfundsforskere kan yde til realiseringen af EU's mål inden for forskning og beslægtede områder. forskningsinfrastruktur, såsom Ved ESTA's plenarmøde i marts 1998 blev der udarbejdet anbefalinger for det femte rammeprogram på længere sigt inden for fire områder, som alle vil komme i betragtning ved fremtidige ESTA- aktiviteter18: støtte til forskningsinfrastrukturer; internationalt samarbejde inden for videnskab og teknologi med de central- og østeuropæiske lande; forbindelsen mellem det femte rammeprogram og handlingsplanen for innovation med vægt på højteknologiske små og mellemstore virksomheder; regionernes tiltrækningskraft, kritisk masse og konkurrenceevne. 18 Den nye bestyrelse for ESTA har udarbejdet en arbejdsplan for 1998, og på grundlag af denne har man opdelt ESTA's aktiviteter i fire områder: i) ESTA-projekter vedrørende rådgivning om FTU-aktiviteter, der gennemføres af Commissionen; ii) projekter af længere varighed, der gennemføres på ESTA's eget initiativ; i i i) aktiviteter der skal fastholde det konstruktive forhold til de største FTU-organisationer i Europa og på internationalt plan; iv) bidrag til fremme af en videnskabelig og teknologisk kultur i Europa og debat på europæisk plan. ESTA opmuntrede desuden til udvikling af en iværksætterkultur på universiteterne i sin rapport om akademisk og industrielt forskningssamarbejde i Europa og gennemførte i samarbejde med de største nationale forskningsråd en undersøgelse af europæisk videnskabs stærke og svage sider. IRDAC's og ESTA 's fremtidige opbygning Et væsentligt aspekt ved gennemførelsen af det femte rammeprogram består i øget inddragelse af aktører, der beskæftiger sig med fællesskabsforskningen og forvaltningen heraf. Der er gjort bestræbelser på at udvikle nye høringsprocedurer med henblik på at nå dette mål. Det er navnlig Kommissionens hensigt, at ESTA og IRDAC skal omdannes til et enkelt "to-kammer" organ, der rådgiver om rammeprogrammet og Fællesskabets som sådan. Det nye ESTA/IRDAC vil holde kontakt med de eksterne rådgivende grupper, der vil blive nedsat som rådgivnings- af rammeprogrammet i relation til nøgleaktionerne mellem Kommissionen og de forskellige berørte parter (forskere, erhvervsfolk, brugere). og kommunikationskanaler forskningspolitik gennemførelse forkusering vedrørende og 2. 4. ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 1997 var et vigtigt år innovationspolitikken og for koordineringen mellem FTU- og strukturpolitikkerne i lyset af forberedelsen af det femte rammeprogram for forskning og udvikling og reformen af strukturfondene. Analyserne af den nye meddelelse "Styrkelse af samhørigheden og konkurrenceevnen gennem forskning, teknologisk udvikling og innovation"19 har gjort det muligt at øge kendskabet til spørgsmålet og har fremmet gensidig overførsel af ekspertise i Kommissionens tjenestegrene og dermed koordineringsprocessen. Koordineringen mellem FTU- og innovationspolitikken og samhørighedspolitikken har draget fordel af de retningslinjer, der er fastlagt i Agenda 2000, som lægger særlig vægt på økonomisk og social samhørighed og på videnpolitikkerne samt af udkastet til Model til udvikling af Fællesskabets rum (Schéma de Développement de l'Espace Communautaire, SDEC), som blev godkendt af det uformelle Råd (ministrene med ansvar for fysisk planlægning) i Noordwijk i juni 1997, der understregede betydningen af adgang til viden på hele Den Europæiske Unions område. i til tendens af FTU anvendelse fællesskabsstøtterammerne Med hensyn til strukturfondene bekræftede de undersøgelser, der blev gennemført i forbindelse med udarbejdelsen af "Anden europæiske rapport om indikatorerne for videnskab og teknologi", den enkelt stigende programmeringsdokumenterne inden for mål nr. 1,2 og 5b. Procentdelene af aktioner med tilknytning til FTU og innovation er i perioderne 1989-93 og 1994-99 steget fra henholdsvis 2,92 % til 5,37 % (mål nr. 1); 11,50 % til 16,80 % (mål nr. 2); og 1,43 % til 2,06 % (mål nr. 5b). De samlede midler, der er afsat til foranstaltninger i tilknytning til FTU og innovation, er dog forblevet nogenlunde stabile og beløb sig for perioden 1994-1999 til 8 518 mio. ECU, dvs. 5,6 % af de disponible bevillinger. Der er blevet iværksat en mere nøjagtig evaluering omfattende elementer af kvalitativ karakter af den plads, til 1999, baseret på FTU og midtvejsevalueringen af de strukturelle instrumenter for perioden 1994-1999 (foreløbige resultater vil være tilgængelige i midten af 1998). innovation er tildelt i perioden 1994 i strukturfondene og i Man har samtidig kunnet påvise20, at der pågår en indhentningsproces i størstedelen af de ugunstigt stillede regioner (mål nr. 1). Med hensyn til rammeprogrammerne har disse regioner endvidere haft " KOM (98) 275, 27. 05. 1998. 20 2. europæiske rapport om indikatorerne for videnskab og teknologi 1997, EUR 17639. større succes end tidligere, idet den finansielle deltagelsesprocent var på henholdsvis 8,95 % og 8,77% i det fjerde og det tredje rammeprogram, hvilket er lidt over disse regioners andel af forskningspersonalet. I 1997 var deltagelsen (antallet af deltagere) fra mål nr. 1-regioner på 12,6 %, og fællesskabsbidraget til projekter med deltagelse af mindst en mål nr. 1 -region var på 47% (52% for aktion 1). Rammeprogrammets aktion har således suppleret strukturfondenes aktion med hensyn til forbedring af forskningskapaciteten i de ugunstigt stillede regioner, idet den gør det muligt for forskere fra disse regioner at deltage i internationale forskningsprojekter på højt plan og at blive integreret i netværk. Alene i 1997 blev der f. eks. knyttet 13 463 samarbejdsforbindelser mellem samhørighedslandene (Irland, Portugal, Spanien og Grækenland) og Unionens andre medlemsstater ud af i alt 56 478 (dvs. 23,8 % af de knyttede forbindelser). Endvidere bidrog hvert af de fire aktionsområder i det fjerde rammeprogram (1994-1998) i 1997 til den økonomiske og sociale samhørighed gennem forskellige midler lige fra deltagelse i programmer af særlig interesse for disse regioner (miljø, socioøkonomisk forskning osv. ) til adgang til programmer for forskeres uddannelse og mobilitet, via internationalt samarbejde, fremme af innovation og formidling af resultater. Innovations - Programmet (formidling og nyttiggørelse af forskningsresultater) spillede fortsat en hovedrolle i udviklingen af rammeprogrammets samhørighedsaspekter. Det tætte samarbejde med strukturfondene er fortsat, og man har støttet 40 nye regioner i deres bestræbelser på at fastlægge en Regional strategi for innovation og teknologioverførsel (RITTS). En stor del af disse projekter gennemføres i ugunstigt stillede regioner, som gennem et paneuropæisk net far adgang til ekspertise og god praksis. Nettet af innovationsformidlingscentre har aktivt fremmet den tværnationale strøm af teknologier til ugunstigt stillede regioner, hvor den industrielle opbygning skaber problemer med hensyn til udbredelse eller utilstrækkelig lokal infrastruktur til at opfylde de teknologiske behov. Oplysningsaktiviteter vedrørende innovation har vist sig at være et effektivt middel til overførsel af knowhow fra de nordiske lande til ugunstigt stillede regioner. For eksempel fandt halvdelen af de 20 workshops, der i 1997 blev gennemført i europæiske byer inden for byøkologi, sted i ugunstigt stillede regioner. Endelig er mere end 20% af de 74 partnere, der blev udvalgt efter den tredje indkaldelse af (i 65 projekter), fra regioner under mål nr. 1, 2 eller 6 teknologioverførselsprojekter (samhørighedsdimensionen var en del af udvælgelseskriterierne). Samtidig med at formidling og nyttiggørelse af resultaterne tillægges større betydning, vil det femte rammeprogram21 fokusere på løsningen af en snæver række af socioøkonomiske problemer gennem indførelsen af et nyt instrument, som udgøres af nøgleaktionerne, hvoraf nogle er af særlig interesse for de ugunstigt stillede regioner: "Bæredygtig forvaltning og vandkvalitet", "Bæredygtigt landbrug, fiskeri og skovbrug, herunder integreret udvikling af landdistrikter", "Systemer og tjenester for borgerne", "Bæredygtig mobilitet og intermodalitet" og "Fremtidens by og den kulturelle arv". har gennem Kommissionen sit bevidstgørelsesarbejde over for de berørte personer på nationalt, regionalt eller lokalt plan, via problemerne omkring økonomisk udvikling, FTU og innovation22. Rækken af seminarer, der blev indledt i 1994, afsluttedes i marts 1998 i Danmark. Den skulle frem til år 2000 muliggøre en hurtigere af mobiliseringsseminarer tilrettelæggelsen videreført Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998- 2002), KOM(97) 142 af 30. april 1997 «Videnskab og Teknologi - optimering af virkningerne af «Strukturfondenes « FTU-politik, regionalpolitik og strukturpolitik», Metz (FR), 21. 11. 1997 forskning og i regionerne», Liverpool teknologisk udvikling», GrOningen fremme (UK), 18. 04. 1997 (NL), 20. 06. 1997 10 og mere effektiv integrering af FTU- og innovationsdimensionen i strukturfondenes kommende periode 2000-2006. I lyset af den fremtidige udvidelse iværksatte Kommissionen i 1997 en undersøgelse21 med det formål at måle de teknologiske forskelle mellem EU og østlandene. Denne undersøgelse danner grundlaget for drøftelserne af behovet for strukturel og funktionel støtte til FTU- og innovationssystemerne i ansøgerlandene. Konklusionerne på denne undersøgelse blev præsenteret i Wien i november 1997. 2. 5. INTERNATIONALT SAMARBEJDE I forbindelse med globaliseringen af viden og af økonomierne, udvidelsen af Unionen, den igangværende udvikling af de videnskabelige og teknologiske forbindelser med vækstøkonomier og i lyset af det femte rammeprogram understregede Rådet den 14. -15. maj 1997 den voksende betydning af samarbejde inden for FTU. Et sådant samarbejde, der navnlig omfatter en "europæisk merværdi", bidrager til at gøre den europæiske knowhow inden for videnskab og teknologi mere synlig i verden særlig i sammenligning med USA og Japan. Det fremmer ligeledes de økonomiske og kommercielle forbindelser og bidrager til forbedring af Unionens konkurrencedygtighed og til gennemførelsen af andre sektorielle politikker og eksterne politikker. De aktioner, der blev gennemført i 1997, indgår i rammerne for den strategi på mellemlang sigt, som er fastlagt i meddelelsen om perspektiverne for internationalt samarbejde24. Man har bestræbt sig på at styrke ansøgerlandenes deltagelse i aktion 2 "internationalt samarbejde" samt i andre særprogrammer under det fjerde rammeprogram med støtte fra samme aktion 2. Der blev (den 14. maj) afholdt et møde inden for rammerne af den "strukturerede dialog" mellem forskningsministrene fra ansøgerlandene og fra Unionen, og på dette møde blev man enige om navnlig at intensivere dialogen omkring FTU- politikken og at undersøge mulighederne, herunder på det finansielle område, for at lette disse landes deltagelse i det femte rammeprogram. For så vidt angår de udviklede lande er der mellem EU og USA blevet underskrevet en aftale om samarbejde omkring videnskab og teknologi, som indgår i forlængelsen al" den transatlantiske handlingsplan, der blev underskrevet i december 1995, og som har til formål at tilskynde til og lette udviklingen af videnskabeligt samarbejde på områder af fælles interesse. Der er indledt forhandlinger med Rusland om en samarbejdsaftale, der har til formål med tiden at udvide og stadfæste det nuværende samarbejde mellem Rusland og EU, hvilket bl. a. forudsætter en løsning af problemerne i forbindelse med beskatning og beskyttelse af intellektuel ejendomsret. For så vidt angår vækstøkonomierne har Europa-Parlamentet vedtaget en positiv beslutning vedrørende Kommissionens "Fremme af FTU-samarbejdet med vækstøkonomierne", der over for disse lande, som både er EU's partnere og konkurrenter, fastlægger en selektiv samarbejdspolitik baseret navnlig på indgåelse af samarbejdsaftaler. For så vidt angår udviklingslandene offentliggjorde Kommissionen efter konferencen om partnerskab for forskning tilrettelagt i fællesskab af det nederlandske formandskab og Kommissionen (Leiden, marts 1997) en meddelelse om "videnskabelig og teknologisk forskning: et strategisk element i Den 21 "Impact de l'élargissement de l'Union Européenne vers les pays d'Europe centrale et orientale associés sur les politiques de RTD et d'Innovation et les politiques structurelles" ("Virkningerne på FTU- og innovationspolitikkerne og på strukturpolitikkerne af Den Europæiske Unions udvidelse med de associerede central- og østeuropæiske lande"), Coopers &Lybrand, 09. 03. 1998 24 KOM (95) 489 endelig udgave. 18. 10. 1995 11 Europæiske Unions samarbejde med udviklingslandene" , som Rådet (udviklingssamarbejde) vedtog i en resolution den 5. juni. Det overordnede mål er at anvende FTU som en afgørende faktor for bæredygtig udvikling og til at lette integreringen af udviklingslandene i den globale økonomi. Denne strategi er baseret på fire hovedprincipper: partnerskab, differentiering, "mainstreaming" af FTU og en integreret fremgangsmåde til løsning af problemer, hvor man kombinerer institutionel udvikling, styrkelse af forskningskapaciteten og internationalt videnskabeligt og teknologisk samarbejde. Sammenhængen mellem FTU og udenrigspolitikken vil blive sikret gennem koordination af de to metoder, der er til rådighed - videnskabeligt og teknologisk samarbejde (gennem INCO-DC- programmet) og officielle udviklingsbistandsprogrammer. En mere aktiv koordination med for alle områder af medlemsstaterne bør yderligere udviklingssamarbejde på grundlag af et globalt partnerskab med udviklingslandene. forøge virkningen af FTU inden Gennem en udvidelse af EØS-aftalen er der åbnet mulighed for, at EØS-landene (Norge, Island, Liechtenstein) fortsat kan deltage i det fjerde rammeprogram, og deres deltagelse har været tilfredsstillende. Med hensyn til de andre rammer for internationalt samarbejde gjorde COST- ministerkonferencen (juni 1997) det muligt at bekræfte medlemsstaternes og Kommissionens interesse for dette regeringsinitiativ vedrørende koordinering af den europæiske forskning. Der er indledt indgående drøftelser mellem Kommissionens tjenestegrene og repræsentanter for Eureka om retningslinjerne for en øget interaktion mellem Eureka, Cost og rammeprogrammet med det formål at fremme en optimal udnyttelse af resultaterne af den europæiske forskning. 3. FORSKNINGSAKTIVITETERNE RAMMEPROGRAMMERNE I 1997 OG GENNEMFØRELSE AF Unionens FTU-politik mobiliserer et stigende antal forskere i Unionen, og den støtter og tilskynder til europæiske netværk af ubestridt kvalitet; den indtager en vigtig plads i alle fællesskabsaktiviteterne26. Disse netværk knytter på en mere og mere forskelligartet måde virksomhederne, universiteterne og forskningscentrene sammen på et tværnationalt grundlag: for de tre første år af gennemførelsen af det fjerde rammeprogram var virksomhedernes, universiteternes og forskningscentrenes andel af den samlede europæiske deltagelse i aktioner med omkostningsdeling27 under første aktion i det fjerde rammeprogram på henholdsvis 43%, 28% og 23%. 3. 1. VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE INDSATSER OG RESULTATER 1997 har givet en lang række resultater af FTU-projekter på fællesskabsplan, der nogle gange indirekte og/eller på lang sigt, bør bidrage til at forbedre livskvaliteten i Europa: kortlægning af flere levende organismers genom, udvikling af en meget effektiv model til udarbejdelse af klimatiske forudsigelser i Europa, udvikling af flere innovative produktionsteknologier, iværksættelse af en international kampagne med henblik på en undersøgelse af nedbrydningen af ozonlaget over Europa osv. Men formålet med fællesskabsprogrammerne er også på en lidt mere diffus, men ligeså vigtig måde at understøtte de videnskabelige, tekniske og industrielle kredse i Europa. Fællesskabsfinansieringen gør det muligt at oprette hundredvis af netværk og konferencer og giver anledning til tusindvis af KOM (97) 174,25. 04. 1997. Næsten 3 000 mio. I-Cl I og omkring 4% aH'ællesskabsbiulgettel (jl. tabel 10 og 11 ). Tallene for 1995, 1996 og 1997 lindes i tabel 5 i rapporterne I30P 1996, 1997 og 1998, l'or sa vidt angår deltagerne fra den Europæiske Union: kategorien "Andre" er på 6%. 12 publikationer og patenter - aktiviteter, der bidrager til at stimulere den europæiske videnskabs og teknologis dynamik. For så vidt angår de økonomiske resultater af fællesskabsaktiviteterne er en stor merværdi af fællesskabsprogrammerne koordineringen af forskningen: på mange områder ligger Europa i spidsen - som f. eks. inden for visse miljøsektorer, bioteknologiske sektorer og energisektorer osv. - takket være den koordinering af forskningen, som de europæiske programmer muliggør, en koordinering, der ikke findes - eller i mindre grad findes - hos visse af vore konkurrenter. Samling af data og ekspertise er et andet aspekt af denne "merværdi på europæisk plan", som f. eks. på det medicinske område gør det muligt at fremskynde udviklingen af behandlingsformer: • • det er navnlig takket være undersøgelser gennemført parallelt i flere medlemsstater og finansieret over programmet for biomedicin og sundhed, at vi i væsentlig grad har kunnet øge vor forståelse af visse former for kræft; det er ligeledes et epidemiologisk overvågningsnet, der modtager støtte fra Den Europæiske Union, der opsporede de første ti atypiske tilfælde af Creutzfeldt-Jakob syndromet, der mistænkes for at have en forbindelse til "kogalskab". Faktisk er det, fordi fællesskabsprojekterne udvælges på grundlag af deres kvalitet, at størstedelen af de europæiske forskerteams er nået frem og holder sig i spidsen inden for deres felt. For blot at nævne et enkelt eksempel er det takket være TMR-programmet, at fænomenet telekinetisk kvanteflytning, der gør det muligt at udvikle nye generationer af computere, blev opdaget. Men disse interessante videnskabelige og tekniske resultater bør ikke overskygge det faktum, at Unionens største svaghed ikke ligger i dens forskningspotentiale, men i omsætningen af resultaterne af denne forskning i økonomiske og kommercielle værdier. Forbedring af denne situation er også et af målene i rammeprogrammet, der gennem Innovation-programmet og de andre særprogrammer har til formål at fastlægge rammer i Europa, der er favorable for innovation. ESPRIT oprettede således i 1997 som opfølgning til initiativer gennemført navnlig af GD XIII-D et årligt "Investeringsforum", der skal fremme etableringen af forbindelser mellem virksomheder inden for IT og investorer i innovation. Andre lignende initiativer er blevet lanceret, særlig på det bioteknologiske område (første konference i forummet "Bioteknologi og finansiering"). 3. 2. OPFØLGNING AF RAMMEPROGRAMMERNE I overensstemmelse med de retlige afgørelser på området er gennemførelsen af hvert af de 18 særprogrammer og selve rammeprogrammet blevet evalueret af eksterne paneler med eksperter fra medlemsstaterne; evalueringsarbejdet for 1997 blev afsluttet sidst i marts 1998. Det panel, der evaluerede rammeprogrammet, bestod af 8 ledende eksperter med Prof. J. Viana Baptista, næstformand i IRDAC, som formand. Da evalueringen blev gennemført i den periode, hvor debatten om det femte rammeprogram var i gang, rettede panelet i sine overvejelser særlig opmærksomheden mod den indfaldsvinkel, der er fastlagt for det kommende rammeprogram, og de aktioner i 1997, der er forløbere for denne nye indfaldsvinkel. Panelet fremhævede de væsentlige forbedringer, som Kommissionens tjenestegrene allerede har gennemført inden for flere områder af programforvaltningen, og Kommissionens bestræbelser på at tage resultaterne fra tidligere evalueringer i betragtning. Det konkluderede, at rammeprogrammet alt i alt udvikler sig i en positiv retning, og at der er opnået væsentlige resultater inden for særlige områder. 13 Man bemærkede forbedringer med hensyn til behandling af forslag, oplysninger til ansøgere, nedbringelse af overtegningen, fleksibilitet og koordination i forvaltningen samt samarbejde mellem programmerne. Panelet understregede en række områder, der fortjener yderligere opmærksomhed, navnlig med hensyn til udvikling af programmet på langt sigt, såsom udvikling af et detaljeret koncept for europæisk merværdi, der skal anvendes ved udarbejdelse af programmer/udvælgelse af forslag og understøtte output-foranstaltninger og teknikker til konsekvensvurdering. 3. 3. INDGÅEDE KONTRAKTER OG BETALINGER I 1997: ÅRSOPGØRELSE OG RAMMEPROGRAMMER De statistiske og budgetmæssige data (jf. bilag II, tabel 1-3B, 5-7) vedrører de kontrakter, der er indgået i 1997 samt igangværende projekter under samtlige rammeprogrammer. Disse data angår Fællesskabets og Euratoms rammeprogrammer, hvis finansieringsstrukturer ijerde rammeprogram omfatter tillægsbevillingen, der blev vedtaget i 1997 (tabel 9-11). Indkaldelserne af forslag (tabel 4 og 8) vedrører årene 1997 og 1998. for det Tabel 1-8 viser, at Kommissionen i 1997 modtog næsten 24 000 forslag som svar på indkaldelserne af forslag, og at der er indgået over 7 000 kontrakter og tillægskontrakter svarende til næsten 3 mia. ECU28 og tæt ved 24 000 deltagere. Den 31. december 1997 var over 11 000 projekter under gennemførelse, heraf over 10 500 under det fjerde rammeprogram alene. De 6 300 kontrakter, der blev indgået i 1997 omfatter i gennemsnit 3,8 deltagere, 2,6 medlemsstater og svarer til en gennemsnitlig finansiering på 0,41 mio. ECU (tabel 2), hvilket er lidt under de foregående år: dette forklares med den voksende succes for teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV og ledsageforanstaltninger, der voksede fra 9,5% af beløbet for kontrakter indgået i 1996 til 13,6 % i 1997. De samordnede aktioner repræsenterer 6,9% af deltagelsen i 1997. For så vidt angår aktioner med omkostningsdeling (AFP), blev der i 1997 som i 1996 indgået over 4 000 projekter, hvilket gav anledning til næsten 18 000 deltagere. Hvis man tager højde for tillægskontrakterne (der næsten udelukkende vedrører aktioner med omkostningsdeling), er der siden begyndelsen af fjerde rammeprogram blevet underskrevet næsten 9 700 kontrakter til en værdi af 7,1 mia. ECU med over 46 500 deltagere. Et gennemsnitsprojekt (AFP) er hermed på 0,73 mio. ECU, 4,8 partnere og 3,2 medlemsstater. I overensstemmelse med forvaltningsregnskabet tages der højde for samtlige interventionsbevillinger til fællesskabsforskningen (herunder konkurrencebaserede aktiviteter29 til videnskabelig og teknisk støtte) i forbindelse med betalingerne i tabel 1, dvs. 2 487 mio. ECU under tredje rammeprogram (tabel 3A), 2 188 mio. ECU under fjerde rammeprogram (tabel 3B). For så vidt angår samtlige budgetmæssige forpligtelser i forbindelse med rammeprogrammerne, der ud over interventionsbevillinger omfatter administrationsudgifter og direkte aktioner (FFC), indeholder tabel 9 en fordeling af finansieringen, herunder tillægsbevillingen til de forskellige særprogrammer. Tabel 10 og 11 indeholder en oversigt over de budgetmæssige forpligtelser (1984-1998) under Fællesskabets FTU-rammeprogrammer i løbende priser og i 1992-priser'0. 28 Forpligtelserne for 1997, for så vidt angår interventionsbevillingerne, er på 3 149 mio. ECU, et tal, der ligger over de kontrakter, der blev indgået i 1997. Generelt forklares forskellen mellem forpligtelserne og de indgåede kontrakter med de kontrakter, der er indgået forpligtelser om, og som først underskrives af samtlige kontrahenter året efter. 29 I 1997 som i 1996 tages der kun højde for disse i forbindelse med betalinger. Kvalitative og kvantitative oplysninger om disse findes i tabel 1, s. 48 i denne rapport. 30 De nuværende finansielle overslag blev faktisk vedtaget i 1992 på topmødet i Edinburgh for perioden 1992-1999. 14 3. 4. GENNEMFØRELSE AF RAMMEPROGRAMMERNE OG MÅL FOR DEN EUROPÆISKE FORSKNINGSPOLITIK 3. 4. 1. Virksomhedernes deltagelse Industriens deltagelse i samtlige rammeprogrammer steg i 1997 efter en pause i 1995 og 1996, hovedsageligt på grund af de små og mellemstore virksomheders deltagelse. De kumulerede data for de tre første år af det fjerde rammeprogram viser, at virksomhederne i første aktion udgør 43% af deltagelsen i Den Europæiske Union (18% til de store virksomheder, 25% til SMV) i aktionerne med omkostningsdeling, og 44% af fællesskabsstøtten. under Industriens deltagelse varierer meget afhængigt af særprogrammerne (jf. tabel 5A og 5B). Blandt de fem programmer, hvor virksomhedernes andel i 1997 lå på eller oversteg 50%, var de to vigtigste programmer og materialeteknologi" (16% og 22% af AFP); de store virksomheder spiller den største rolle heri (tabel 5B). De små og mellemstore virksomheder spiller en stor rolle i forhold til de store virksomheder i aktion 3 "Formidling og nyttiggørelse af resultater" (hvor de alene udgør over 46%), inden for transport, hvor de er mere talrige end de store virksomheder, og inden for ikke-nuklear energi. "InformationsteknologiM rammeprogram "Industri- fjerde og 3. 4. 2. Foranstaltninger til fremme af små og mellemstore virksomheders adgang til FTU Særprogrammerne har alle oplevet, at SMVs relative deltagelse er steget mellem 1995 og 1997, så den i henhold til en ny rapport er den højeste blandt alle offentlige FTU-programmer, nationale eller internationale31. SMV repræsenterer i dag 24% af deltagelsen (tabel 5B). Det vigtigste resultat med hensyn til SMV deltagelse" vedrører uden tvivl stigningen i antallet af SMV, der råder over forskningsmidler, og som deltager i kooperative forskningsprojekter. Næsten 5 400 SMV har modtaget finansiering til et projekt af denne type mellem 1995 og 1998: mere end dobbelt så mange som i det tidligere rammeprogram. De teknologifremmende foranstaltninger (TSME) rettet mod SMV har således mellem 1995 og 1997 gjort det muligt for 2 900 SMV at nyde godt af 1 264 sonderingspræmier og for godt 1 900 andre SMV at deltage i et af de 300 igangværende CRAFT-projekter33. Over 80% af de SMV, der modtager en forundersøgelsespræmie, har aldrig tidligere deltaget i et fællesskabsprojekt. En ny undersøgelse34 har gjort det muligt at påvise, at dette gælder for hele det fjerde rammeprogram: 64% af de adspurgte SMV deltog for første gang, mens det for 63% af dem også var første gang, de deltog i et offentligt FTU-program (regionalt, nationalt eller internationalt). Undersøgelsen viste, at rammeprogrammet for forskning og udvikling gør det muligt for SMV at skabe nye kontakter, idet 50% af dem aldrig har arbejdet sammen med en af de partnere, der har deltaget i projekter finansieret " "Anden europæiske rapport om indikatorerne for videnskab og teknologi 1997", KUR 17639, december 1997 12 De 9 300 SMV, der opnås, når man lægger dem, der er opstillet i tabel 5, sammen for årene 1995-1997, fordeler sig på 5 400 SMV, der samarbejder med andre typer af deltagere (store virksomheder, forskningscentre, universiteter) om forskningskontrakter, og 3 900 SMV, der drager fordel af teknologifremmende foranstaltninger. " De 9 300, der opnås, når man lægger dem, der er opstillet i tabel 5, sammen for årene 1995-1997, omfatter kun de organisationer, der har underskrevet en kontrakt med Kommissionen. De associerede kontrahenter som f. eks. de 1 700 SMV, der også modtager støtte som deltagere 1 sonderingspræmier, fremgår ikke af disse tal. Ligeledes nyder en lang række SMV godt af fællesskabsprogrammerne for FTU som underkontrahenter uden, at Kommissionen kan bogføre deres deltagelse eller den finansiering, de har modtaget. 34 "SMV's deltagelse i Den Europæiske Unions fjerde rammeprogram for FTU", der er under udgivelse. 15 under rammeprogrammet. Endvidere har tildelingen af sonderingspræmier øget den andel af projekter indsendt af SMV i 1995 og 1996, som blev udvalgt: fra 28% til 41% for så vidt angår kooperative forskningsprojekter. Med hensyn til CRAFT-projekterne har stigningen været mindre kraftig (fra 47% til 49%), men i dette tilfælde har sonderingspræmierne gjort det muligt for en ny kategori af SMV at deltage i FTU-rammeprogrammet. Med et gennemsnit på 6 til 7 SMV pr. CRAFT-projekt kan man skønne, at de forventede indkaldelser i 1998 vil bringe den samlede deltagelse i det fjerde rammeprogram op på omkring 12 500 SMV mod 5 400 for det foregående rammeprogram. På grundlag af undersøgelsen og disse skøn skulle det således være tæt på 8 000 SMV (heraf over 5 000 takket være TSME), som i løbet af det fjerde rammeprogram har deltaget for første gang ikke blot i et forskningsprojekt med en international dimension, men også i et offentligt FTU-program. 3. 4. 3. Fællesskabsforskningens bidrag til udviklingen af den europæiske økonomi FTU-rammeprogrammet bidrager aktivt til industriens konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse gennem produktion af viden på højt plan. Dette er særdeles vigtigt for udviklingen af Unionens produktionskapacitet og udgør en nødvendig forudsætning for, at der kan stå menneskelige ressourcer, som opfylder nye behov, til rådighed. Ud over rammeprogrammets direkte bidrag til beskæftigelsen35, øger det forskermiljøets dynamik og produktionskapacitet, idet det supplerer forskningsindsatsen på nationalt og regionalt plan (subsidiaritetsprincippet). Det gør det navnlig muligt at stadfæste dets europæiske dimension, der har vist sig at være et stadigt vigtigere element i vækst og beskæftigelse, gennem de talrige forbindelser, det skaber mellem de forskellige aktører, som udgør det (siden starten af det fjerde rammeprogram er der blevet etableret 160 000 forbindelser mellem partnere fra EU, heraf næsten 60 000 i 1997). I relation hertil skal ligeledes nævnes programmet for forskeruddannelse og - mobilitet. En undersøgelse afsluttet i 1998 vedrørende afsluttede projekter under Brite-EuRam-programmet har vist, at virksomhedernes deltagelse i fællesskabsforskningen resulterer i et stort økonomisk afkast: næsten halvdelen af de implicerede virksomheder har kunnet øge deres omsætning; 40% af dem har faet adgang til nye markeder; 40% af dem har kunnet øge deres beskæftigelse. En anden undersøgelse af samtlige projekter under Esprit-programmet36 har ligeledes vist, at 1 ECU investeret i forskning 8 år senere har givet 11 ECU i økonomisk afkast. Takket være støtte fra programmet "Forskeruddannelse og -mobilitet" har nogle tusinde unge videnskabsfolk kunnet forbedre deres uddannelse i et andet land end deres eget, og de har kunnet give deres forskning et skub fremad, idet de hurtigere er nået frem til relevante og anerkendte resultater. Det igangværende program vil således, når det afsluttes, have gjort det muligt at støtte forskeruddannelse for 6 500 forskere/år inden for rammerne af netværksaktiviteten og omkring 5 600 forskere/år inden for "Marie Curie"-stipendierne. Aktiviteten "Store forskningsanlæg" under programmet har gjort det muligt at lette europæiske forskeres adgang til store forskningsanlæg med høje omkostninger, så de kan udføre visse forskningsopgaver. Denne aktivitet er navnlig vigtig for forskere, som arbejder i de regioner i fællesskabet, der ligger længst væk fra disse anlæg. Sammenslutningen af "Marie Curie"-stipendiater, der blev oprettet i 1997, og dens antenner i alle medlemsstaterne er endvidere et fremragende instrument til dialog, samt et informations- og 35 FTU-rammeprogrammet beskæftiger et betydeligt antal personer, som arbejder inden for videnskab og teknologi, idet det i 1997 omfattede næsten 24 000 virksomheder, universiteter og forskningscentre i 6 000 projekter. 36 "Pilotevaluering af økonomiske virkninger, området HPCN - ESPRIT", Kontoret for De Europæiske Fællesskabers officielle publikationer, 1997. 16 bistandsorgan for modtagere af "Marie Curie"-stipendier under og efter den periode, hvor de har modtaget stipendiet. Kommissionen har langvarig erfaring med evaluering af FTU-programmerne, men stillet over for vanskelighederne med evaluering af FTU's socioøkonomiske indvirkninger, har Kommissionen indledt overvejelser angående forbedrede evalueringsmetodikker, idet den forsøger at styrke deres evne til at måle programmernes resultater. 4. FORVALTNING AF FORSKNINGEN I forbindelse med debatten om Kommissionens forslag til femte rammeprogram og udarbejdelsen af forslag til særprogrammer er der i løbet af året og ind i 1998 rettet megen opmærksomhed mod forvaltningen. Ud over bestræbelserne på at sikre en gradvis forøgelse af effektiviteten og kvaliteten af forvaltningen blev der gjort væsentlige fremskridt inden for udvikling og videreudvikling af forvaltningssystemerne, så de fuldt ud afspejler de nye principper om, at gennemførelsen af femte rammeprogram skal gøres mere målrettet, koordineret og fleksibel. På anbefaling fra kommissæren med ansvar for forskning, Edith Cresson, på mødet i Rådet (forskningsministrene) den 15. maj 1997 nedsatte man en gruppe bestående af personlige repræsentanter for forskningsministrene, som mødtes tre gange i årets løb. Gruppen blev nedsat for, at Kommissionen ". på ad /zøc-basis (skulle) tilvejebringe. mere detaljerede oplysninger om retningslinjerne for gennemførelse og forvaltning af programmet. ". På de tre møder drøftede man i gruppen de væsentligste spørgsmål vedrørende gennemførelse af programmet inden for EU's FTU-programmer. Disse møder åbnede mulighed for konstruktive drøftelser mellem Kommissionen og medlemsstaterne, idet man kunne identificere problemer, afklare spørgsmål og enes om de overordnede principper for programforvaltningen. Drøftelserne omhandlede især åbenhed, programudvalgenes rolle i det mere strategisk orienterede femte rammeprogram, netværkene af formidlere af information og bistand til forslagsstillere samt Kommissionens eksterne rådgivningsorganer. En repræsentant for Kommissionen var formand for gruppen, og formandens rapport om de primære resultater af gruppens arbejde udgjorde et væsentligt bidrag til Rådets konklusioner om gennemførelse og forvaltning af Fællesskabets FTU-programmer, der blev vedtaget på forskningsministrenes møde den 10. november 1997. Ministrene bekræftede behovet for tættere forbindelser til forskerne, erhvervslivet og brugerne ved gennemførelsen af det femte rammeprogram og behovet for at tilpasse forvaltningsstrukturen for at øge fleksibiliteten. Efter den politiske aftale om en fælles holdning, der blev indgået ved forskningsministrenes møde i februar, banede deres konklusioner vejen for yderligere drøftelser på et uformelt ministerielt kollokvium i London den 28. april 1998, hvor opmærksomheden især var rettet mod de forvaltningsmæssige aspekter af SMV-deltagelse og stipendier til uddannelse/mobilitet samt generelle spørgsmål vedrørende forvaltning. På det uformelle kollokvium fremlagde Kommissionen en række forslag vedrørende tilpasning af forvaltningssystemet for det femte rammeprogram, herunder: • Regelmæssig "benchmarking" for at sammenligne Kommissionens resultater med andre forskningsorganisationers (den første af disse evalueringer, som blev gennemført af uafhængige konsulenter i starten af 1998, viste, at Kommissionens administrative omkostninger er lavere end både medlemsstaternes og andre europæiske forskningsorganisationers). • Opstilling af tidsfrister for væsentlige skridt i processen fra projektforslag til forskningskontrakter. 17 • Retningslinjer for nedsættelse af eksterne "rådgivende grupper", der rådgiver Kommissionen om forskningsprioriteterne, og som skal sikre åbenhed, idet de fungerer som kommunikationskanaler mellem Kommissionen og de forskellige involverede parter (forskere, erhvervsfolk, brugere). • Et piloteksperiment med "værtsstipendier" for Marie Curie-forskningsstipendiater, hvor Kommissionen er ansvarlig for udvælgelse af værtsinstitutionerne, som selv skal udvælge stipendiater på grundlag af kriterier fastlagt af Kommissionen (udvælgelsen skal bekræftes af Kommissionen). • Ordninger, derpå basis af resultaterne af det fjerde rammeprogram skal sikre bedre forvaltning af SMV-specifikke foranstaltninger, herunder etablering af et fornyet og styrket informations- og bistandsnet samt oprettelse af et enkelt kontaktpunkt for SMV, der dækker alle programmer under det femte rammeprogram. strategiske Kommissionen understregede desuden forskningsinitiativer inden for det femte rammeprogram, som gennem en frivillig indsats fra forskerne ville omfatte gruppering af projekter ("clustering") omkring særlige mål med mere udbredt selvstændighed for projektkoordinatorerne og forenkling af administrationen, imens de, der deltager, far adgang til en større og mere koordineret FTU-aktivitet. for mulighederne interesse for sin Hvad angår mere detaljerede aspekter ved forvaltningen har Kommissionen, som anført i den sidste årsrapport, nedsat en gruppe på tværs af tjenestegrenene, der skal undersøge alle processer ved gennemførelsen af programmerne og navnlig ændringer, der skal foretages i forbindelse med det femte rammeprogram. Da Kommissionens forslag til opbygningen af det femte rammeprogram lå fast, fortsatte gruppen sit arbejde i 1997, og sidst på året nedsatte den en række ekspertgrupper, der foretager mere detaljerede undersøgelser af særlige spørgsmål. Disse grupper arbejder fortsat med at afdække alle væsentlige spørgsmål vedrørende programforvaltning, herunder Kommissionens interne procedurer og uddelegering, kontraktspørgsmål, procedurer forslag og formularer, evalueringshåndbøger, harmonisering og informationspakker osv. ), informations- og bistandsnet, projektovervågning og -evaluering, statistik- og informatiksystemer til brug ved forvaltningen af det femte rammeprogram (herunder elektronisk indsendelse af forslag). til evaluering af (herunder forenkling af dokumentation 18 Aktion 1 under det fjerde rammeprogram og Euratom-rammeprogrammet Informations- og kommunikationsteknologi 1. Telematik 2. Kommunikationsteknologi Informationsteknologi 3. Industriteknologi 4. 5. Måling og prøvning Industri- og materialeteknologi Miljø 6. Miljø og klima 7. Havforskning og-teknologi Biovidenskaber og bioteknologi 8. Bioteknologi 9. Biomedicin og sundhed 10. Landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, , skovbrug, akvakultur og udvikling af landdistrikter) Energi 11. Ikke-nuklear energi 12. Sikkerhed i forbindelse med nuklear 13. Kontrolleret termonuklear fusion 14. Transport fission 15. Målrettet socioøkonomisk forskning Anden aktion under det fjerde rammeprogram Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer Tredje aktion under det fjerde rammeprogram Formidling og nyttiggørelse af resultater Fjerde aktion under det fjerde rammeprogram Fremme af forskeruddannelse og -mobilitet Det Fælles Forskningscenter (FFC) Konkurrencebaserede støtteforanstaltninger videnskabelige og tekniske 18 - A 19 19 19 22 24 28 28 31 33 33 36 38 38 40 43 45 45 49 51 54 57 60 60 63 63 66 66 69 73 FØRSTE AKTION I DET FJERDE RAMMEPROGRAM " y\]'\ OG EURATOM-RAMMEPROGRAMMET ' INFORMATIONS- OG KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGI 1. TELEMATIK Aktiviteter i 1997 af anvendelse informations- sigter mod Telematikprogrammet er et brugerorienteret forskningsprogram, der og/eller kommunikationsteknologi i samfundet for dermed at skabe nogle af byggestenene til Europas informationssamfund. Programmets aktiviteter er relevante for en lang række andre europæiske politikker inden for f. eks. transport, sundhed, uddannelse. Ved udgangen af 1997 forvaltede telematikprogrammet ca. 500 projekter i alt, heraf over 450 projekter med omkostningsdeling. af forslag vedrørende indkaldelsen I årets løb blev der indgået kontrakter på grundlag af tre indkaldelser af forslag: den fjerde generelle indkaldelse gav anledning til 179 nye projekter, heraf 140 projekter med omkostningsdeling; integrerede applikationer på digitale anlæg (IADS) resulterede i 21 nye kontrakter, heraf 11 projekter med omkostningsdeling; den fælles indkaldelse til uddannelsesformål (EMM) berørte 6 programmer (Telematik, ESPRIT, Målrettet Socioøkonomisk Forskning, TEN-Telecom, Leonardo da Vinci og Socrates) og resulterede i 29 nye projekter, heraf 25 projekter med omkostningsdeling. Den femte indkaldelse af forslag til området "forskningsnet" resulterede i et nyt projekt med omkostningsdeling, der underskrives i 1998. En fælles indkaldelse af forslag blev i december 1997 lanceret under transportprogrammet til transport". sammen med området "Telematik vedrørende multimedieteknik Tidsrummet mellem sidste frist for indsendelse af forslag og undertegnelse af de fleste kontrakter blev reduceret til fem måneder (syv måneder i 1996). Denne væsentlige forbedring er opnået gennem en kombination af grundig evaluering og brugen af indkaldelse af forslag i to trin med foreløbige forslag og endelige forslag. I forbindelse med indkaldelserne i 1997 har der desuden været et fald i "overtegningen" af budgettet sammenlignet med tidligere år. Ydermere har der været en tendens til at udvælge større projekter (navnlig omfatter aktiviteterne vedrørende integrerede applikationer på digitale anlæg (IADS) projekter med en gennemsnitlig EU-støtte på 4,5 mio. ECU, hvilket afspejler dette initiativs tværsektorielle karakter). Ved den anden årlige gennemgang af projekterne deltog 261 uafhængige eksperter, som foretog en teknisk gennemgang af 355 projekter, hvoraf 30 blev undersøgt nærmere. 19 Eksempler på resultater 100 000 alvorligt bevægelseshæmmede europæere vil opnå øget livskvalitet og større uafhængighed gennem Focus-projektets udvikling af en standardiseret metode til at udstyre kørestole med forskelligt hjælpeudstyr. TESTLAB-projektet, som giver blinde og svagtseende læsere adgang til bibliotekskataloger og dokumenter, har gennemført demonstrations aktiviteter 25 steder i 1997. Overvågning af luftkvaliteten har afgørende betydning for menneskers sundhed. EMMA-projektet har udviklet et effektivt telematisk miljøforvaltningssystem, der sikrer 24-/48-timers prognoser vedrørende luftforurening, så der kan indføres trafikbegrænsninger eller træffes andre foranstaltninger for at mindske risiciene. I den årlige tilsynsrapport fremhæves de forbedringer, der i løbet af 1997 er sket med hensyn til effektivitet og åbenhed i programforvaltningen, projekt udvælgelsen og de oprindelige mål og arbejdsprogrammet, formidlingsaktiviteternes relevans samt den vægt, der lægges på resultatindikatorer, der er relevante for de enkelte sektorer. overensstemmelse mellem Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger Programmet dækker hele rækken af FTU-aktiviteter lige fra anvendt forskning til demonstration under realistiske forhold. Ved at udvikle komponenter til systemer og specifikke tjenester og ved at integrere dem i generiske applikationer bidrager programmet til at opfylde samfundsbehov på områder af almen interesse og til at tjenesters og forbedre konkurrenceevne samt til gennemførelsen af andre relevante EU- politikker. I 1997 gik de udvalgte projekter fra de første to indkaldelser ind i demonstrationsfasen, som vil give foreløbige indikationer af indvirkninger på væsentlige socioøkonomiske mål såsom beskæftigelse, markedsudvikling og samhørighed. erhvervslivets resultaternes offentlige de Styrkelse af erhvervslivets videnskabelige og grundlag og forbedring af den europæiske konkurrenceevne teknologiske Projekterne har resulteret i prototyper på telematiksystemer og -tjenester, der integrerer forskellige former for udstyr, algoritmer og softwareværktøjer med henblik på at stille nyskabende tekniske løsninger til rådighed for potentielle brugere, som imødekommer deres behov og forventninger. Programmet styrker det europæiske erhvervslivs teknologiske grundlag (dette gælder 35% af alle deltagere) og gør det dermed muligt for hardware-, software- og servicevirksomheder at øge deres konkurrenceevne på de nye -tjenester. Øget markeder strukturering af de forskellige brugersamfund og hurtigere anvendelse af resultaterne af FTU fremmes i væsentlig grad gennem inddragelse af brugerne i alle projektfaser. for multimedieapplikationer og En vigtig nyskabelse i programmet i 1997 var iværksættelsen af 11 store demonstrationsprojekter med integrerede applikationer på digitale anlæg. I disse projekter vil man udvikle, implementere, afprøve og evaluere interaktive, digitale anlæg for at støtte og videreudvikle en lang række flersproglige og tværsektorielle tjenester. I projekterne sigter man mod at åbne adgang til en lang række offentlige og private tjenester via et centralt punkt og derved i væsentlig grad øge erhvervslivets kapacitet til at levere relevante tjenester til informationssamfundet i det 21. århundrede. Støtte til de øvrige EU-politikker I 1997 gik de fleste projekter under telematikprogrammet ind i demonstrationsfasen under realistiske forhold med et stort antal brugere. Projekterne vil således have direkte indflydelse på udformningen af informationssamfundet og vurderingen af den europæiske samfundsmodel. 20 Prototypen på en "sikker" bil, der kan overvåge førerens tilstand og om nødvendigt træffe afhjælpende foranstaltninger, er blevet udviklet af SAVE- projektet. Dette rummer mulighed for at reducere antallet af færdselsuheld med op til 30%. Flere uheldsofre vil blive reddet, efter at HECTOR- projektet har udviklet et telematisk kommunikationssystem, der forbinder uheldsstedet direkte til intensivafdelingen via en ambulance, således at de, der yder førstehjælp kan vejledes direkte af eksperter. Politistyrker og beredskabstjenester over hele Europa kan nu bekæmpe kriminalitet og svindel på tværs af grænserne mere effektivt ved hjælp af et flersprogligt kommunikationssystem udviklet af LlNGUANET- projektet, som oversætter enkle tekster, hvor dette er hensigtsmæssigt. Der er rapporteret om mange praktiske resultater, såsom opsporing af stjålne køretøjer, forhindring af bortførelser og tilbageholdelse i narko! ikasager. En meget fleksibel og stærk platform, der er udviklet af COOPWWW- projektet anvendes som infrastruktur til gruppesamarbejde hos et stigende antal europæiske forskningsprojekter og ansete europæiske brugere såsom politikere inden for regional udvikling og beskæftigelse. En række kompatible værktøjer og tjenesteydelser er blevet samlet og integreret med en opgraderet version af det såkaldte BSCW- kerneprogram, som allerede er installeret på over 200 Websider over hele verden. fælles beskæftigelsesmuligheder. indkaldelse vedrørende multimedieteknik Den til uddannelsesformål støtter direkte Fællesskabets uddannelses politik som beskrevet i hvidbogen om uddannelse ved at udvikle multimedietjenester, der åbner for lige muligheder for adgang til uddannelse af høj kvalitet, uanset hvor eleverne bor. Desuden rummer projekterne i bibliotekssektoren nye muligheder for at åbne for adgang til den store mængde viden, der traditionelt findes i biblioteker, museer og gallerier. Beskæftigelsespolitikken støttes af bestræbelserne i de forskellige projekter, idet der udvikles prototyper af nye tjenester og skabes Beskæftigelsespolitikken nye understøttes direkte af projekter på administrations- og uddannelsesområdet, som fremmer distancearbejde og bedre information til arbejdsløse og arbejdsgivere. Projekterne vedrørende sundhed, handicappede og de ældre bidrager direkte til politikken vedrørende borgernes livskvalitet. I projekterne demonstrerer man nu applikationer, som vil sikre højere livskvalitet for mennesker, der bor i fjerne områder, ved at åbne for adgang til fjerndiagnosticering og udvikling af smart cards til sygejournaler vil gøre det sikrere og lettere for borgerne at rejse. I transportsektoren vedrører projekterne alle former for transport (vej-, jernbane-, luft- og søtransport samt multimodal transport), og man er begyndt at demonstrere telematikapplikationers potentiale for at forbedre de forringede transportforhold ved at øge nettenes effektivitet og de rejsendes sikkerhed og reducere miljøpåvirkningen. Miljøbeskyttelsespolitikken støttes af de applikationer, der i miljøsektoren udvikles for at forbedre overvågningen af miljøet, og prognoser vedrørende forurening af luften, vandet og jorden. Man overvinder i højere og højere grad barriererne mellem mennesker, der taler forskellige sprog, og mellem mennesket og maskinerne takket være datalingvistik og informationsteknik. Aktiviteterne på disse områder skaber systemer, der kan anvendes i en samfundsmæssige applikationer til at behandle komplekse spørgsmål såsom software og betjeningsgrænseflader på flere sprog, samspillet mellem menneske og computer, kommunikation mellem mennesker ved hjælp af ny teknologi samt lettere adgang til og anvendelse af information på multimedier. række erhvervsmæssige og lang Arbejdsprogram for 1998 Aktiviteterne i programmet for 1998 vil i høj grad være rettet mod formidling og anvendelse af resultaterne fra projekterne. De første bestræbelser i denne retning vil være tilrettelæggelse af en stor konference og udstilling i februar i Barcelona, hvor man vil udbrede kendskabet til de første resultater fra projekterne og fremhæve deres bidrag til informationssamfundet. Denne vil blive efterfulgt af sektorspecifikke konferencer i årets løb samt en række publikationer og formidling af resultaterne fra programmet på Internettet. 21 2. AVANCEREDE KOMMUNIKATIONSTEKNOLOGIER OG -TJENESTER (ACTS) Aktiviteter i 1997 Programmet ACTS er nu fuldt operationelt. På baggrund af den tredje og sidste indkaldelse af forslag i 1997 har man besluttet at støtte yderligere 89 projekter, som styrker arbejdet inden for strategiske hovedområder, såsom Internet-tjenester ved høj hastighed, avanceret optisk kommunikation og nye former for teknologi, som vil gøre det lettere at finde information. Samdrift og standardisering har altid været centrale emner inden for EU's FTU på kommunikationsområdet. I 1997 blev Europas førende position på væsentlige områder styrket yderligere gennem konsolidering af fælles retningslinjer for avanceret infrastruktur og udbredelse af tjenester. Arbejdet under ACTS-programmet har desuden bidraget til fastlæggelse af retningslinjer inden for elektronisk handel, adgang til den kulturelle arv gennem multimedier og nye arbejdsmetoder. Den kritiske, tekniske gennemgang af hvert projekt, som finder sted en gang om året, har desuden igen vist sig at være en værdifuld metode, hvorved projekterne kan omlægge arbejdet i et teknisk og lovgivningsmæssigt miljø, som ændrer sig hurtigt, og som sikrer en høj grad af europæisk 'merværdi' af offentlige investeringer. samarbejdet om udviklingen af Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger Eksempler på resultater Avancerede optiske kommunikationsnet over flere bølgelængder vil udgøre infrastrukturen for den eksplosive vækst i Internets-tjenester og datakommunikation. Styrkelse af Europas videnskabelige og teknologiske grundlag: Efter et årti med samarbejde om udvikling af teknologi og aftaler om fælles specifikationer og standarder har Europas erhvervsliv et stærkt grundlag, og det er verdens førende i udviklingen på en række europæiske telekommunikationsnetoperatører, producenterne af udstyr og de ledende radio- og tv-stationer og kabel-tv-operatører samarbejder i ACTS-programmet. I 1997 omfattede deres samarbejde mere end 1 000 andre virksomheder og universiteter, og det har resulteret i partnerskaber med organisationer i 23 andre lande uden for EU. hovedområder. største Alle de Forbedring af den europæiske konkurrenceevne: I 1997 viste den første evaluering af udbyttet af deltagelse i ACTS-programmet, at over halvdelen af projekterne allerede har forbedret partnernes konkurrenceevne på verdensplan. Deltagelse i EU's FTU-aktiviteter anses desuden for at bidrage til hurtigere udvikling af produkter og tjenesteydelser (over 400 nye systemer og komponenter er nu undervejs), færre risici ved investering og mere målrettede allerede offentliggjort mere end 1 300 tekniske dokumenter, der er ydet mere end 345 bidrag til standardiseringsorganer og der er registreret over 40 nye patenter. Et af de vigtigste resultater af ACTS-samarbejdet er opnået gennem aftalen om specifikationer for den næste generation af midler til mobil kommunikation gennem multimedier: UMTS- systemet. Denne aftale, som faldt på plads efter et langvarigt og forretningsstrategier. Der er Aftalen om fælles specifikationer for UMTS (Universal Mobile Telecommunications System) vil åbne mulighed for hurtig og sammenhængende markedsudvikling i Europa og andre steder. 22 omhyggeligt analysearbejde i RACE- og ACTS-projekterne, vil give det europæiske erhvervsliv et forspring i udviklingen af produkter og tjenesteydelser, og den vil give Europas borgere tillid til tværnational anvendelse og værdien af nye investeringer på længere sigt. Ligeledes er der opnået væsentlige resultater med hensyn til fælles standarder for digital video/T V og bi liedkodning, som nu også finder udbredt anvendelse på Internettet. former radio- og Fremme af vækst og beskæftigelse : Telekommunikationssektoren tv-sektorerne samt voksede fortsat med over 8% i 1997, hvilket er et godt stykke over niveauet for økonomien som helhed. Ydermere bidrager den mere udbredte anvendelse af nye kommunikationssystemer til vækst og beskæftigelse. FTU-aktiviteterne under ACTS bidrager direkte til til øgede for sikker, elektronisk handel og nye beskæftigelsesmuligheder ved at åbne mulighed for nye arbejdsformer, navnlig forskellige former for distancearbejde. Disse udviklingstendenser er nu det centrale i europæiske og nationale strategier for beskæftigelse og innovation i små virksomheder. Forbindelsen mellem bæredygtig vækst og udviklingen af informationssamfundet blev i 1997 styrket gennem initiativer i det europæiske og ACTS- programmet. I 16 projekter har man samarbejdet for at fremme anvendelsen af nye kommunikationssystemer med det formål at opnå bæredygtighed gennem fælles retningslinjer. På området vedrørende elektronisk handel bygger de fælles retningslinjer for interoperabilitet og forbrugerbeskyttelse, der i 1998, direkte på samarbejde inden for blev offentliggjort rammerne af ACTS-programmet. Denne aftale vil styrke det indre marked yderligere og fremme hurtig anvendelse af nye forretningsmetoder blandt SMV, hvilket vil gavne beskæftigelsen. informationssamfundet forum for Arbejdsprogram for 1998 Allerede sidst i januar 1998 er der gennemført en omfattende teknisk gennemgang af alle ACTS-projekter. Denne baner vej for både omlægning af noget af arbejdet og for iværksættelse af de nye projekter, der blev udvalgt i forbindelse med indkaldelsen af forslag i 1997. Tildelingen af budgetressourcer vil således være tilendebragt medio 1998, og indsatsen vil da blive rettet mod at maksimere udbyttet af resultaterne og sikre en gnidningsløs overgang om det informationssamfundet. rammeprograms femte del til Samarbejdet med organisationer i Central- og Østeuropa vil blive styrket væsentligt i kraft af de nye projekter i 1998. Derudover vil aftaler vedrørende videnskab og teknologi med Israel og USA støtte det voksende samarbejde med de største virksomheder i disse lande. 23 Digitalt tv og Internetvideo-tj enester vil åbne nye muligheder for europæisk kreativitet med et enkelt sæt tekniske standarder, der støtter hurtig markedsføring. Nye arbejdsformer og elektronisk handel åbner nye muligheder for millioner af europæere og små virksomheder. Over 500 større forsøg støttes gennem ACTS- projekter i 1998. 3. INFORMATIONSTEKNOLOGI (ESPRIT) ESPRIT har favoriseret fremskridt både inden for FTU og inden for anvendelse af informationsteknologi (IT), og har således videreført sit bidrag til forøgelsen af hele den europæiske industris konkurrenceevne. Ud over den vægt, der lægges på at forene brugere og leverandører på at tidligt stadium, styres valget af industriel anvendelse. Ledsageforanstaltninger udsigterne integreres i FTU-projekterne med det hovedformål at fremme "take-up" af IT i en lang række forskellige sektorer. til Aktiviteter i 1997 at koncentrere Tre nye indkaldelser af forslag er blevet lanceret på grundlag af et arbejdsprogram, der ajourføres hvert år. Dette program har et dobbelt formål: at tage højde for de seneste data inden for den teknologiske og industrielle udvikling og at indføre en ny tematisk indfaldsvinkel. Denne gør det muligt at overvinde visse kløfter, indfaldsvinkel opdelt på som opstår på grund af en teknologiområder, og indsatsen omkring reaktionerne på nøgleemner såsom: elektronisk handel, mobilitet; adgang til information og til interfaces, lærlingeuddannelse og erhvervsuddannelse inden for industrien. Der er endvidere blevet lanceret indkaldelser af fælles forslag sammen med programmet "Industri- og materialeteknologi": en vedrørende intelligente fremstillingssystemer (en aktion, der ligeledes er genstand for internationalt samarbejde), en anden vedrørende luftfart. Endelig har ACTS og ESPRIT i deres respektive indkaldelser af forslag hver afsat 10 mio. ECU til emner omkring satellitkommunikation. Disse aktioner og opfølgningen af emner såsom intellektuel ejendomsret og Web har givet anledning til et snævert samarbejde mellem de berørte programmer. Andelen af nye deltagere anslås til omkring 30%. For hele programmet i perioden 1994-1997 var successatsen - alle procedurer tilsammen - på omkring 20%. repræsenterer 34% af SMV (hvoraf omkring 85% har færre end 100 ansatte) deltager i 75% af projekterne; de modtager 25% af den samlede finansiering og store virksomheder modtager 41% af finansieringen og repræsenterer 28% af deltagelsen. Man ser hyppigt sammensætningen "SMV- leverandør/stor virksomhed-bruger". Endvidere stiger antallet af sonderingspræmier langsomt, men det nåede op på i alt 85 i slutningen af 1997. samtlig deltagelse. De I slutningen af 1997 havde 2 % af ESPRIT-projekterne deltagelse af en organisation fra et tredjeland. I forbindelse med de intelligente produktionssystemer havde 9 af de 12 iværksatte projekter deltagelse af en organisation fra EU. Endelig blev der i 1997 lanceret 53 nye INCO-projekter vedrørende IT, heraf 33 sammen med lande i Central- og Østeuropa/nye uafhængige stater og 12 med middelhavslandene. Multimediedatabasen PROSOMA sektorielle formidlings- og informationsaktioner. Den indeholder ligeledes supplerer de 24 Eksempler på resultater Strømforbruget i mobiltelefonernes essentielle dele er blevet reduceret med en faktor 5. Endvidere muliggør brugen af et multichipmodul en ny betydelig vægtreduktion og en reduktion af dimensionerne og tykkelsen. Der er gjort teknologiske gennembrud inden for store dimensioner og stærk lysintensitet i forbindelse med flade skærme med en aktiv matrice af flydende krystaller, som vil blive anvendt til professionelle tv-skærme og store tv- skærme med for- og bagprojektion. Der er gjort store fremskridt inden for den elektroniske signatur, sikkerhedsanordninger og kryptografi. Denne øgede sikkerhed er afgørende for den elektroniske handels succes. De resultater, som flere projekter har opnået, markedsføres, herunder også i USA. til resultaterne af 280 ESPRIT-aktioner. Den udvikler sig stadighed og bør blive udvidet betydeligt i 1998. Den er tilgængelig via nettet (http://www. cordis. lu/esprit/home. html); periodiske udgivelser af CD-Rom'er og tryksager uddeles i forbindelse med forskellige arrangementer (særlig på den årlige EITC-konference 1997). i fremsat henstillinger De vigtigste forbindelse med femårsevalueringen af programmet og i forbindelse med den årlige undersøgelse, er: sammenlægning af programmer inden for IT og kommunikation af f. eks. ved at nedbringe markedsføringen projekternes gennemsnitlige varighed, der i øjeblikket er på 25 måneder, til 18 måneder; finansiering af nyfremkommende virksomheders projekter; udvikling af en fælles vision for FTU og af de markedstendenserne, ' forenkling og administrative procedurer. i et enkelt program; af fremskyndelse fremskyndelse resultaterne, Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætningcr Styrkelse af det europæiske, videnskabelige og teknologiske grundlag og af industriens konkurrenceevne. og 2 220 virksomheder ESPRIT giver de europæiske, virksomheder mulighed for at erhverve den kompetence, der er uundværlig for, at de kan øge deres konkurrencedygtighed gennem samarbejde med omkring 4 210 og universitetsteams. Det yder støtte til vigtige FTU-aktiviteter på områder af stor betydning: komponentteknologi og undersystemer, softwareteknologi, indbyggede systemer, distribueret computerteknologi og netværk, teknologier handel, til multimediesystemer, mikroprocessorer, integrering i fremstillings processen samt langsigtet forskning. virksomhedsprocesser forskningscentre højperformant elektronisk beregning, og ESPRIT er åbent for samtlige industrisektorer; omkring 60% af industriens deltagelse repræsenteres af brugerne, hvilket vidner om programmets spredning til hele den økonomiske sfære. Eksempelvis kan det nævnes, at mikroelektroniske komponenter og mikroprocessorer nu repræsenterer 20% af værdien af de elektroniske systemer, hvor verdensmarkedet anslås til at have en værdi af 1 160 mia. dollars i år 2000. I en lang række sektorer er det af afgørende betydning, at virksomhederne har kapacitet til at indføre specifik knowhow i deres produkter, i komponenterne på basis af silicium, der på samme tid har hardware- og software funktioner. ESPRIT har endvidere stor mulighed for at indvirke på konkurrenceevnen og beskæftigelsen. En undersøgelse har vist, at 80 % af de 400 analyserede projekter giver anledning til en industriel udnyttelse inden for 5 år efter gennemførelsen af projektet. En anden undersøgelse af et begrænset, men repræsentativt antal projekter inden for højperformant beregning (HPCN), har vist, at forholdet mellem direkte virkninger og fællesskabsfinansiering er over 8, og for de indirekte virkninger er dette forhold over 2,4. Der er bred anerkendelse af, at ESPRIT i Europa spiller en afgørende rolle med hensyn til fremskridt inden 25 Højperformant beregning har i betydelig grad øget effektiviteten af visuelle tilsynssystemer f. eks. inden for metalindustrien eller tekstilindustrien, inden for automatisering af postsortering og -forsendelse. Prisen til unge, tyske iværksættere blev forøvrigt tildelt en deltager i ESPRIT for et system til automatisk sortering af kaffebønner og andre frugter, der nu eksporteres til en række lande. Et system til multimedie postproduktion, der muliggør konvertering af alle optageformater, blev markedsført i marts 1998. Der ser i øjeblikket ikke ud til at være nogen konkurrent hertil. Systemet er allerede blevet belønnet med flere internationale priser. Et intelligent robotsystem, der automatiserer asfalteringen afveje og byggeri, anvendes med stor produktivitets- og kvalitetsgevinst på forskellige byggepladser i Europa. for softwareteknologi for hele IT-området. Ved at fremme erfaringer fra første anvendelse inden for mikroelektronik (FUSE), fra bedste praksis inden i fremstillingsprocessen (IiM), og generelt "take-up" aktiviteterne inden for IT i alle de emner, ESPRIT beskæftiger sig med, giver programmet virksomheder inden for alle sektorer, særlig SMV, de konkrete midler til at øge deres industrielle konkurrenceevne. (ESSI) og integrering fra Bidrag til de andre fællesskabspolitikker. ESPRIT bidrager til gennemførelsen af det indre marked på mange områder: for så vidt angår de generelle problemer med intellektuel ejendomsret og copyright, er software- og IT-problemernes specifikke karakter blevet behandlet på en effektiv og oplyst måde; med hensyn til årtusindskiftet år 2000 behandlede en nyere meddelelse navnlig grænseoverskridende infrastrukturers funktion såsom finansielle tjenesteydelser; med hensyn til konvertering af Euroen er der blevet indført mekanismer til identificering af fælles problemer og mekanismer, der skal danne ramme om udvekslingen af information om bedste praksis. transport, energi og telekommunikation, ESPRIT bidrager til at styrke samhørigheden, i perioden 1995- 1997 gennem 521 deltagende organisationer i mål nr. 1 regioner, som dermed har adgang til over halvdelen af det arbejde, der udføres under programmet. talrige gennemfører blot vigtige ikke omkring avancerede ESPRIT uddannelsesaktioner fra lige mikroelektronik til softwareteknologi, men bidrager også til at udbrede anvendelsen af Internet i skoler gennem f. eks. Netd@ys; programmet yder støtte til indførelsen af et europæisk netværk for skoler og landdistrikter samt pilotprojektet "edb-videnspas", der tænkes at nå ud til 100 000 mennesker i 13 lande og til landene i Østeuropa. emner vedrører af flere ESPRIT-projekter forskellige Endvidere af anvendelser krisesituationer (brand, oversvømmelser), passende behandling af vand forskellige energispareproblemer, problemer med forureningskontrol osv. IT på miljøet: forurening, de af utilsigtet forvaltning tilfælde effektiv i Endelig bidrager ESPRIT til den humanitære aktion, idet der er afsat omkring 15 mio. ECU til udvikling af effektive metoder til opsporing af antipersonnelminer. Arbejdsprogram for 1998 Den 11. og sidste indkaldelse af forslag blev offentliggjort i marts 1998; den vedrører 3 områder af programmet (TCS, HPCN og integreret fremstilling); dens budget er på 32,4 mio. ECU. Programmets årlige udstilling/konference vil blive udvidet til at omfatte de andre ITC-programmer og afholdes for første gang uden for Bruxelles, nemlig i Wien d. 30. november - 2. december 1998 under navnet "1ST '98 Vienna"; som i 1997, vil den blive formidlet til flere lande ved hjælp af satellittransmission, og den 26 Ved at foretage en nyvurdering af processen mellem fiskere, grossister og detailhandlere og ved at indføre IT og satellitkommunikation, har man kunnet udvikle et elektronisk aktionssystem fra fiskekutteren, hvilket vender op og ned på fiskeriet og på distributionen. Dette system kan anvendes på andre aktiviteter. TEN 34-projektet (i samarbejde med TELEMATIK og ACTS) har etableret forbindelser på 34 Mbytes mellem nationale forskningsnetværk til fordel for forskere inden for alle områder. Udvidelse til 155 Mbytes undersøges i øjeblikket. Automatisk læsning af mundbevægelser i forbindelse med stemmegenkendelse har givet anledning til en kommerciel udnyttelse til skuespillersimulation og i forbindelse med fremmedsprogs undervisning. vil omfatte specielle arrangementer såsom Investment Forum og uddelingen af ITEA-priser. En vigtig del af aktiviteterne i 1998 vil blive helliget forberedelsen af programmet "Brugervenligt informationssamfund" under femte FTU-rammeprogram. 27 INDUSTRITEKNOLOGI 4. INDUSTRI- OG MATERIALETEKNOLOGI (IMT) Aktiviteter i 1997 Aktiviteterne i 1997 har været domineret af gennemførelsen og forvaltningen af indkaldelserne af forslag til FTU-projekter, tematiske netværk og CRAFT-projekter samt forhandling af de projekter, der blev foreslået til fællesskabsfinansiering. Antallet af indsendte forslag i 1997 var steget i forhold til det foregående år: 1140 FTU-projekter, 156 tematiske netværk, 840 CRAFT- projekter (begge typer). Den andel af projekterne, der evalueres positivt, som ligeledes er steget, er på omkring henholdsvis 37%, 55% og 60% til en finansiering i størrelsesordenen 702, 554 og 74,6 mio. ECU. Bestræbelserne på at stimulere grundforskningen har båret frugt i form af en passende reaktion både i antal forslag og deres kvalitet, hvilket gør det muligt nemt at nå programmets målsætninger (10% af budgettet). Man har ligeledes gennemført en vigtig etape af oprettelsen af tematiske netværk i 1997 med etableringen af over halvdelen af de eksisterende netværk i løbet af dette ene år. Aktionerne til fremme af SMV-deltagelse i CRAFT-projekterne indledt i 1996 har givet positive resultater: forøgelse på 60% i antallet af forslag, nedbringelse af antallet af forslag, der ikke er støtteberettigede, til under 15%, udvælgelsesrate på over 60% i forhold til 1996. Disse aktioner er blevet videreført i 1997. til særlig hensyn af SMV stimulering forberedende for 11 mio. ECU, foranstaltninger, Med ledsageforanstaltninger og støtteforanstaltninger er der indgået til konferencer, forpligtelser uddannelsesstipendier og til samt i forbindelse med workshopper og undersøgelser tilrettelagt forberedelsen af det rammeprogram. Den syvende konference om industriteknologi blev organiseret i Toulouse til gavn for omkring konceptet "den europæiske forskning borgerne" og er baseret på tre områder af den industrielle forskning, der har indvirkning på dagligdagen, nemlig bymiljø, fremtidens fabrikker og luftfart, tre centrale emner i det femte rammeprogram. femte igen fastslår Expertpanelet i dets 1997-rapport, at de kvalitetsindikatorer, der anvendes i programmet, var et meget nyttigt redskab i forbindelse med kontrollen af projekternes resultater og virkning. Med hensyn til nyttiggørelsen af resultaterne har panelet foreslået, at der lægges stor vægt på kvantificering af planerne for udnyttelse og af de finansielle udsigter i løbet af forskningsfasen. Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger industriel Programmet bidrager konkurrenceevne, økonomisk vækst, livskvalitet, respekt for miljøet og sikkerhed inden for industrien. De tværfaglige projekter til målsætninger såsom 28 Eksempler på resultater Passagernes sikkerhed i højhastighedstog er et vigtigt spørgsmål. Et konsortium bestående af konstruktører af rullende materiel, forskningscentre og jernbaneselskaber fra 4 af EU's medlemsstater har udviklet en ny type vogn med ringe forvridning i de områder, hvor passagerne befinder sig. Der har kunnet fremsættes forslag til en ny europæisk standard for sikkerhed. Takket være en original anvendelse af laserstråler, kan historiske monumenter og andre bygningsværker rengøres i alle kroge. Styret af optiske fibre er laserstrålen, der arbejder med en tilpasset intensitet, i stand til at nå små, præcise zoner og arbejde på meget sønderdelte dele. Innovationen respckerer det rengjorte materiale og miljøet. Sikkerheden og arbejdsforholdene er blevet forbedret. leverandører, gennemføres af konsortier med deltagelse af fabrikanter, universiteter og brugere, hvilket sikrer, at resultaterne anvendes i det størst mulige antal industrier og lande. Evalueringen af resultaterne af nyligt afsluttede projekter, der blev gennemført i 1997, har vist, at mere end tre fjerdedele af deltagerne i projekterne mener, at de til fulde har realiseret industriens målsætningerne med hensyn videnskabelige og teknologiske grundlag, endvidere mener to tredjedele, at resultaterne af deres projekter ligger over state-of- the-art, fordi ny videnskabelig viden integreres i den teknologiske udvikling. styrkelse til af en økonomisk Samme undersøgelse har vist, at størstedelen af projekterne har virksomhedernes indvirkning, og haft konkurrenceevne er blevet forbedret. Navnlig resulterede næsten halvdelen af projekterne i en potentiel økonomisk aktivitet på over 5 mio. ECU inden for 5 år efter gennemførelsen. Dette svarer mere industrielle til næsten 11 mia. ECU for samtlige nøjagtigt forskningsprojekter udvalgt i løbet af det nuværende program til en fællesskabsfinansiering på 1,3 mia. ECU. at Omkring to tredjedele af de analyserede projekter i 1997 gav resultater, der kunne have en positiv virkning på miljøet: energibesparelse, nedbringelse af mængden af farligt affald, nedbringelse af den mængde materialer, der anvendes. På sundhedsområdet og med hensyn til arbejdsforholdene er de positive virkninger: kvalitet, anvendelse af mindre farlige produkter. arbejdsmiljøets sikker brug, Den seneste analyse af de afsluttede projekter viser, at 36% af dem indebærer udsigter til direkte jobskabelse hos de partnere, der står for nyttiggørelsen af resultaterne. Kun 10% af projekterne kunne have negative konsekvenser på dette område. Globalt set vil næsten 500 industrielle organisationer ved programmets afslutning gennemføre en plan for nyttiggørelse, der indebærer direkte jobskabelse. (jf. de Projekterne under IMT-programmet, hvoraf nogle kan have et budget på helt op til 10 mio. ECU, søger den strategiske størrelse, der er nødvendig for at kunne udvikle strategiske teknologier til industrien indrammede eksempler) og nå konkrete resultater, særlig på områder med højintensiv forskning. F. eks. fører den økonomiske betydning af den forventede eksplosion i i de kommende ti år til en ubønhørlig konkurrence flytrafikken mellem de europæiske og de amerikanske konstruktører, og de teknologiske i denne konkurrence. fremskridt er et væsentligt element I 1997 udvalgte TIM-programmet 30 forskningsprojekter på europæiske betydning områder luftfartsindustri til et fællesskabsbidrag på 85 mio. ECU, hvoraf halvdelen udelukkende anvendtes til teknologier i forbindelse med strategisk den for af 29 Som et resultat af et samarbejdsprojekt mellem den kemiske industri og garverisektoren har man kunnet udvikle en ny metode til behandling af skind og huder, der fjerner enhver forurening og derudover sikrer, at der produceres læder af meget høj kvalitet samtidig med, at produktionsomkost ningerne nedbringes. Dette projekt gør det muligt for indstrien at tilpasse sig stadig strengere fællesskabsbestemmelser vedrørende miljøbeskyt telse samtidig med, at konkurrenceevnen bevares. Nikkel særlig i smykker og armbånd er en vigtig faktor i fremkomsten af allergiske reaktioner. I et CRAFT-projekt udviklede 15 små og mellemstore guldsmedevirksomheder og 6 forskningsorgansisationer en teknologi, der begrænser de negative virkninger af nikkel, samt nye legeringer, der kan erstatte nikkel, og som ikke fremkalder allergi. Dette forener disse virksomheders arbejde med samfundets krav om sundere produkter. flys effektivitet, et af de områder, hvor forskningen er yderst konkurrencepræget. Disse projekter inddrager størstedelen af den berørte europæiske industri. Deres egne fonde og de nationale fonde afsat til FTU inden for luftfart var ikke tilstrækkelige til, at de selv kunne fuldføre deres forskning. Dette eksempel er en god illustration af begrebet europæisk merværdi, som programmet gør det muligt at udvikle, særlig på områder af strategisk betydning for EU's økonomi. Arbejdsprogram for 1998 Evaluering af forslag vedrører følgende initiativer: • og den anden med • de 2 indkaldelser af forslag af 31. oktober 1997, der blev lanceret i fællesskab med programmet "Miljø og klima" på vandområdet programmet "Informationsteknologi" vedrørende konkurrencedygtig teknik inden for luftfart; indkaldelsen af forslag, der blev lanceret den 15. april 1997 sammen med programmet "Informationsteknologi" inden for rammerne af den internationale aftale om FTU-samarbejde om intelligente produktionssystemer, som Rådet godkendte den 27. januar 1997; teknologifremmende rettet mod SMV foranstaltninger (CRAFT), de tematiske netværk og ledsageforanstaltninger, med sidste frist den 20. maj 1998. • Visse industriprocesser medfører en varierende kvalitet af råstofferne, men det endelige produkts kvalitet skal være ensartet. Et projekt har anvendt kunstig intelligens i produktionen af træ og papirmasse til at forudsige kvaliteten af det endelige produkt på grundlag af data om råstofferne og produktionsprocessen. Brugerne inden for industrien har oplevet, at deres energiforbrug, vandforbrug, forbrug af stivelse og mængden af affald er faldet drastisk. Den videnskabelige opfølgning af gennemførelsen af de 823 FTU-projekter, der er blevet udvalgt siden 1995 udgør naturligvis en vigtig del af aktiviteterne i 1998. Forberedelsen af aktiviteterne under femte rammeprogram er en vigtig opgave. Som det foregående år vil der blive arrangeret tænketanke, som kan bidrage til den tematiske forberedelse af programmet "Fremme af en konkurrencedygtig og bæredygtig vækst" under det kommende rammeprogram. En ny industriproces gør det muligt at nedbringe udgifterne til de kemiske produkter, der anvendes til genbrug af aluminium, betydeligt. Denne teknologi er blevet afprøvet og skulle give anledning til store økonomiske gevinster i de kommende år. Partnerne i projektet er ved at indhente et europæisk patent. 30 5. MÅLING OG PRØVNING Aktiviteter i 1997 Over 300 forslag er blevet evalueret i 1997, hvoraf størstedelen vedrørte emne I i programmet "europæiske kvalitetsprodukter" og målrettede indkaldelser til støtte for fællesskabspolitikkerne og den europæiske standardisering. I alt 145 projekter har modtaget støtte fra Kommissionen i 1997 til et samlet beløb på 37 mio. ECU. Følgende indkaldelser af forslag er blevet afsluttet: FTU-projekter: 104 forslag under anden indkaldelse i forbindelse med emne I i programmet er blevet evalueret, og 47 forslag er udvalgt. 39 projekter er blevet finansieret med et fællesskabsbidrag på 22 mio. ECU. Med hensyn til 4. og 5. målrettede indkaldelse blev der indsendt 62 forslag, hvoraf 34 blev udvalgt. Kommissionen har ydet støtte til 20 projekter til et beløb på 8 mio. ECU. I forbindelse med alle disse forslag kommer mindst en tredjedel af deltagerne (50% SMV) fra industrisektoren. Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV/CRAFT: SMV-responset i 1997 udviser en mærkbar stigning, idet der er evalueret 86 forslag mod 41 i 1996, dvs. en stigning på en tredjedel. Kommissionen har finansieret 35 projekter til et beløb på over 2 mio. ECU. Tematiske netværk og ledsageforanstaltninger: Den til stadighed åbne indkaldelse har gjort det muligt at finansiere 17 nye netværk til et samlet beløb på 2 mio. ECU, og 34 ledsageforanstaltninger har modtaget støtte til et beløb på 2 mio. ECU. Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger til flere væsentlige udfordringer Programmet har bidraget i fællesskabspolitikken. Forskningen under programmet har en betydelig samfundet generelt, og deres resultater udgør et fremragende instrument til forbrugerbeskyttelse, beskyttelse af borgernes sundhed, sikkerhed og miljø, som det fremgår af de indrammede eksempler. industrien, handlen og indvirkning på Den europæiske kosmetikindustri, der nærer et stort ønske om at forbedre kvaliteten af dens solcremer på verdensmarkedet, har foreslået en handlingsplan i forbindelse med kontrol af cremernes effektivitet med hensyn til beskyttelse mod skadelige ultraviolette stråler; telekommunikationssektoren ønsker nøjagtigt at evaluere den elektromagnetiske stråling, der udsendes af mobiltelefoner, så man kan klarlægge de mest pålidelige anvendelsesbetingelser. Disse foranstaltninger gør det muligt at styrke den europæiske industris konkurrenceevne ved, at den bringer produkter på verdensmarkedet, i overensstemmelse med anerkendte videnskabelige metoder. Med hensyn til støtte for standardiseringen giver resultaterne af en af prøvningsmetode til verificering af mere og mærket initiativerne kontrolleret der til er 31 Eksempler på resultater Akustisk termometri: måling af temperaturer mellem 1000°Cog 1 500°C. Dette termometer anvender keramik, der kan modstå høje temperaturer. Det gør det muligt at gradinddele andre termometre. Der har været stor interesse for denne innovation i USA, hvor der ikke findes noget lignende på markedet. Man er nu ved at udvide termometeret til over 2000°C. Dette apparat muliggør endvidere et afgørende fremskridt i fremstillingen af keramik (marked anslået til 5 mio. ECU/år). Måling af tilstedeværelsen af kræftfremkaldende polycykliske aromatiske kulbrinter i spiseolier kræver meget avancerede analysemetoder, og i forbindelse hermed er udviklingen af referencematerialer af afgørende betydning for at kunne kontrollere målingernes gyldighed. Et projekt har gjort det muligt at godkende de to første materialer på dette område. 2000 kontrollaboratorier er potentielle brugere af disse materialer (markedsværdi 2 mio. ECU/år). Detektion af dugdannelse på beskyttelsesbriller: Den væsentligste årsag til arbejdsulykker, der rammer øjenene skyldes, at beskyttelsesbrillerne tages af under farligt arbejde, fordi der dannes dug inde i brillerne. Projektet har udviklet en metode (miniaturekamera), der gør det muligt at påvise forhold i tilknytning til miljøet, hvor der dannes dug. Denne metode støtter direktiv 89/686/EØF om personlige værnemidler. Projektet bidrager til at nedbringe antallet af arbejdsulykker. Omkostningerne i forbindelse med disse ulykker anslås til 220 mio. ECU om året. af et europæisk netværk "ozonlags-venlige", flydende opløsningsmidlers reaktioner samt af videnskabelige indførelsen overvågningslaboratorier på fællesskabsplan, idet disse målinger berører nøglesektorer i Den Europæiske Union. utvivlsom merværdi en i "Forskning fordelene ved Kommissionen har endvidere understreget standardisering og arbejdsdokumentet standardisering" (KOM(98)31, Forskning og Standardisering, 27/01/98), udarbejdet i 1997 og vedtaget af kommissærkollegiet den 27/01/98. Aktionen har til formål at forbedre inddragelsen af den prænormative dimension på et tilstrækkeligt tidligt tidspunkt i forsknings- og innovationsprogrammerne under femte FTU- rammeprogram industris øge konkurrenceevne og forbedre kvaliteten af produkterne og tjenesteydelserne til fordel for forbrugerne og borgerne. europæiske den for at Arbejdsprogram for 1998 Der vil blive givet prioritet til lanceringen af projekter indsendt i forbindelse med indkaldelser offentliggjort i 1997, der sigter på udvikling af den europæiske metrologiinfrastruktur hovedsageligt inden for kemi og biologi og på gennemførelse af de målinger og prøvninger i toldlaboratorier, der er nødvendige for at kunne overvåge udvekslingen af varer, for at kunne kontrollere produkternes overensstemmelse med oprindelsesbetegnelsen, for den kulturelle arv og for retsmedicinen. I forbindelse med Fællesskabets Referencebureaus 25 års jubilæum er der endvidere planer om i november 1998 at afholde en konference i Bruxelles med titlen "Des mesures pour demain" ("Fremtidens målinger") og med deltagelse af vigtige aktører inden for den europæiske og den internationale metrologi. Forpligtelsesbevillingerne for 1998 beløber sig til 43 mio. ECU. Disse bevillinger gør det bl. a. muligt at finansiere de projekter, der er udvalgt i forbindelse med de indkaldelser af forslag, som blev offentliggjort i 1997, samt projekter udvalgt på grundlag af den 6. målrettede finansiere samarbejdsforskningsprojekter (CRAFT). En finansiering på 3 mio. ECU er afsat til den sidste pakke af tematiske netværk, og 2 mio. ECU til ledsageforanstaltninger. 9 mio. ECU indkaldelse. skal Ny føler til måling af små gasmængder Analysen af luftforureningen har en fejlmargin på 25%, der hovedsagelig skyldes målernes manglende pålidelighed. Milogas-projektet har udviklet et nyt instrument, der anvender en siliciumføler udviklet ved hjælp af mikromekaniske teknikker. De vigtigste anvendelsesområder er bl. a. det medicinske område, luftforurening og mineindustri. Markedet anslås til 10 000 instrumenter i de kommende 3 år til en enhedspris på 200 ECU. Forsknings- og produktionsomkostningerne beløber sig til 1 mio. ECU. 32 MILJØ 6. MILJØ OG KLIMA Aktiviteter i 1997 Aktiviteterne til gennemførelse af programmet i 1997 vedrørte primært iværksættelse og evaluering af de endelige indkaldelser af forslag til anden fase af programmet (1997-1998). Den anden hovedindkaldelse af forslag, som dækker de fleste områder under programmet, og indkaldelsen i forbindelse med relanceringen af ENRICH-initiativet (European Network for Research in Global Change) førte til udvælgelse af 306 forslag af høj kvalitet, som har modtaget EU-støtte på 205 mio. ECU i 1997 og begyndelsen af 1998. Resultatet var dog skuffende for så vidt angår antallet og kvaliteten af de forslag, der blev indsendt vedrørende forskning i det potentielle emne vedrørende operationelle instrumenter under området for rumteknikker og ENRICH. Derfor iværksatte man igen indkaldelser af forslag inden for disse aktiviteter i andet halvår af 1997, og gennem bevidstgørelseskampagner opnåede man forslag af bedre kvalitet. Medio 1997 iværksatte man desuden en indkaldelse vedrørende Centret for Jordobservation (CEO). til Disse yderligere udvælgelse af 32 FTU-projekter, som modtager et EU-bidrag på 32 mio. ECU i 1998. Projekterne vedrører CEO-aktiviteter og udvikling af nye rumbaserede sensorer inden for forskellige områder såsom overvågning af skovbrande og vegetation. indkaldelser på rumteknikområdet førte De centrale horisontale aktiviteter og støtteaktiviteter har fortsat i afgørende grad støttet gennemførelsen af programmets strategiske mål. Den samordnede kampagne, der er gennemført af Kommissionens tjenestegrene bistået af nationale focal points for at gøre SMV opmærksom på mulighederne for deltagelse i FTU på EU-plan, er nu for alvor begyndt at bære frugt: i 1997 blev der under foranstaltningerne til fremme af ny teknologi bevilget lige så mange sonderingspræmier og åbnet for deltagelse i lige så mange CRAFT-projekter som i hele programmets første fase (der er nu bevilget 46 sonderingspræmier og åbnet for deltagelse i 11 CRAFT-projekter). Forbedring af det menneskelige potentiale inden for forskning, navnlig gennem sikring af et tilstrækkeligt kvalificeret miljøvidenskabeligt samfund, har fortsat været et centralt element ved programmet, og der blev i 1997 ydet økonomisk støtte til yderligere 37 uddannelsesstipendier (indtil videre 72 under programmet), 13 avancerede uddannelseskurser (i alt 22 under programmet), og en lang række workshops, seminarer og konferencer blev tilrettelagt og støttet under programmet. I 1997 indførte man en ny evalueringshåndbog (som på forhånd stilles til rådighed for forslagsstillere, og som sigter mod øget gennemskuelighed og objektivitet), mulighed for forundersøgelse af potentielle forslag og uafhængige observatørers gennemgang af de nye evalueringsprocedurer. Observatørerne har generelt været positive med hensyn til den nye evalueringshåndbog, processen og gennemførelsen. 33 Eksempler på resultater PROVOST-projektet forudsiger sandsynligheden for regn på globalt plan. Partnerne har haft stort held med at udarbejde halvårsprognoser for El Nino og beslægtede globale påvirkninger (f. eks. tørre og våde forhold). I maj samlede den første videnskabelige konference under ELOISE (European Land Ocean Interaction Studies) 150 videnskabsfolk fra 15 projekter. IGBP - LOICZ anerkender ELOISE som EU's bidrag til forskningen inden for globale ændringer i kystområderne. Den første europæiske konference om forskning med henblik på beskyttelse af kulturarv og mulighederne for europæiske virksomheder (Rom, december 1997) styrkede de europæiske net, der er skabt gennem EU- projekter, og bidrog til at øge SMV konkurrenceevne på dette område. Over 80% af alle A-klassificerede forslag og hvert andet forslag af høj kvalitet (A- og B-klassificerede) har modtaget støtte, siden programmet blev iværksat - alt i alt er 684 FTU-projekter og samordnede aktiviteter indtil nu blevet fundet berettiget til støtte under programmet. Men der er et særligt problem med at sikre, at der kun indsendes gode forslag, der vedrører indkaldelsernes mål. På trods af de detaljerede evalueringskriterier, der beskrives i den nye evalueringshåndbog, Kommissionens tilbud om forunder søgelse og tilskyndelse af potentielle forslagsstillere til selv at evaluere deres forslag forud for indsendelse opfyldte mere end halvdelen af de forslag, der blev evalueret i 1997, ikke kriterierne for videnskabelig og teknisk kvalitet og projektstyring. Der anvendes betydelige ressourcer på at udarbejde og evaluere forslag, og alle FTU-aktører, herunder de europæiske og nationale focal points, de net der udbreder information om programmet og medlemsstaterne skal afholde forslagsstillere fra at indsende forslag af for ringe kvalitet. Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger resultaterne Styrkelse af erhvervslivets videnskabelige og teknologiske grundlag og konkurrenceevne: mange af fra for efterfølgende programmet har et væsentligt potentiale anvendelse og udvikling med henblik på nyttiggørelse på globalt plan, navnlig hvad angår miljøteknologier og bæredygtig udvikling. Enkelte steder er der et højt niveau med hensyn til erhvervslivets deltagelse inden for de områder, der anses for at være mere direkte relevante for erhvervslivet, såsom miljø- og rumteknologi, hvor 2/3 af de projekter, der indtil nu er udvalgt til at modtage støtte, har deltagelse af en eller flere repræsentanter fra erhvervslivet, og i omkring 44% af projekterne deltager en eller flere SMV. Næsten en fjerdedel af alle deltagere, der har modtaget støtte på disse områder, omfatter repræsentanter fra erhvervslivet (13% SMV). Støtte til de øvrige EU-politikker: de igangværende aktiviteter under programmet og tilrettelæggelsen af en række seminarer skabte væsentlige bidrag til forhandlingerne i Kyoto om FN's konvention vedrørende klimaforandringerne, og de vil fortsat udgøre et væsentligt grundlag for forberedelsen af den kommende i Buenos Aires, navnlig hvad angår spørgsmål konference vedrørende handel med tilladelser og "dræn". Det brede spektrum af projekter skaber fortsat det sunde, videnskabelige grundlag, der er nødvendigt for udviklingen af miljøpolitikker, gennemførelsen forberedelsen af af det efterfølgeren til dette. Arbejdet på programmets rumtekniske område vil i 1998 skabe grundlaget for identificering af EU's informationsbehov i forbindelse med fremtidige rummissioner, udarbejdelse af Kommissionens handlingsplan for jordobservation fra satellitter og udvikling af en europæisk politik (med medlemsstaterne, ESA og den europæiske organisation for udnyttelse af meteorologiske satellitter EUMETSAT) og en integreret strategi for jordobservation (CEOS). femte miljøhandlingsprogram og 34 Antallet af oversvømmelser i Europa er steget. Gennem en vigtig samordnet aktion, RIBAMOD, har man fastlagt bedste praksis for forvaltning af flodsletter. Hvad angår miljøregnskaber er der udviklet en metode med et nationalprodukt, der tager højde for miljøpåvirkningen, til opstilling af statistiske og empiriske modeller for måling af fremtidige økonomiske og miljømæssige resultater. Telemåling ved hjælp af satellit hjælper regionale og nationale myndigheder med at fastlægge grænserne for nye naturreservater og forvaltere af eksisterende reservater med at planlægge udviklingsaktiviteter ved at kortlægge landområder og overvåge vegetationens tilstand i deres områder. Europa står nu som en væsentlig og meget erfaren aktør i projekter af denne art over hele verden. Arbejdsprogram for 1998 I 1998 vil de primære aktiviteter for programmet under fjerde RP være centreret omkring de resterende åbne indkaldelser, navnlig vedrørende tillægsbevillingen på 7 mio. ECU, som blev besluttet af Rådet og Europa-Parlamentet den 1. december 1997 for aktiviteter, der vedrører vand, en yderligere tranche til avancerede uddannelseskurser, den endelige udvælgelse af CRAFT-deltagere blandt SMV, der slutter den 1. april 1998, og to yderligere udvælgelsesrunder vedrørende uddannelsesstipendier. Man vil desuden være opmærksom på forvaltningsmæssige spørgsmål, der er opstået i det eksisterende program eller fremhævet af de årlige ekspertpaneler. Der vil blive gjort yderligere bestræbelser på at sikre, at forskningsresultaterne hurtigt stilles til rådighed i et forståeligt format for potentielle brugere lige fra politiske beslutningstagere til erhvervs- og industrifolk og videnskabelige kredse. Man vil udvikle de instrumenter og værktøjer, der er nødvendige for at sikre en glidende overgang til de integrerede metoder til problemløsning, der skal anvendes på miljøaktiviteter, som foreslås under femte rammeprogram. Ruminstrumentet under VEGETATION 1, som EU har investeret 50 mio. ECU i, blev opsendt på SPOT 4 i marts 1998, og de første data, der modtages fra april 1998 og frem, vil blive anvendt til gavn for KU\s politikker. Projekter har vist, hvordan lovgivningen kan udformes, så den fremmer renere teknologier med både økonomiske og miljømæssige fordele i forhold til traditionelle strategier. De viser, hvordan mål for miljømæssig bæredygtighed kan kombineres med konkurrenceevne. 35 7. HAWIDENSKAB OG -TEKNOLOGI Aktiviteter i 1997 laboratorier fra 10 europæiske undersøgelse • Efter den anden almindelige indkaldelse af forslag (sidste frist 15. oktober 1996) blev første tranche af 34 FTU-projekter lanceret. 5 af disse projekter vedrørte område A i programmet (OMEX-II, 33 (Hawidenskab); det vigtigste af disse deltagende lande) er en tværfaglig overgangszonen mellem af kontinentalsoklen og det dybe ocean i Nordøstatlanten (jf. indramning). Ud af 11 projekter inden for område B (Strategisk havforskning) vedrører 8 forvaltning af kyststrækningen og undersøgelse af fysiske fænomener (transport af sediment, bølgebevægelser), der karakteriserer denne zone, mens 3 projekter forbedrer udformningen af de forskellige strukturer til beskyttelse af kysten (diger og bølgebrydere). Endelig er der 18 projekter inden for område C (Havteknologi) inden for så forskellige emner som undervandskommunikation og -akustik, og karakterisering instrumenter ny sedimentprøveudtager), fjernstyrede undervandsfartøjer, og forskning i biomarkører for havmiljøets sundhedstilstand. havbunden, måleinstrumenter en prøveudtagning (herunder til af • En indkaldelse af forslag offentliggjort den 17 juni 1997 sigtede på at supplere aktiviteterne i programmet vedrørende forudsigende oceanografi. De udvalgte projekter vil blive lanceret i 1998. • 5 projekter er blevet lanceret som følge af MAST-programmets sammen med i ENRICH, og de deltagelse programmerne "Miljø og klima" og INCO. forvaltes • Programmet har endvidere tildelt 16 stipendier og finansieret tilrettelæggelsen af 4 avancerede kurser om oceanografisk forudsigelse, metans rolle i havmiljøet, dynamikken i den zone, hvor bølgerne slår ind mod klippekyster, og de levende samfund i forbindelse med de hydrotermale kilder på store dybder. • Programmet organiserede den 17. -19. november en vigtig international konference i Rom om de seneste fremskridt i den oceanografiske forskning i Middelhavet. Et særligt møde med titlen "From océanographie science to society" gjorde det muligt at konstatere, at der er en begyndende dialog mellem miljøfolk og sociologer. Begge parter indgår i det samme system, som man derfor bør behandle på en holistisk måde. I januar mødtes samtlige koordinatorer af havteknologiprojekter i Aberdeen for at drøfte de videnskabelige spørgsmål, projekt forvaltningen, og hvordan man kan forbedre formidlingen af resultaterne, med hinanden og med Kommissionen. I maj afholdte man i Arcachon ELOISE-programmets (European Land-Ocean Interaction Studies) årlige møde. • I tilsynsrapporten 1997 anbefales det, at der træffes foranstaltninger, som gør det muligt at måle projekternes ligeledes, at man virkninger på lang sigt. Det foreslås 36 Eksempler på resultater ENAM-projektet (European North Atlantic Margin) modtager bidrag fra 14 forskingsorganisationer i samarbejde med et konsortium af olieselskaber, der udvinder olie ud for Norges kyst. Det bestræber sig navnlig på at identificere de zoner i kontinentalsoklen, der indebærer en risiko for hældningsinstabilitet, og det skulle dermed hjælpe offshore-industrien med at positionnere dens operationer. OMEX-projektet (Ocean Margin Exchange) undersøger og forsøger at kvantificere udvekslingerne afvand og materialer mellem den europæiske kontinentalsokkel og det åbne ocean i Nordatlanten. CANIGO-projektet undersøger ligeledes den region, der direkte berøres af den udgående strøm ved • Gibraltar. Et godt kendskab til disse interaktioner og disse strømme er nødvendig for at kunne evaluere den europæiske kontinentalsokkels og Middelhavets bidrag til de processer, der fører til planetære ændringer. viderefører de allerede indledte bestræbelser på at inddrage SMV og på yderligere at fokusere den avancerede uddannelse. Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger • Aktiviteterne under de 4 store regionale projekter (MATER- Middelhavet, BASYS-Baltikum, OMEX-Nordøstatlanten og CANIGO-De kanariske øer, Azorerne-Gibraltar) videreføres. BASYS og MATER vedrører geografiske områder, der er karakteriseret ved økosystemets sårbarhed og ved et meget kraftigt pres fra menneskelige aktiviteter. Der er således tale om nøgleprojekter i erhvervelsen af et videnskabeligt grundlag for Unionens miljøpolitik, i de pågældende regioner. regionale projekter), • Via samtlige igangværende projekter kommer den europæiske dimension til udtryk på forskellige måder: skala (tilfældet med de områders komplementaritet, lejlighed til at oprette netværk af laboratorier omkring emner af stor vigtighed, såsom: biodiversitet og marin mikrobiologi, udformning af selvstyrende undervandsfartøjer og undervandslaboratorier, boreteknikker tilpasset stigende dybder, som offshore-industrien har behov for, eller marine bioteknologier. undersøgte de • Blandt de projekter, der blev afsluttet i 1997, vedrørte 6 fysiske, oceanografiske problemer (strømme, transport af materialer, absorption af kulilte) i Nordsøen og i Nordatlanten, og 7 vedrørte kystområderne indvirkninger, genopretning af strandene, udformning af bølgebrydere, kartografi af havbunden). (stormes • Blandt resultaterne af forskningen i 1997 kan nævnes offentliggørelsen af flere CD-Rom'er med data og de endelige rapporter, offentliggørelsen af en vejledning i elektronisk udgivelse af projektdata og udvikling af en MAST-site på Web. Arbejdsprogram for 1998 • Lanceringen af anden tranche af de udvalgte projekter efter den anden almindelige indkaldelse af forslag. • Lanceringen af de projekter, der er udvalgt efter indkaldelserne i 1997 vedrørende operationel oceanografi, af støtteinitiativerne og ENRICH-initiativet. forslag • Finansiering af en ny række stipendier og avancerede kurser, CHABADA-projektet (Changes of bacterial diversity and activity in eutrophied Mediterranean waters), der er en del af ELOIS E-programmet om økosystemer i kystområder, har påvist forurenende stoffers negative indvirkning på den bakterielle biodiversitet Og dermed på fødekæderne i de pågældende havområder. GEOSTAR-projektet (Geophysical and océanographie station for abyssal research) har til formål at udvikle en prototype til et undervandsobservatorium, der kan operere på dybder ned til 4000 m og gennemføre langsigtede målinger af de væsentligste geofysiske og miljømæssige parametre. Det er udviklet som det første element i et fremtidigt overvågningsnetværk, der navnlig er nødvendigt i forbindelse med forudsigelse af jordskælv. • Udarbejdelse bistand til SMV (sonderingspræmier, CRAFT-projekter). svarende i det nøgleaktionerne med en marin komponent rammeprogram. arbejdsprogrammer af til femte • Arrangering af den havvidenskab og -teknologi (de tidligere MAST-dage), maj 1998. tredje europæiske konference for BENGAL-projektet har netop påvist store, hurtige og fuldstændigt uventede ændringer i faunaen på et sted i Atlanterhavet i en dybde af næsten 5000 m, og dette rejser spørgsmålet om årsagerne, naturlige eller menneskeskabte, til en sådan udvikling. 37 BIOVIDENSKAB OG -TEKNOLOGI 8. BIOTEKNOLOGI Aktiviteter i løbet af året Forfulgte målsætninger: Særprogrammet om bioteknologi forfulgte i 1997 dets oprindelige målsætninger: at forstå de mekanismer, der gør den levende celle så produktiv, og udvikling af den viden, der er absolut nødvendig for industrielle fremskridt på de områder, der er omfattet af fællesskabsindsatsen. og Med det formål at koncentrere indsatsen omkring det, der adskiller bioteknologi fra andre moderne teknologier, lægger programmet vægt på følgende forskningsområder: cellefabrikken; genomanalyse; plante- i neurovidenskaber; vaccinologi; strukturbiologi; prænormativ forskning; biodiversitet og social aktiviteter og accept; (demonstrationsaktiviteter; juridiske, etiske og sociale aspekter, offentlighedens holdning; socioøkonomiske virkninger). dyrebioteknologi, immunologi cellekommunikation infrastrukturer tværgående generisk og stoffer, farmako-toksikologi FTU-projekterne: Efter den tredje indkaldelse af forslag lanceret den 15. juni 1996, har 96 projekter (heraf 8 demonstrationsprojekter) været genstand for kontrakter til et samlet beløb af 113,5 mio. ECU. Disse projekter vedrører 10 emner, herunder somatisk genterapi, immunologiske eller in vitro bioteknologi for miljøet, demonstrationsprojekterne vedrørte navnlig prototyper på vacciner mod malaria og HIV. Den fjerde indkaldelse af forslag, der blev lanceret den 17. juni 1997, resulterede i 572 forslag, som blev evalueret i november 1997 med hjælp fra uafhængige eksperter. 75 af forslagene vedrørte demonstrationsprojekter. Denne indkaldelse vedrørte emner såsom biodiversitet, biosikkerhed, generisk vaccinologi, neurovidenskab, dyremodeller, kortlægning eller cellens fabrik. En indkaldelse af forslag vedrørende Smitsom Spongiform Encephalopati (TSE) blev lanceret den 29. april 1997 i samarbejde med de to andre biovidenskabelige programmer. Ud af de 66 forslag, der blev evalueret i juli 1997, blev 22 forslag udvalgt af de tre biovidenskabelige programmer (heraf 7 af programmet for bioteknologi), til en finansiering i størrelsesordenen 21,3 mio. ECU: Disse projekter har navnlig for så vidt angår programmet for bioteknologi til formål at undersøge prioners spredning og mangfoldiggørelse, at evaluere risikoen for overførsel af bovin spongiform encephalopati til mennesket gennem indtagelse af kontaminerede til diagnosticering og inaktivering af det smittefarlige agens, der fører til TSE. udvikle metoder levnedsmidler, at Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV I 1997 kunne man udvælge 35 sonderingspræmier, der omfattede emner såsom somatisk genterapi til behandling af degenerative nervelidelser (Alzheimer, Parkinson, Huntington), eller syntese af 38 Eksempler på resultater 1997 blev året, hvor man afsluttede kortlægningen af Bacillus subtilis genomet. Afkodningen af denne bakteries omkring ,4000 gener åbner mulighed for talrige anvendelser inden for agroindustrien, farmaci og fremstillingen af vaskemidler. COLDZYME- projektet, der undersøger egenskaberne ved mikroorganismer, der lever i meget koldt miljø, har resulteret i opdagelsen og patenteringen af et enzym, som er aktivt ved lave temperaturer. Dette gør det muligt at nedbringe energiomkostningerne ved visse levnedsmiddel- forarbej dningsprocesser eller farmaceutiske processer. Et eksempel kunne være et vaskepulver til effektiv koldvask af vasketøj. peptider til brug som nye immunosuppressive stoffer. Endvidere viser den tredje og den fjerde indkaldelse af forslag (40% SMV blandt forslagsstillerne) en stigende interesse blandt SMV for bioteknologi. Stipendier til uddannelse gennem forskning 33 stipendier til uddannelse gennem forskning blev udvalgt i 1997. Endvidere finansierede Bioteknologi-programmet i april 1997 100 i et møde med af disse repræsentanter for den europæiske industri med det formål at præsentere de muligheder, som bioteknologisektoren i Europa frembyder. stipendiemodtageres deltagelse aktører europæiske akademiske forskningssektorer Andre ledsageforanstaltninger En workshop "Iværksætterånd inden for bioteknologi" blev arrangeret af Bioteknologi-programmet i juni 1997, hvor omkring 100 forskerkredse, fra bioteknologiske virksomheder, selskaber med kapitalrisiko eller vidensskabsparker var samlet for at drøfte følgende spørgsmål: for bioteknologi er mest inden Hvilke velegnede til virksomhedsskabelse? Hvilke initiativer skal der gennemføres for at fremme iværksætterånden? Hvilken type til virksomhedsskabelse? forskningsprojekt er bedst egnet Hvordan kan man forbedre forbindelserne mellem de vigtigste aktører inden for udvikling af bioteknologiske virksomheder? Efter en indkaldelse af forslag til uddannelsesstipendier til praktiske kurser inden for bioteknologi (offentliggjort den 17. december 1996) kunne man udvælge et stipendium i 1997. Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger for forbedring af talrige muligheder Bioteknologi åbner livskvaliteten for sektorer såsom sundhed, kemisk inden produktion, landbrug og miljø. Også på det miljømæssige plan bidrager den indhøstede viden på områder såsom mikrobiel diversitet eller biosikkerhed løsningen af påtrængende til økologiske problemer. Et af de vigtigste emner er bioudbedring af forurenende stoffer i miljøet ved hjælp af genetisk modificerede mikroorganismer. Endvidere viser den industrielle deltagelse i tredje indkaldelse (77%), at Bioteknologi-programmet i stadig højere grad udvikler sig hen imod en styrkelse af det videnskabelige grundlag, der muliggør en styrkelse af industriens konkurrenceevne på internationalt plan. Arbejdsprogram for 1998 En anden fælles indkaldelse af forslag inden for TSE blev lanceret den 17. marts 1998, med sidste frist for indsendelse den 17. juni 1998. Inden årets udgang vil alle kontrakter på grundlag af den fjerde indkaldelse og de to fælles indkaldelser vedrørende TSE være forhandlet på plads og afsluttet. Der vil blive indgået forpligtelser for et beløb på omkring 156 mio. ECU til FTU-projekter, stipendier til uddannelse gennem forskning og andre ledsage foranstaltninger. Endelig vil forummet "Bioteknologi og finanser" afholde sin første konference den 12. -14. maj 1998. 39 På området biodiversitet har videnskabelige fremskridt, optimering og standardisering af metoderne resulteret i produkter, der blev markedsført i 1997 af firmaet QIAGEN. Der er tale om sæt til påvisning og evaluering af planters biodiversitet. Blandt de konkrete applikationer er kontrol med oprindelsen af visse former for træ, der anvendes inden for vinproduktion. Genterapi er et middel til at rette op på genetiske defekter. Et projekt vedrørende muskel svindssy gdomme som f. eks. Duchennes sygdom har overstået en vigtig etape, der muliggør en behandling. Den nye fremgangsmåde anvender celler udvundet af knoglemarven til at kompensere for tabet af muskelceller. 9. BIOMEDICINSK FORSKNING OG SUNDHED (BIOMED) Aktiviteter i 1997 Efter den anden indkaldelse, af forslag modtog 125 projekter i alt 88 mio. ECU i støtte. Eksempler på resultater Evalueringen af de forslag, der blev modtaget i forbindelse med den tredje (og sidste) indkaldelse, blev iværksat i marts 1997 og vedrørte: kræftforskning, i hjerte-/karsygdomme, forskning kroniske sygdomme, aldring og aldersrelaterede sygdomme, sundhed på arbejdspladsen og miljøsundhed, sjældne sygdomme, forskning i folkesundheden, biomedicinsk etik, etiske, juridiske og sociale aspekter samt demonstrationsprojekter. Ud af i alt 1 002 forslag er der udvalgt 159 (ca. 16%), som modtager en samlet EF-støtte på 72,4 mio. ECU (finansieret over budgettet for 1998). Yderligere 36 forslag blev opført på en reserveliste. Hvad angår Smitsom Spongiform Encephalopati (TSE), blev der den 29. april 1997 iværksat en fælles indkaldelse af forslag til FTU-aktiviteter inden for FTU-særprogrammerne BIOTECH, FAIR og BIOMED. På baggrund af evalueringen er 12 forslag på BIOMED-området blevet udvalgt til at modtage EF-støtte på 12 mio. ECU. I rapporten fra den fælles gruppe vedrørende vacciner under programmerne for biovidenskaber og bioteknologi (Life Sciences and Technology Interprogramme group on vaccines) fremlagde man den første oversigt over al vaccineforskning, der er gennemført med støtte fra Fællesskabet, og en analyse af de F&U- i medlemsstaterne på aktiviteter, der for tiden gennemføres området. I september 1997 arrangerede man en workshop om syntetiske stoffer, som bidrog til at fastlægge de fremtidige prioriteter for i medicinske, farmakologiske og toksikologiske forskningen spørgsmål vedrørende misbrug af syntetiske stoffer. Kommissionen tilrettelagde i marts 1997 en konference med titlen "Diabetes in Europe - A Major Health Problem and a Research Opportunity", hvor man drøftede de fremtidige prioriterede FTU- aktiviteter på dette område. Ved en konference om nyskabende forskning og hensigtsmæssig sundhedspleje for Europas borgere, der blev afholdt i april 1997 i Noordwijk under Nederlandenes EU-formandskab, samlede man videnskabsfolk og beslutningstagere omkring spørgsmålet om, i folkesundhed ud fra et europæisk hvordan forskningen perspektiv befolknings europæiske sundhedsbehov. opfylde kan den Som opfølgning på anbefalingerne fra tilsynsrapporten for 1996 har man i programmet bestræbt sig på at forbedre den eksisterende 40 En europæisk undersøgelse om skizofreni, som gennemføres i flere centre i 8 europæiske medlemsstater, har resulteret i påvisning af en sammenhæng mellem et særligt serotoninreceptorgen og skizofreni, der kan betragtes som et væsentligt gennembrud inden for psykiatrisk, genetisk forskning. En gruppe europæiske genforskere, der arbejder med arvelig, neurosensorisk døvhed, har klonet de første to gener, der forårsager isolerede former for døvhed. Desuden har man fået indsigt i molekylær epidemiologi i forbindelse med døvhed. Et af de mange døvhedsgener er udbredt i den europæiske befolkning, og dette gør det muligt for første gang at udvikle en molekylær diagnosetest med henblik på rådgivning. En gruppe europæiske videnskabsfolk har undersøgt hypoxis indvirkning på ændringer i arterievæggen, som kan være aterogene, og fandt, at vaskulær endotelial vækstfaktor (VEGF) kan beskytte mod skader fra aterosklerose i arterier hos voksne. Denne forskning har resulteret i et internationalt patent på en mulig ny behandlingsform mod arteriesygdomme ved hjælp af VEGF. Som følge herafer der på basis af risikovillig kapital etableret et selskab med navnet "Eurogene", som finansierer relevant klinisk afprøvning i fase I og yderligere forskning i nye patenterbare midler og nye farmaceutiske præparater ved fire forskningsinstitutter i Europa. af navnlig endnu mere, øge at evalueringsproces gennemsigtigheden forbedre tilbagemeldingerne til ansøgerne. Desuden er der lagt megen vægt på overvågning af igangværende BIOMED-projekter, bl. a. gennem nedsættelse af et nyt projektevalueringspanel bestående af internationalt anerkendte eksperter. evalueringen ved og Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger dækker et meget Kræftforskningen fra grundforskning til ren klinisk forskning. Genterapi overvejes både i projekterne vedrørende molekylær grundforskning og til brug i for klinisk praksis. Forslag af tumorimmunologi omfatter farmaceutiske virksomheder. særlig betydning område inden stort Med hensyn til hjerte-/karsygdomme er man i færd med at udvikle særlig europæisk ekspertise inden for: cellulære og molekylære mekanismer (f. eks. vækstfremmende og -hæmmende midlers rolle), det genetiske grundlag for udbredte sygdomme såsom forhøjet blodtryk, koronartrombose og slagtilfælde samt klinisk forskning, herunder kliniske af risikofaktorer. identificering forsøg og for forskningen Inden i kroniske sygdomme, aldring og aldersrelaterede sygdomme lægges der særlig vægt på kroniske betændelsessygdomme, diabetes og genetisk disposition for aldersrelaterede forandringer. Forslagene til forskning inden for sundhed på arbejdspladsen og miljøsundhed vedrører muskel- og knoglelidelser, overfølsomhed erhvervsbetingede allergener og risikoen for erhvervsbetinget kræft. over for Flere forslag vedrørende sjældne sygdomme er rettet mod alvorlige børnesygdomme, og et projekt sigter mod at skabe et europæisk net af informationscentre for sjældne sygdomme. De udvalgte forslag inden for forskning i folkesundheden dækker emner som forebyggelse og overvågning (især af Creutzfeld- Jacob-syndrom), socioøkonomisk forskning i behandlingsresultater, anvendelse af nye eller kendte teknologier samt kvaliteten af forskningen i sundhedspleje og sundhedsvæsen. cost-benefit-analyser og for biomedicinsk etik er Inden rettet mod: livsafsluttende pleje og smertestillende behandling, autonomi og samtykke for sårbare patientgrupper samt etiske aspekter af beslutningsprocessen i forskellige områder af sundhedssektoren. forskningen Den horisontale aktivitet vedrørende etiske, juridiske og sociale aspekter (ELSA) drejer sig om forskning i grundlæggende værdier og metoder inden for bioetik, beskyttelse af fostre samt de sociale virkninger af forskning i det menneskelige genom. Endelig sigter de udvalgte demonstrationsprojekter mod at påvise anvendeligheden af ny medicinsk praksis såsom en ny test til pålidelig indikation af risiko for hjerte-/karsygdomme, en ny 41 Europæiske videnskabsfolk har udviklet en enkel, fintfølende og billig metode til at registrere aktiviteten i de enkelte neuronsynapser i hjernen. Denne teknik vil gøre det muligt at prøve medikamenters og giftige stoffers indvirkning på hjernefunktioner såsom indlæring og hukommelse. biomedicinsk teknologi ("hybrid-liver support") samt nyskabende kirurgisk praksis, hvor der anvendes nye biologisk nedbrydelige implantater til behandling af sjældne kraniofaciale syndromer. Udvælgelsen af forslagene inden for BIOMED-TSE i en fælles indkaldelse styrker og supplerer de tidligere BIOMED-aktiviteter på dette område. Desuden bliver det muligt at udvikle omfattende europæisk såsom epidemiologi og overvågning af Spongiform Encephalopati hos mennesker, harmonisering af kliniske og diagnostiske procedurer i udviklingen af samt kortlægning af smitstoffers sygdommen(e). forskning på grundlæggende områder rolle Arbejdsprogram for 1998 Kontrakterne fra den tredje indkaldelse af forslag er under udarbejdelse. Der vil blive gjort særlige bestræbelser på at udbrede og offentliggøre resultaterne af de afsluttede projekter. Desuden tematiske program vedrørende vil gennemførelsen af det livskvalitet og forvaltning af levende ressourcer under det femte rammeprogram blive forberedt, navnlig gennem udarbejdelse af særprogrammet, arbejdsprogrammet, indkaldelser af forslag og informationspakker. Den første biovidenskabelige demonstrations- konference vil finde sted i Uppsala i 1998. Målet med den er at til at optimere resultatet af de biovidenskabelige bidrage rammeprogram. under det demonstrationsprojekter Deltagerne i alle BIOMED-demonstrationsprojekter vil blive inviteret. fjerde 42 10. LANDBRUG OG FISKERI (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling af landdistrikter) Aktiviteter i 1997 Særprogrammet for landbrug og fiskeri forfulgte i 1997 dets oprindelige målsætninger: konkurrenceevnen, effektiviteten og bæredygtig udvikling af landbrug og fiskeri, støtte til fællesskabspolitikkerne på disse områder og opfyldelse af forbrugernes krav om sunde levnedsmidler. fremme af FTU-projekter, demonstrationsprojekter og samordnede aktioner: indkaldelse af forslag udvalgte Efter den fjerde og femte Kommissionen i sine afgørelser af 13. februar 1997 og 29. juli 1997, 147 forskningsprojekter, 16 demonstrationsprojekter og 45 samordnede aktioner blandt de 895 indsendte forslag. Som reaktion på den særlige indkaldelse under programmet for landbrug Spongiform vedrørende Encephalopati (TSE) blev der indsendt 24 forslag. Ved afgørelse af 18. juli udvalgte Kommissionen 8 af disse projekter, der vedrører udvikling af metoder til diagnosticering af TSE og bekæmpelse af disse hos kvæg, geder og får. Smitsom fiskeri og En fælles indkaldelse af forslag vedrørende TSE blev lanceret den 29. april med sidste frist for indsendelse den 15. juli 1997 af programmerne biomedicin, bioteknologi og landbrug og fiskeri. Blandt de 66 indsendte forslag blev 22 (heraf 3 af programmet landbrug og fiskeri) udvalgt til et samlet beløb på 21,3 mio. ECU. Dette har været muligt takket være aftalen mellem Europa- Parlamentet og Rådet af 1. december 1997 vedrørende tillægsbevillingen på 115 mio. ECU til det fjerde rammeprogram, hvoraf 35 mio. er afsat til forskning i TSE. heraf projekter, Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV : 9 sonderingspræmier 118 forskningsprojekter har været genstand for en kontrakt. Det samlede antal deltagende SMV er steget fra 251 i 1996 (22% af det samlede antal deltagere i 1996) til 328 (32% af det samlede antal deltagere i 1997). 109 og Stipendier til uddannelse gennem forskning : I 1997 blev der udvalgt 99 stipendier til uddannelse gennem forskning. Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger Produktion af sunde levnedsmidler og styrkelse af industriens konkurrenceevne: Projekterne på levnedsmiddelområdet er mangesidede og har ofte deltagelse af forskere fra ernæringsområdet, medicinsk videnskab og levnedsmiddelteknologi. Den industrielle deltagelse (mindst en partner fra industrien i hvert projekt) i projekter på området "integrerede produktions- og forarbejdningskæder" er næsten på 100%, og samarbejdet mellem partnere fra Nordeuropa og fra Sydeuropa er særlig fremtrædende. På basis af træ, naturfibre. 43 Eksempler på resultater En samordnet aktion har givet anledning til en række praktiske henstillinger med henblik på at sikre mikrobiologisk sikkerhed i kødproduktionen fra gården til slagteriet og under forarbejdning og distribution. De er meget nyttige for producenterne og distributørerne af kød samt for tilsynsførende fra medlemsstaterne og Fællesskabet. STORMS-projektet inden for kæden. skovbrug-træ har udviklet strategier for forvaltning og skovbrug for at minimere skader forårsaget afvind, sne og ild uden af forringe kvaliteten eller kvantiteten af det producerede træ. Disse resultater er allerede blevet anvendt i skovforvaltningen i Sverige, Finland og Det Forenede Kongerige. De skulle i løbet af meget kort tid blive udbredt til hele Europa. kulhydrater og olie opnås produkter med en høj merværdi med det formål at skabe nye markeder eller erstatte syntetiske produkter. til fælles til den ændrede landbrugspolitik og Bidrag fællesskabspolitikken for udvikling af landdistrikter: Projekterne på dette område bidrager til at skabe større overensstemmelse mellem produktionen og anvendelsen af de biologiske råstoffer under hensyntagen til de endelige brugeres krav særlig til kvaliteten af råstofferne. Nogle projekter giver svar spørgsmål og på nye på levnedsmidlers og non-foods betydning sikkerheden, kvaliteten, sundheden og miljøet. De baserer sig på generiske fremgangsmåder og på en bæredygtig og mangesidet forvaltning af miljøet samt på en optimal udnyttelse af ressourcerne i landdistrikterne. socioøkonomiske samfundets for Bidrag til målsætningerne for den fælles fiskeripolitik: De udvalgte projekter vil bidrage til at støtte de forskellige aspekter af den fælles fiskeripolitik. For så vidt angår miljødelen vil de bidrage til fremme af et bæredygtigt fiskeri og en bæredygtig akvakultur, navnlig gennem nedbringelse af trawls og andre og indvirkning indvirkningerne fra fisk, der slipper ud fra dambrug, på de vilde bestande. Med hensyn til forvaltning, af fiskeriaktiviteterne i Europa er de socioøkonomiske aspekter og forbedringen af metoderne til evaluering af fiskebestandene omfattet. Med hensyn til akvakulturdelen er det de sanitære og de genetiske aspekter, der er blevet styrket. slæberedskabers havbunden på Arbejdsprogram for 1998 : af åbne forslag stadighed indkaldelse En anden fælles indkaldelse af forslag inden for TSE vil blive lanceret den 17. marts 1998, og sidste frist er 17. juni 1998. Den til vedrørende foranstaltninger til fordel for SMV, der blev lanceret den 16. december 1994, vil blive afsluttet den 8. april 1998 for så vidt angår samarbejdsprojekter inden for forskning. Med hensyn til de projekter, der er indsendt i forbindelse med 5. og 6. indkaldelse, de 2 fælles indkaldelsen af samarbejdsprojekter inden for forskning vil kontrakterne blive forhandlet på plads og afsluttet inden årets udgang. Et budget på omkring 179 mio. ECU er i 1998 afsat til FTU-projekter og demonstrationsprojekter, til uddannelse gennem forskning og andre ledsageforanstaltninger. indkaldelser vedrørende TSE og samordnede aktioner, stipendier Netværket AQUA- FLOW er blevet oprettet med henblik på formidling af resultaterne af fællesskabsforsknings- projekter inden for akvakultursektoren. Det muliggør overførsel af viden og deling af relevante informationer mellem videnskabsfolk og industrien. Et projekt har bidraget til udviklingen af en optimal landbrugsproduktion af spelthvede, en gammel variant af hvede, der dyrkes i begrænset omfang, som kun har brug lidt gødning, og som er særlig velegnet til de ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet. Endvidere er den et mere miljøvenligt alternativ til almindelig hvede. Et forventet resultat af et projekt er udviklingen af en typologi for landdistrikter og analyse af landdistrikternes socioøkonomiske karakteristika ved hjælp af nationale og europæiske databaser. Navnlig forbindelserne mellem lokale landbrugsaktiviteter, andre økonomiske aktører og de offentlige myndigheder i regioner i EU, der har haft held til at opretholde eller øge beskæftigelsen i de seneste ti år, vil blive undersøgt. 44 ENERGI 11. IKKE-NUKLEAR ENERGI F & U delen: JOULE Aktiviteter i 1997 Programmet koncentrerer sig fortsat om energiteknologiernes prioriterede tematik og har sat sig for at definere de kvalitative og kvantitative målsætninger i hver enkelt af indkaldelserne af forslag. 1997 har været karakteriseret ved gennemførelsen af en betydelig del af budgettet, dvs; 195 mio. ECU, og to indkaldelser af forslag til aktioner med omkostningsdeling er blevet afsluttet, og dermed er alle de videnskabelige områder af programmet dækket. Over 600 forslag er blevet evalueret, og 231 forslag er blevet udvalgt til fællesskabsfinansiering, heraf 62% på området vedvarende energi til et beløb på 119 mio. ECU. JOULE-programmet har bidraget aktivt konferencen Kommissionens "Miljøregnskaber". i Kyoto om klimaændringer og herunder meddelelser, til forberedelsen af tiere af til aktionen Bestræbelserne på at skabe transparens i og åbne programmet er blevet anerkendt i overvågningsrapporten, og eksperterne har bemærket udviklingen af et kvalitetsstyringssystem. Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger F & U støttet af JOULE sigter på en betydelig støtte til udvikling af vedvarende energi såsom solenergi, vindenergi eller energi fra biomasse, og bidrager således til at sikre en varig energiforsyning i Europa samtidig med, at miljøet beskyttes. Den voksende industrien i forskningsprojekterne deltagelse af partnere fra bidrager til at sikre det teknologiske forspring i Europa og til at bevare nyfremkommende sektorers konkurrenceevne. Optimeringen af energiudnyttelsen og styring af belysningen i bygninger bidrager til en forbedring af levevilkårene i beboelser, og udviklingen af teknologier til fremsendelse og oplagring af energi til befordringsmidler uden emissioner giver udsigt til et renere og mindre støjende bymiljø. Arbejdsprogram for 1998 afslutter gennemførelsen Programmet rammeprogram med udvælgelsen af støtteforanstaltninger med henblik støtteforanstaltninger til fordel for SMV. af det nuværende samordnede aktioner, og uddannelse på Deltagelsen i defineringen af det kommende rammeprogram og forberedelsen af dets gennemførelse vil udgøre en væsentlig del af aktiviteterne i 1998. 45 Eksempler på resultater De teknoøkonomiske modeller, som programmet understøtter, har muliggjort en sammenligning på verdensplan af omkost ningerne i forbindelse med forurenende emissioner. Disse resultater gjorde det muligt i forbindelse med drøftelserne på konferencen i Kyoto om klimaændringer at anslå omkostningerne til de teknologiske foranstalt ninger, der er nødvendige for at nå frem til en reduk tion på 15% i emissionerne af gasser med drivhuseffekt. Forsøgsresultaterne med en diesel-elektrisk hybridbus, der er udviklet gennem ombygning af en traditionel dieselbus, har ' givet meget betydelige brændstofbesparelser samtidig med, at den ikke forurener og har et meget lavt støjniveau. De industrielle partnere, der deltager i projektet, undersøger i øjeblikket, hvordan denne teknologi kan markedsføres, og der er blevet oprettet en ny afdeling med henblik herpå under ZF Friedrichshafen AG. Støtte til udviklingen af nye procedurer baseret på en samtidig optimering af forbruget af energi og afvand har muliggjort en vandbesparelse på 40% og en energibesparelse på 70% inden for agroindustrien og inden for papirindustrien, der traditionelt er storforbrugere af disse ressourcer. 46 Demonstrationsafsnittet : THERMIE Aktiviteter i 1997 THERMIE er rettet mod omkostningseffektiv og miljøvenlig demonstration og fremme af rene og effektive energiteknologier. Blandt emnerne kan nævnes vedvarende energiteknologier, rationel energiudnyttelse i industri, bygninger og transport, renere og mere effektiv udnyttelse af fossilt brændsel samt bedre udforskning, distribution og transport af kulbrinter. I 1997 har man under programmet afsat mere end 148 mio. ECU til aktioner, ofte som opfølgning på resultater fra JOULE, der sigter mod at påvise energiteknologiers teknologiske og økonomiske gennemførlighed ved at fremhæve fordelene ved dem og støtte mere udbredt anvendelse og markedsindtrængning, både i EU og i resten af verden. THERMIE har desuden støttet beslægtede foranstaltninger (11,5 mio. ECU), hvis mål er at øge kendskabet til resultaterne fra demonstrationsprojekterne og fjerne hindringerne for mere udbredt anvendelse på markederne. Opmærksomheden har især været rettet mod SMV gennem støtteinitiativer, hvor der tilbydes undervisning og information, og hvor der stilles midler til rådighed for projekter. SMV's deltagelse i demonstrations projekter er øget væsentligt: 65% af forslagene i byggesektoren omfattede SMV, og deres deltagelse lå på henholdsvis 72% og 76% inden for vindenergi og biomasse. Alt i alt er der indsendt 749 forslag til THERMIE-programmet, der er indgået 275 nye kontrakter, og omkring 800 løbende projekter er blevet overvåget. Hvad angår internationalt samarbejde modtog 45 (ud af 183) associerede foranstaltninger støtte. Blandt disse foranstaltninger i forbindelse med kan nævnes tre feasibility-undersøgelser projekter inden for prioriterede områder i Kina, hvor der anvendes nyskabende EU-teknologier inden for forgasning af biomasse, energiudnyttelse i bygninger og ren kulforbrænding, to aktioner i samarbejde med Sydafrika rettet mod anvendelse af vedvarende energi, mere landområder og energieffektivitet i industrien samt et virksomhedsseminar i sektoren for vedvarende energi som en opfølgning på World Solar Summit-programmet iværksat af UNESCO. elektrificering specifikt i ind på at udvikle På baggrund af tilsyns rapporten for 1996 er der iværksat en række foranstaltninger. Man har især lagt vægt på forvaltning af problematiske og risikable projekter; der er sat betydelige ressourcer computerbaseret programinformationssystem, der skal støtte hele viften af forvaltningsaktiviteter fra indsendelse af forslag til teknisk og økonomisk projektovervågning; mere indgående kontrakt forhandlinger og målrettet administrativ opfølgning af de forberedende procedurer gennemføres nu i en Task Force om kontrakter (TFC); man er enedes om og har gennemført en ny et nyt 47 Eksempler på resultater Etableringen af et stort demonstrationsanlæg med fokus på energi/miljø i byerne og bygninger til beboelse og kommerciel brug er resultatet af et vigtigt bidrag fra programmet. Greencites- og RESTART-projekter gennemføres i mange europæiske byer og omfatter over 32 500 bygninger. Disse store projekter kan ændre udviklingen inden for udformning af byområder. Otte europæiske byer har besluttet at spille en aktiv rolle i fremme af anvendelsen af køretøjer uden emission eller med lav emission. Disse byer har til sammen alt over 20 mio. indbyggere. Som et resultat af dette projekt ventes energiforbruget at falde med omkring 20%, afhængigt af køretøj s flådens art og de øvrige foranstaltninger, der træffes i byerne. Der ventes desuden væsentlige fald i udledningen af kulilte, kuldioxid og kvælsto filte. Der ydes støtte til opbygning af en vindmøllepark på 37,5 MW på en sandbanke omkring 3 km ud for Englands østkyst. Den bliver den største offshore- vindmøllepark, der er bygget i Europa til dato. strategi for formidling og offentliggørelse af resultater; der er iværksat nye initiativer vedrørende SMV-deltagelse; endelig formidles succeshistorier om fremme af nye energiteknologier nu gennem organisationen til fremme af energiteknologi OPET (i et fælles initiativ med programmet til fremme af innovation) og FEMOPET (Fellow Members of the OPET) samt netværk i henholdsvis EU og de central- og østeuropæiske lande. Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger De aktioner, der støttes under THERMIE-programmet, har bidraget til at fremme nyskabende anvendelse af energiteknologier og optimere effektiviteten i udviklingen af dem. I programmet målrettes investeringerne mod de teknologier, der gavner EU's borgere mest muligt og optimerer forsyningssikkerheden fra flere forskellige kilder ved at forøge effektiviteten i produktion, transport og anvendelse af energi og ved at øge anvendelsen af vedvarende energikilder. Programmet fremskynder udviklingen og anvendelsen af energiteknologier med henblik på at sikre den europæiske industri optimal konkurrenceevne i EU og på de globale markeder på kort og langt sigt. solcelleteknik, demonstrationsanlæg Blandt de mange resultater, der er opnået, kan nævnes nedbringelse af omkostninger og systemer i lille målestok inden til for vindenergi og udvinding af energi fra biomasse og affald, energieffektivitet i industrien og kombineret kraft-/varmeproduktion, bedste praksis inden for bygninger, alternative brændstoffer til transport, nye brændere til fast brændsel og kombineret forbrænding med biomasse. Arbejdsprogram for 1998 THERMIE-programmet vil yde støtte på omkring 96 mio. ECU til demonstration af rene og effektive energiteknologier, og det vil yde op til 14 mio. ECU til supplerende ledsageforanstaltninger, der skal udbrede og opmuntre til anvendelse af de demonstrerede resultater, når dette er hensigtsmæssigt. Andre eksempler fra THERMIE På kulbrinteområdet har man ved at installere og demontere platforme på åbent hav ved at gennemføre direkte validering af den strukturelle fuldkommenhed af flydende enheder til produktion, opbevaring og aflæsning (FPSO) gjort væsentlige fremskridt med hensyn til sikkerhed og konkurrenceevne inden for europæisk offshore-energiteknologi. Man har gjort store fremskridt gennem en række afsluttede projekter inden for forgasning af biomasse i eksisterende/traditionelle kulfyrede kraftanlæg og/eller kedler. Ved konferencen om vedvarende energiteknologi mellem Kina og EU deltog 90 repræsentanter fra kinesiske institutioner og virksomheder og mere end 35 producenter af vedvarende energiteknologi fra EU. 48 12. NUKLEAR SIKKERHED Generelle målsætninger og fra nyskabende til reaktorer sikker, passiv bortskaffelse reaktoruheld og udvikling af foranstaltninger Programmet er en del af Euratom-rammeprogrammet for forskning og uddannelse 1994-1998, og aktiviteterne vedrører: af nyskabende metoder henfaldsvarme nukleare brændselskredsløb (separation og transmutation); fænomener ved til alvorlige håndtering af uheld med vægt på afhjælpningsteknikker; metoder til vurdering af sikkerhed og kvalitet af metoder til håndtering og bortskaffelse af radioaktivt affald; i forbindelse med nedlukning af nukleare installationer; radiologisk påvirkning af mennesker og miljøet, bestrålingsmekanismer og epidemiologi samt risiko for bestråling og påvirkning; håndtering (faktorer, der påvirker helbredet, af kontaminerede områder og fremgangsmåder ved håndtering af nødsituationer). teknologi og strategi tidligere hændelser Aktiviteter i 1997 Programmet er iværksat gennem en enkelt indkaldelse af forslag med to frister for indsendelse af forslag til projekter med omkostningsdeling (20. marts 1995 og 28. februar 1996), og en indkaldelse vedrørende samordnede aktioner forblev åben indtil 1. november 1997. I alt modtog man 66 forslag til samordnede aktioner i 1997 (16 den 15. februar og 50 den 1. november), som blev evalueret med hjælp fra eksterne eksperter. Ved årets udgang indgik man de første 11 kontrakter, og udvælgelsesproceduren for de sidste 50 forslag blev iværksat. Fra programmets start og frem til udgangen af 1997 blev der indgået 190 kontrakter med deltagelse af flere partnere (ud af i alt 461 forslag). Projekter med beslægtede forskningsemner blev grupperet i 38 klynger for at sikre bedre projektledelse og lette udvekslingen af resultater mellem eksperterne. Der er i enkelte tilfælde gennemført midtvej s vurderinger for at tilpasse projektplanerne eller for at opstille programmet for næste fase af projekterne. Der er iværksat fire EUROCOURSE-uddannelseskurser: tre kurser om strålingsbeskyttelse og et kursus om alvorlige reaktoruheld. er tilrettelagt stipendier), Der (konferencer, for workshops, debat/udveksling af resultater og rummer spændende perspektiver for unge videnskabsfolk og forskere. ledsageforanstaltninger som sikrer et bredt forum Blandt de vigtige resultater i 1997 kan nævnes følgende (udover eksemplerne i kasserne): 49 Eksempler på resultater I samarbejde med industrien er man i færd med at udvikle udstyr og driftsprocedurer for at imødegå de største risici i tilfælde af alvorlige reaktoruheld (dvs. kernenedsmeltning, frigørelse af fissionsprodukter og brintforbrænding). Færdiggørelsen af RODOS-hjælpesystemet til ekstern håndtering af atomuheld i den tidlige fase. Denne version er ved at blive implementeret med henblik på præ operationel brug i beredskabscentre i Ungarn, Polen, Slovakiet og Ukraine med hjælp fra ECHO- og TACIS- programmerne (flere EU- lande har endvidere udtrykt interesse for systemet). • for inden fremskridt separations- og transmutationsstrategier til nedbringelse af radionuklidlagre med lang henfaldstid ved anvendelse af letvandsreaktorer (LWR) og/eller hurtige reaktorer (FNR); vurdering af • feasibility-undersøgelser vedrørende nyskabende sikkerheds- af teknikker henfaldsvarme til både reaktortryktanke og indeslutning, til passiv bortskaffelse systemer såsom • øget kendskab til og harmonisering af værktøjer til forudsigelse af strålingsrelaterede aldringsfænomener; • forskning i minimering af affaldsmængden, specifikation af affaldsformer, værtsbjergarter og udfyldningsmaterialer. • afslutning af I af Palmottu-projektet vedrørende karakterisering og forståelse af det generelle strømningssystem i anlægget. fase • videreudvikling af databanken om nedlukning af nukleare installationer. • den samordnede aktion til skabelse af et forum for dialog akademikerne om lovgiverne mellem risikostyring, navnlig med hensyn til acceptable niveauer og effektivitet. industrien, og • udvikling og anvendelse af cancermodeller i flere trin til analyse af epidemiologiske data. • udvikling af metoder til vurdering af økosystemers sårbarhed. • offentliggørelse af en række dokumenter, der indeholder retningslinjer og protokoller vedrørende kvalitetskriterier for forskellige fælles diagnoseprocedurer. og • udvikling decentraliseret fremgangsmåde til styring og forbedring af levevilkårene i kontaminerede områder. implementering en af Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger i kernereaktorer og den nukleare Programmet vedrørende nuklear sikkerhed bidrager til at forøge sikkerheden industris konkurrenceevne, primært gennem forskning i alvorlige ulykker, avancerede teknikker til nedlukning af nukleare anlæg og metoder til sikker håndtering af radioaktivt affald. Det sigter desuden mod at beskytte offentligheden og miljøet mod de skadelige påvirkninger fra bestråling, som anvendelse af nuklear energi kan resultere i, og medicinsk anvendelse af bestråling. Arbejdsprogram for 1998 Programmet vil blive gennemført via udvælgelse af samordnede aktioner og ledsageforanstaltninger vedrørende uddannelse og fem formidling af resultater. Programmet vil uddannelseskurser og strålingsbeskyttelse. reaktorsikkerhed tilrettelægge inden for rammeprograms afsnit vedrørende sikkerhed Det femte forbindelse med og gennemførelsesinstrumenter vil blive udviklet. nuklear fission i tilsvarende de 50 Forbedringer af den tekniske gennemførlighed af geologiske bortskaffel seskoncepter og undersøgelse af effektiviteten af metoder til bortskaffelse af brugt brændsel (gennemforelse afFEBEX-projektet. påbegyndelse af den operationelle fase under DEBORA og identificering af SPA- kildeledsmodellen) Man har udviklet og gjort forsøg med en decentral indgangsvinkel til langsigtet forvaltning af forurenede områder i en landsby i Hviderusland. Projektet fortsætter, men man har allerede opnået så stor succes, at man overvejer at anvende denne fremgangsmåde i områder, der er berørt af Tjernobyl-ulykken. Eksempler på resultater JET har for nylig fungeret med det "brændstoft" og inden for de ordninger, der er fastlagt for fremtidens fusionsreaktorer. Man har nået internationale rekorder (16 megawatt fusionsenergi svarende til to tredjedele af den indsprøjtede kraft; 21 megajoule fusionsenergi). De opnåede resultater viser, at visse forhold, der er nødvendige for reaktoren (særlig den minimums- energi, der er nødvendig for at opnå en høj indeslutning) er lettere at opfylde end oprindelig forventet. De fremtidige forudsigelser af økonomiske og sociale scenarier, økonomiske perspektiver og offentlighedens accept sigter mod en bedre opfattelse af fusion som en mulig energikilde. 13. KONTROLLERET TERMONUKLAR FUSION Aktiviteter i 1997 De langsigtede målsætninger med programmet, der omfatter alle aktiviteter i medlemsstaterne (og Schweiz) inden for fusion via magnetisk toroidindeslutning er "fælles udvikling af sikre og miljøvenlige prototypereaktorer". Efter tokamakken JET (Joint European Torus) omfatter den planlagte strategi på vejen mod en prototypereaktor en forsøgsreaktor (Next Step), der i øjeblikket befinder sig i en detaljeret projektfase (inden for rammerne af samarbejdet mellem Euratom, Japan, Rusland og USA om ITER- EDA, - Engineering Design Activities), og en demonstrationsreaktor (DEMO). International Thermonuclear Experimental Reactor Next Step-aktiviteterne: I 1997 muliggjorde de detaljerede projektaktiviteter, der gennemføres af projektets centrale team (San Diego, Naka og Garching) og teamene fra de fire partnere i samarbejdet om ITER-EDA, en optimering af de valgte løsninger for ITER. Den endelige projektrapport blev i slutningen af december forelagt af det centrale team for ITER-partnerne til intern evaluering. Blandt de syv store FTU-projekter vedrørende ITER er koordineringen af de tre af dem (prototypemagnet til toroidfeltet, overdækningsbeklædning og fjernstyring af divertor) blevet betroet Europa, der bidrager aktivt til gennemførelsen af dem. Teamene omkring NET, JET, FFC og de associerede fusionslaboratorier (i det følgende kaldet sammenslutninger) har i væsentlig grad bidraget til dette arbejde inden for fysik og teknologi anvendt på ITER. JET, der er den eneste maskine i verden, der kan anvende tritium, har gjort det muligt at studere fusionsplasma under de forhold, der forventes for "Next step". Forbedring af konstruktionen: anvendelse af specialiserede maskiner har gjort det muligt at konsolidere den database, der er nødvendig for "Next Step", og forbedring af konstruktionen gør det på længere sigt muligt at definere DEMO. En stellarator (TJ-II i Madrid) er taget i brug. Installeringen af nyt udstyr på to tokamakker (TORE SUPRA i Cadarache og TEXTOR i Mich) og et nyt opvarmningssystem på en tredje (MAST i Culham, der er ved at blive bygget) er blevet godkendt. igangsættelse Teknologi på lang sigt: den teknologiske indsats på lang sigt er blevet videreført, særlig på følgende områder: tritiumdannende kappe (procedure lanceret med hensyn til levering af et strukturelt referencemateriale), evaluering af en tegning på idéstadiet af en og neutronkilde, miljøundersøgelser, lancering af socioøkonmisk forskning i fusion (herunder spørgsmålene omkring offentlighedens accept). Endelig afholdt Europa-Parlamentet i september en konference, STOA, om "de nødvendige anvendelsesbetingelser for en kommerciel fusionsreaktor", store elektricitetsdistributører i Europa blev hørt. sikkerheds- eksperter hvor nye fra de af 51 Industriens deltagelse: den europæiske industri har længe været inddraget i leveringen af de komponenter og prototyper, der er nødvendige til konstruktion og udnyttelse af fusionsmaskiner. Repræsentanter for industrien gennemførte i april udvekslinger af synspunkter om organisationsspørgsmål vedrørende en eventuel konstruktion af en sådan maskine med repræsentanter for ITER. udtalelse andre kontrakter Gennemførelse: programmet gennemføres inden for rammerne af associeringskontrakter i medlemsstaterne (og Schweiz), den fælles virksomhed JET, NET-aftalen (Next European Torus), der indebærer Euratoms deltagelse i ITER-EDA, FFC, kontrakter med industrien og af begrænset varighed. Fællesskabets deltagelse har været: 25% af sammenslutningernes løbende udgifter og af de begrænsede kontrakter, 45% af investeringsudgifterne til prioriterede projekter (der har fået en positiv for Fusionsprogrammet) og en sats, der kan nå helt op på 100% for industrien). Inden for visse specifikke opgaver (inden for rammerne af teknologisk overvågning af inertiel fusion er der blevet gennemført en koordinering af den civile forskning på området. Kommissionens forslag til rammeprogrammet 1998- som nøgleaktion, bibeholder 2002, der omfatter reaktorforskningens strategi og integrerede aspekt. Ekspertpanelet skønner i tilsyns rapporten for 1997 bl. a. , at fusionsprogrammet er blevet forvaltet og gennemført i fuldstændig overensstemmelse med Rådets direktiver. fra Det Rådgivende Udvalg fusion Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger i verden er også Den Ligesom andre fusionsprogrammer Europæiske Unions rettet mod Next Step, en anordning, hvori de væsentligste fysiske og teknologiske aspekter, der er nødvendige for "forbrænding" af fusionsplasma med lange pulser, vil blive integreret. Europa har navnlig med JET ydet et betydeligt bidrag til fremskridt i forskningen på dette område. Fusionsprogrammet har ved at tvinge laboratorierne til at benytte til at fremme gensidig sig af europæiske udbud bidraget information mellem fusionsforskningen og industrien og til at styrke den europæiske industris videnskabelige og teknologiske inden for de grundlag. Endvidere har kvaliflkationssystemet femten specifikke fusionsteknologier bidraget til at forbedre den europæiske til dens konkurrenter i ITER-samarbejdet. industris konkurrenceevne forhold i Der er opnået vigtige videnskabelige resultater i de associerede fusionslaboratorier, særlig en succesfuld drift af divertoren "Lyra" i tokamak ASDEX Upgrade, fremskridt i optimeringen af "bootstrap"-strøm og ikke-induktiv frembringelse af strøm i tokamak TORE SUPRA, anvendelse af materialer med højt atomnummer med ECRH (opvarmning ved elektroncyklonresonans) i tokamak FTU, opnåelse af høje indeslutningsniveauer i tokamak TEXTOR, udvikling af referenceparametre i tokamak TCV, opnåelse af magnetiske overflader, der er i overensstemmelse med forudsigelserne i stellarator TJ-II, indledning af konstruktionen af stellarator Wendelstein 7-X og produktion af prototypespoler til denne maskine osv. Den struktur, der er integreret i programmet, sikrer sammenhæng i den europæiske fusionsforskning. Uafhængigt af de teknologiske overførsler, der kan skabes på kort sigt, har de langsigtede aspekter af denne forskning været genstand for en styrket informationskampagne som energimulighed ud fra et sikkerhedsmæssigt og miljømæssigt synspunkt. fordelene fusion ved om 52 Arbejdsprogram for 1998 JET, særlig Forskningen Sammenslutningerne viderefører deres aktiviteter, og nye systemer, der skal installeres på visse maskiner (særlig ASDEX Upgrade), vil blive undersøgt. Det teoretiske arbejde vil blive i alle videreført som støtte for det eksperimentelle arbejde laboratorierne. vedrørende i udformningen af en divertor, der kan anvendes i ITER, vil fortsætte som planlagt. På anmodning fra Parlamentet vil Kommissionen forelægge et strategisk dokument om muligheden for fortsat at anvende JET efter december 1999 og om rammerne for dens fremtidige program. For så vidt angår de ITER-EDA, der oprindeligt var planlagt frem til juli 1998, foreslås det, at de forlænges med tre år, så der kan gennemføres fælles aktiviteter inden for forskellige områder (tilpasning af det detaljerede projekt ITER til de mulige steders karakteristika, sikkerhedsanalyser og forberedelse af anmodningerne om tilladelse, afprøvning af prototypekomponenter osv. ). Forberedelsen af et udkast til en referenceundersøgelse i forbindelse med DEMO vil blive indledt. Ligesom sidste år, vil der blive tildelt Marie Curie stipendier (mellem 10 og 15 stipendier om året), og forskeres mobilitet (mellem 300 og 400 udstationeringer om året) vil blive støttet kraftigt. Udarbejdelsen af bilaterale samarbejdsaftaler med Rusland, Ukraine og Kasakhstan er ved at blive afsluttet. 53 14. TRANSPORT Aktiviteter i 1997 Med de 109 nye kontrakter, der blev indgået i 1997 på baggrund af anden og tredje indkaldelse af forslag, har FTU-programmet for transport nu finansieret omkring 244 projekter, hvoraf 26 har givet en række væsentlige resultater. 13 (herunder og vurdering De nye kontrakter, der blev indgået i 1997, dækker følgende områder af programmet: • Strategisk projekter med forskning: vægt af informationssystemer transportdatabaser) (herunder udvidelsen af de transeuropæiske net til Østeuropa). • Jernbanetransport: 10 projekter rettet mod jernbanesystemers interoperabilitet og mere effektiv og hurtigere godstransport. • »Integreret transport: 12 projekter vedrørende forbedring af kvaliteten af det intermodale transportnet (6 projekter) og terminaler (6 projekter). på udvikling af transportpolitikken • Lufttransport: 17 projekter, hvoraf hovedparten (10 projekter) bidrager til udvikling af tekniske og driftsmæssige løsninger, der forbedrer lufttrafikstyringssystemets effektivitet. • Bytransport: 12 projekter med vægt på øget intermodalitet i forbedret udveksling og gennem bytransporten gennem juridiske og lovgivningsmæssige foranstaltninger. • Søtransport: 24 projekter, herunder projekter, der sigter mod at øge effektiviteten og sikkerheden ved skibsdrift og projekter, der fokuserer på bedre arbejdsbetingelser. • Vejtransport: 19 projekter, der sigter mod at øge effektiviteten, pålideligheden og sikkerheden inden for vejtransport samtidig med, at den negative påvirkning åf miljøet minimeres. • Ledsageforanstaltninger: 2 projekter, hvor der udvikles og gennemføres en intensiv formidlings- og udnyttelsesplan for transportprogrammet, der sigter mod at optimere virkningerne af programmets resultater. I 1997 har programmet bidraget væsentligt til udarbejdelsen af vigtige politiske dokumenter såsom grønbogen om søhavne og skibsfartsinfrastruktur, den kommende hvidbog om afgifter for brug af infrastrukturer og meddelelserne om transeuropæisk og intermodal godstransport. Man beskæftiger sig. fortsat med andre udfordringer på transportområdet, såsom trafiktæthed, sikkerhed og miljømæssige aspekter, både i igangværende projekter og i den fjerde indkaldelse af forslag, der blev iværksat i december 1997. De særlige transportmæssige'udfordringer ved de central- og østeuropæiske landes indtræden behandles også gennem øget deltagelse af organisationer fra disse lande og lokale formidlingsaktiviteter. Der er gjort store bestræbelser på at sikre overførsel af resultater, inddragelse af de relevante slutbrugere og indførelse af nye systemer og metoder. Dette sker ved at tilskynde til etablering af 54 Eksempler på resultater ERTMS Der er i Tyskland, Frankrig og Italien stillet testanlæg til rådighed til afprøvning i fuld målestok af det europæiske system til styring af jernbanetrafik (ERTMS). I 1997 påbegyndte man de europæiske standardiseringsaktiviteter, der er nødvendige for at implementere ERTMS. MBB Der er udviklet en "maritime black box" (MBB) i stil med dem, der anvendes i fly, som registrerer data vedrørende uheld. Bedre undersøgelser i forbindelse med uheld vil øge sikkerheden inden for skibsfarten. Man regner med ud fra MBB at udvikle en "sort boks" til gods, så man kan spore ladninger og lette havtransport over korte afstande og udveksling af dokumentation. TAPE Projektet har udviklet en softwareprototype til klarlæggelse af samspillet mellem aktiviteter på land og i luften ved lufthavne for at optimere deres effektivitet og kapacitet. formelle og uformelle net og gennem iværksættelse af samordnede aktioner (13 på baggrund af de første 3 indkaldelser). Ekspertpanelet, der har ført tilsyn med FTU-programmet for transport i 1997, har konkluderet, at programmet forvaltes på en professionel og gennemskuelig mode, selvom det var bekymret over den fortsatte mangel på personale inden for visse områder af programmet. Panelet fremkom med syv væsentlige anbefalinger vedrørende den fremtidige forvaltning af programmet, som vil give endnu bedre resultater, og som man er i færd med at indarbejde. De drejer sig primært om formidling og nyttiggørelse af resultater og fremtidige FTU-aktiviteter på transportområdet. Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger teknologier. Målene med at Det overordnede formål med den forskning, der gennemføres under FTU-programmet for transport, er at nå resultater, der åbner for nye politiske valg, og at lette implementeringen af nye implementere nye generiske teknologier for at øge transportsystemets effektivitet, sikkerhed og bæredygtighed er blevet eller vil blive nået gennem en række projekter vedrørende ERTMS (det europæiske system til styring af jernbanetrafik), MBB (Maritime Black Box) og ATM (styring af lufttrafik). føre resultater kunne styrkelse er Ekspertpanelet for 1997 bemærkede de potentielle fordele for Europas erhvervsliv ved resultater såsom standardisering af de europæiske jernbanernes signalsystemer, som var et resultat af ERTMS-projekterne. Disse til en nedbringelse af omkostningerne til udstyr på 20-30% og en væsentlig forøgelse af de europæiske jernbaneproducenters transportmarkeder. Et andet konkurrenceevne på verdens erhvervslivs eksempel på konkurrenceevne integrerede skibskontrolstandarder. Disse projekter (ATOMOS II og DISCI) udgør vigtige bestræbelser på at forene de spredte europæiske brancher, der beskæftiger sig med dette område, og samtidig fastlægge generelle standarder. Blandt andre eksempler på forskning, der bidrager til Fællesskabets målsætninger, kan nævnes projekter på det strategiske område, hvor man vurderer de transeuropæiske transportnets indvirkning på tilgængelighed og samhørighed. En række bytransportprojekter, der sigter mod at forbedre den offentlige transport i byerne, har allerede givet værdifulde resultater (f. eks. ISOTOPE-projektet). af det fastlæggelsen europæiske af Arbejdsprogram for 1998 og Den fjerde indkaldelse af forslag og den fælles indkaldelse under transport- "transport- telematikprogrammerne intermodalitet", som ventes at have et budget på omkring 12 mio. ECU hver, blev begge lukket den 16. marts 1998. De indsendte forslag vil blive evalueret, hvorefter der vil blive forhandlet kontrakter. Den fjerde indkaldelse af forslag skulle resultere i en række aktioner, der konsoliderer resultaterne fra projekter under om 55 ISOTOPE Projektet har beskrevet fordelene og ulemperne ved de forskellige organisationsformer inden for offentlig transport og giver anbefalinger om hensigtsmæssige kontraktlige og juridiske rammer. Man har undersøgt data fra 109 bytrafiknet i Europa. Styring af lufttrafik: Man har gennemført flere projekter på dette område, og resultaterne er blevet anvendt i udviklingen af det fremtidige europæiske system til styring af lufttrafik (EATMS), som vil blive demonstreret i RP5. Informationssystemer: Der er iværksat en samordnet aktion, hvor man inddrager en række igangværende projekter samt politikere og statistikere fra alle medlemsstater. Målet er at skabe synergier og bane vej for etablering af et europæisk transport informationssystem, der skal lette udveksling af og adgang til transportdata til støtte for den politiske beslutningsproces. en der bør de tidligere indkaldelser, og forberede fremtidige FTU-aktiviteter på transportområdet. På baggrund af den fælles indkaldelse om iværksættes store intermodalitet der bygger på fra demonstrationsprojekter, igangværende første inden for forskning projekter ventes at starte ved udgangen af 1998. En række projekter, der allerede modtager støtte, vil afslutte deres arbejde og fremlægge planlagte formidlingsarrangementer. En strategi vedrørende formidling og nyttiggørelse for hele programmet vil blive implementeret for at sikre konkret nyttiggørelse af resultaterne af FTU-arbejdet. række resultaterne intermodalitet. De resultater række deres ved en 56 15. MÅLRETTET SOCIOØKONOMISK FORSKNING Aktiviteter i 1997 og politikere opmærksom på betydningen i udviklingen af 1997 markerede et vigtigt vendepunkt programmet om målrettet socioøkonomisk forskning. Det blev indført i 1994 som et nyt element i rammeprogrammet, og i programmets første tid måtte der gøres et stort arbejde for at gøre forskere af socioøkonomisk forskning på europæisk plan inden for videnskab og teknologi, uddannelse og undervisning samt social integration og udstødelse. Den nylige udvælgelse af projekter under den anden indkaldelse og lanceringen af den tredje og endelige indkaldelse at opmærksomheden rettes mod konsolidering og opfølgning af støtteforanstaltninger. Programmet omfatter nu en bred vifte af ledsageforanstaltninger lige fra samarbejdsforskningsprojekter og tematiske net, undersøgelser og støtte til konferencer på centrale områder til specifikke ETAN-initiativer og til programmets medvirken i Task Force for uddannelsesmultimedier. imidlertid, september betyder 1997 i På baggrund af programmets nuværende udviklingsstadie og de forbedringer, der er foretaget, både med hensyn til politisk relevans og gennemførelse af efterfølgende indkaldelser, vedrører de anbefalinger, der fremsættes i tilsynsrapporten om målrettet socioøkonomisk forskning for 1997, primært nyttiggørelses- og formidlingsaktiviteter. Opfyldelse af EU's FTU-målsætninger dynamikken informationssamfund, Det er karakteristisk for dette program, at alle dets aktiviteter ventes at føre til resultater, der er relevante for politikken. Efter den anden indkaldelse vil Fællesskabet have ydet støtte til i alt 112 aktioner med omkostningsdeling, der beskæftiger sig med emner i som det europæiske erhvervslivet og beskæftigelsen samt politikker til sikring af social integration i Europa. Dette antal vil stige med 50-60 nye aktiviteter i forbindelse med evaluering og udvælgelse af forslag fra den tredje indkaldelse. Den tredje indkaldelse blev endvidere lanceret på grundlag af et revideret arbejdsprogram, der sigter mod tre strategiske områder: konkurrence, forandring og dialog; samt nyskabelse og arbejde, velfærd og beskæftigelse; institutionelle forandringer. Disse områder kræver en tværfaglig fremgangsmåde, og man bestræbte sig i den tredje indkaldelse, som blev lukket i januar 1998, på at tiltrække forslag, der kombinerer forskningsopgaver fra to eller flere af programmets primære forskningsområder. Herudover er der i 1997 ydet støtte til 39 ledsageforanstaltninger. Blandt de aktiviteter, der har modtaget støtte, kan nævnes undersøgelser af arbejdsmarkedets indvirkning på beskæftigelsen, omfordeling af arbejdet, problemer ved og muligheder for at drive fora, der selvstændig virksomhed samt støtte beskæftiger sig med emner som integrering af indvandrere af immigranter og etniske konflikter, kvinder i det videnskabelige til diverse 57 Eksempler på resultater EVALUE har udviklet og produceret en CD- ROM og Internet medier om (selv-) evaluering af universiteter i Europa. Oplysningerne omfatter undersøgelser af konkrete sager, nationale indikatorer og et fleksibelt evalueringsværktøj. Påbaggrund af en konference i november 1997 har man i projektet om teknologi, økonomisk integration og social udstødelse offentliggjort bane brydende artikler om verdens handelsmiljø, regionale teknologi huller i Europa og konkurrenceevne. LoWER-projektet har etableret en europæisk database om lavtlønnet beskæftigelse og offentliggjort en rapport om tilgængelige statistiske data om lavtlønnet beskæftigelse i Den Europæiske Union og dens medlemsstater. LoWER udgiver et nyhedsbrev og har en hjemmeside på Internettet. miljø samt indfaldsvinkler til kulturel mangfoldighed i Europas uddannelsesinstitutioner. Hvad angår ET AN (Det Europæiske Net for Teknologivurdering, som modtager støtte under område I i programmet: Evaluering af videnskabs- og teknologipolitiske muligheder i Europa), er der afholdt ekspertworkshopper om det første af en række emner: den aldrende befolkning og teknologien - udfordringer, muligheder og teknologipolitik internationaliseringen. Eksperternes rapporter vil blive forelagt for politikerne i løbet af 1998. baggrund på af En anden vigtig begivenhed i 1997 var iværksættelsen af fem projekter, som delvist blev finansieret af programmet vedrørende målrettet socioøkonomisk forskning, og som blev indsendt i forbindelse med den fælles indkaldelse af forslag under Task Force der for uddannelsesmultimedier. Disse projekter, beskæftiger sig med indlæringsprocesser, effektivitet i indførelsen følger, og de af multimedieteknologi demonstrerer betydningen af social tilpasning af teknologien, og de er eksempler på den mere integrerende fremgangsmåde i forbindelse med kombinering af samfundsvidenskab med teknologisk udvikling, der foreslås for det femte rammeprogram. socioøkonomiske Arbejdsprogram for 1998. En af de primære aktiviteter i 1998 vil bestå i indførelse af foranstaltninger til formidling og forøgelse af virkningen af resultaterne fra de FTU-projekter og net, der har modtaget støtte. Udover de normale mekanismer til formidling af resultaterne på projektplan planlægges der en række aktiviteter under selve programmet. Et væsentligt initiativ vil være en konference om programmet vedrørende målrettet socioøkonomisk forskning, der er planlagt til udgangen af 1998. Ved denne konference vil man samle forskere og politikere, og selve konferencen vil blive understøttet af en række politisk relevante workshopper, der tilrettelægges omkring de tematiske klynger af forslag fra første og anden indkaldelse - et koncept, der med held blev afprøvet i 1997. forhandling og Aktiviteterne i forbindelse med den tredje indkaldelse vil være indgåelse af kontrakter om centreret om støtteberettigede projekter. Desuden overvejer man en række mulige nye ETAN-initiativer inden for områderne globale klimaforandringer, intellektuel ejendom, vurdering af virkningerne af FTU, indirekte støtte til beskæftigelse inden for FTU samt kvinder i det videnskabelige miljø. Desuden venter man, at der vil blive lanceret yderligere fire projekter, der er indsendt under den fælles indkaldelse om uddannelsesmultimedier, hvortil programmet vedrørende målrettet socioøkonomisk forskning bidrager økonomisk. 58 Projektet vedrørende FTU-net og højteknologiske SMV har fundet beviser, der forbinder vellykket globalisering med udstrakt lokalt netværkssamarbejde, hvilket vidner om vigtigheden af adgang til lokalt udviklede teknologier. På basis af de foreløbige konklusioner fra flere ' beslægtede MSØF- projekter (et eksempel på klyngeaktivitet) er der udarbejdet en rapport om den globale økonomi baseret på viden og dens konsekvenser for innovationspolitikken. KISINN-nettet har udarbejdet en oversigt over videnintensive tjenester i den private sektor, der benytter sig af eksisterende international ekspertise med særlig vægt på overførsel og anvendelse af tekniske og forvaltningsmæssige nyskabelser, herunder betydningen for gennemførelsen af politikker. Arbejdet med endeligt at forsknings rolle sideløbende med ovennævnte aktiviteter. socioøkonomiske i det femte rammeprogram vil finde sted fastlægge den I REGIS-projektet har man fastslået, at innovation i Europa synes at være bestemt af markedet ud fra overvejelser vedrørende pris og kvalitet, og at ren innovation er sjælden, idet processen er præget af nye kombinationer af uoriginale teknologier. Dette demonstrerer behovet for at integrere teknologicentre og universiteter bedre i innovationsprocessen. 59 ON UNDER DET FJERDE RAMMEPROGRAM TREDJELANDE OG INTERNATIONALE SAMARBEJDE MED ORGANISATIONER Aktiviteter i 1997 stater i det INTAS, finansieres der hovedsageligt FTU-projekter: Inden for rammerne af samarbejdet med landene i Central- og tidligere Østeuropa og de nye uafhængige Sovjetunionen er der blevet indgået forpligtelser til et beløb på 26,3 mio. ECU efter indkaldelsen af forslag i 1996 til finansiering af 110 kontrakter. En indkaldelse af forslag (hovedsageligt miljø, sundhed, industri) lanceret i 1997 resulterede i 1 300 forslag til et samlet beløb på 398 mio. ECU. De østeuropæiske landes deltagelse i særprogrammerne under det fjerde rammeprogram er ligeledes blevet videreført med støtte fra INCO. Omkring 700 000 ECU er forpligtet til "ledsageforanstaltninger", særlig til støtte til, at videnskabsfolk fra disse lande kan deltage i af konferencer. Fællesskabet, har gennemført 321 projekter, der dækker alle områder, til et beløb på 18,8 mio. ECU. Med hensyn til ISTC (Moskva), der bidrager til omskolingen af militære forskere i de nye uafhængige lande i det tidligere Sovjetunionen, har EU ydet støtte til civile projekter i størrelsesordenen 13,5 mio. ECU (19 000 videnskabsfolk omfattet siden 1994). Med hensyn til det videnskabelige og teknologiske samarbejde med udviklingslandene indgået forpligtelser for 65,6 mio. ECU i 1997 med henblik på finansiering af 125 kontrakter. En indkaldelse af forslag lanceret i 1997 vedrørende forvaltning af vedvarende naturlige ressourcer, landbrug/agroindustri, informationsteknologier resulterede i 1 020 forslag. samlede antal 25 nye COST-aktioner har områder 17 igangværende (levnedsmiddelvidenskab, kemi, 159. transport osv. ) Kommissionen deltog i 1997 i 11 EUREKA-projekter. Ekspertpanelet 1997 har understreget den høje kvalitet på alle de områder, der er omfattet af programmet. (INCO-DC) er der blevet forøget det sundhed aktioner inden for og til teknologiske aftaler og videnskabelige Videnskabelige og kontakter : Samarbejdsaftalen om videnskab og teknologi mellem EU og USA er blevet underskrevet, aftalen med Sydafrika er trådt i kraft, og forhandlingerne om en aftale mellem EURATOM og Canada om nuklear forskning er blevet indledt. I 1997 indledtes ligeledes forhandlinger med Rusland om en samarbejdsaftale om videnskab indsendt og femte interessetilkendegivelser vedrørende deltagelse rammeprogram. forskning, og visse associerede lande har i det 60 Eksempler på resultater Europæisk præmiere i kampen mod parasitære infektioner: mange forsknings- undersøgelser med deltagelse af videnskabs folk fra udviklings landene og Europa er blevet iværksat for at forstå, hvorfor nogle mennesker er mere følsomme end andre over for parasitære infektioner, hvilket er nøglen til effektiv behandling. Et samarbejde med Brasilien har resulteret i, at man har påvist den genetiske base for følsomhed over for bilharziose (en sygdom, der overføres med trematoder). Videnskabsfolkene har opdaget, at genet Sml på kromosom nr. 5 kontrollerer modstands dygtighed eller følsom hed over for sygdom men. Et gen, der bestem mer følsomheden over for leverfibrose, er ligeledes blevet identi ficeret. Disse gennem brud vil kunne føre til udviklingen af nye behandlingsmetoder, der kan afhjælpe de lidelser, som disse sygdomme giver anledning til. Inden for rammerne af de videnskabelige og teknologiske forbindelser med Japan og Korea modtog 74 forskere i 1997 et stipendium, hvorved det samlede antal forskere fra Unionen, der har gennemført ophold i disse lande, kommer op på 490. Der er ligeledes sikret tekniske og politiske kontakter med tredjelande og regionale sammenslutninger. Blandt andet har over seminarer/workshopper/konferencer med deltagelse af 100 udviklingslandene modtaget støtte (eksempler: jordens frugtbarhed i Asien, AIDS i Afrika). Den politiske dialog med partnerlandene i middelhavsregionen er blevet videreført gennem sekretariatet for FTU-tilsynsudvalget Euro-Med og gennem et formelt møde i Udvalget. Drøftelser af de fremtidige retningslinjer: initiativ vedrørende En meddelelse om "det europæiske agronomisk forskning med henblik på udvikling" (IERAD) er blevet vedtaget for at forbedre koordineringen mellem de atten implicerede partnere. En meddelelse med titlen "Videnskabelig og teknologisk forskning: et strategisk element i Den Europæiske Unions samarbejde med udviklingslandene" er ligeledes blevet vedtaget, og den har fået en positiv modtagelse i Rådet. Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsætninger som følge af videnskabeligt og internationale FTU-samarbejde giver adgang INCO bidrager på forskellig vis til den europæiske økonomis konkurrenceevne generelt. F. eks. ved at tilføje en ekstra merværdi til Unionens FTU eller Ved at bidrage med en bedre tilpasset definering af andre af EU's politikker (f. eks. transport, energi, fiskeri osv. ) takket være tredjelandes erfaringer og takket være virkningerne af det store marked, som indledning af kommercielt samarbejde teknologisk samarbejde kan resultere i. Det til viden, forskernetværk, installationer (eksempel: via europæiske forskeres udstationering i Japan), og udover de rent videnskabelige fordele, man kan forvente, bidrager dette samarbejde til at fremhæve europæisk videnskab og teknologi internationalt. I bidrager moderniseringen af FTU i landene i Central- og Østeuropa og den støtte, som INCO har ydet til disse landes deltagelse i EU's FTU- programmer, til at forberede disse landes optagelse i Unionen. INCO-DC har bidraget europæiske til forskningskapacitet på områder i forbindelse med udvikling samtidig med, at FTU i udviklingslandene stimuleres (i 1997 modtog netværk vedrørende navnlig malaria og de tropiske regnskove støtte), hvorved fællesskabspolitikken vedrørende udviklingssamarbejde støttes. Et andet eksempel på bidrag til udenrigspolitikkerne er Det Internationale Videnskabs- og Teknologicenter i Moskva (ISTC), der støtter bestræbelserne på at omskole russiske militærforskere til civile aktiviteter. forbindelse med udvidelsespolitik styrke den EU's at 61 Undersøgelse af havforureningen: Sortehavet er ideelt til undersøgelse af forureningens indflydelse på biodiversiteten. Et projekt med deltagelse af Rumænien, Bulgarien, Rusland og 7 medlemsstater har allerede muliggjort en bedre forståelse af ødelæggelsen af biodiversiteten i Sortehavet, og en model til forudsigelse af kystsystemets reaktioner på angreb på miljøet er ved at blive udformet. Fiskeri og bæredygtig udvikling: 15 forskningsprojekter navnlig vedrørende de nye akvakulturteknikker, opdræt af skaldyr og forvaltning af økosystemet i kystegne blev lanceret i 1997 i samarbejde med forskningsinitiativet vedrørende fiskeri AVS-EU, der er resultatet af resolutionen vedtaget af den paritære forsamling AVS-EU. Dette initiativ sigter mod at fremme en målrettet forskning omkring en bæredygtig udvikling af fiskeriet og omkring akvakultur. Donorer af knoglemarv: med bistand fra en nederlandsk deltager har Ungarn og Tjekkiet kunne tilslutte sig den internationale database over donorer af knoglemarv. Denne forbindelse har gjort det muligt at udvide databasen med 6 000 ekstra donorer fra disse lande. Da denne operation, der allerede er ved at blive gennemført i Slovakiet, har været så stor en succes, overvejes det at udvide den til 3 andre lande i Central- og Østeuropa. Arbejdsprogram for 1998 Følgende aktiviteter vil navnlig blive gennemført i 1998: opfølgning af de 1 600 igangværende kontrakter (herunder forberedelses-, ledsage- og opfølgningsforanstaltninger - APAS) og indkaldelserne af forslag INCO-COPERNICUS og INCO-DC lanceret i 1997; indgåelse af kontrakter om tredjelandes deltagelse i aktiviteterne 1, 3 og 4 under rammeprogrammet samt udvælgelse af og tilsyn med stipendiemodtagere (Japan/Korea). lande til de fremme af ansøgerlandenes femte Blandt de andre aktiviteter kan nævnes: konsekvensvurderinger af samarbejdsaftalerne om videnskab og teknologi, møde i de forskellige fælles udvalg, der fører tilsyn med samarbejdsaftalerne, og forummet EU-Japan om videnskab og teknologi. Som følge af henstillingerne fra overvågningsudvalget vil der blive indført et Management Information System, og oplysning om INCO vil blive videreført i forskellige former: skriftlig ("succeshistorier", (transparenter osv. ), INCO-projektkatalog osv. ), audiovisuel elektroniske (INCO Homepage om Cordis-Europa). De politiske prioriteter indebærer forberedelse af "udvidelsen", navnlig gennem fuldstændige rammeprogram, og udvikling af i det deltagelse forbindelserne i Central- og ikke-associerede Østeuropa. Samarbejdsaftalen om videnskab og teknologi mellem EU og USA og aftalen med Rusland vil blive indgået. Med henblik på gennemførelsen af det femte rammeprogram er det tanken at tilpasse de forskellige samarbejdsaftaler om videnskab og teknologi (EØS-aftalen bør ud over at udvides til det femte rammeprogram også tilpasses for at tage højde for tillægsbevillingen til det fjerde rammeprogram). Koordineringen af videnskab og teknologi med medlemsstaterne vil blive styrket gennem f. eks. : sekretariatet for det europæiske landbrug med henblik på initiativ vedrørende forskning forskellige udvikling; koordineringen initiativer medlemsstaternes sundhedsområdet; "kontaktgruppe" og bioteknologinetværket om samarbejde med Kina inden for videnskab og teknologi. Man vil ligeledes forsøge at forbedre kendskabet til medlemsstaternes samarbejde inden for FTU med tredjelande og internationale organisationer (INCOPOL- undersøgelse). Omorganiseringen af det internationale samarbejde under det femte rammeprogram kræver bl. a. , at forbindelserne mellem INCO-programmet og de andre programmer under det femte rammeprogram defineres, og at synergien mellem COST, EUREKA, de internationale organisationer og rammeprogrammet styrkes. af medlemsstaternes på i Genbrug af 50 tons plutonium fra det russiske militær: I april 1996 besluttede G7 og Rusland i Moskva at styrke samarbejdet med henblik på nedbrydning af plutonium, der stammer fra afmonteringen af de russiske kernevåben. Fællesskabet bidrager aktivt til gennemførelsen af G7's konklusioner gennem finansiering af projekter, der gennemføres af ISTC i Moskva. 62 ON UNDER DET fWmW ^PROGRAM FORMIDLING OG NYTTIGGØRELSE AF RESULTATER (INNOVATION-PROGRAMMET) Eksempler på resultater Aktiviteter i 1997 Aktiviteterne i 1997 fokuserede på gennemførelse af (i) den første handlingsplan for innovation (se ovenfor i kapitel I - del 3 i rapporten) og særprogrammet vedrørende den tredje aktivitet, INNOVATION-programmet. Gennemførelsen af INNOVATION-programmet var koncentreret omkring (i) opfølgning af nettet af innovationsformidlingscentre og CORDIS, (ii) intellektuel ejendomsret og støtte til innovation (iii) demonstrationsprojekterne vedrørende teknologioverførsel og -validering og (iv) støtte til regionale innovationsinfrastrukturer. (IRC) forud for dets forlængelse I 1997 gennemførte man en midtvejsevaluering af nettet af Innovation-Relæcentre i yderligere to år. Kundernes tilfredshed var et af de væsentligste kriterier, der blev anvendt ved evalueringen. Denne viste, at nettet fungerer godt, og at det sandsynligvis vil forbedre sine resultater yderligere i løbet af de næste to år. Resultaterne i 29 IRC ud af 52 (dvs. 56 %) blev bedømt som meget gode. Resultatet hos syv centre (14 %) var dårligere end forventet. På baggrund af denne evaluering forlænges driften af IRC i to år, og de centre, hvis resultater var dårlige, er blevet omstruktureret. af en 1997 starten angår CORDIS, gennemførte i professionel Hvad markedsundersøgelsesvirksomhed en brugerundersøgelse. Undersøgelsen viste, at CORDIS er kendt som den vigtigste informationstjeneste vedrørende Fællesskabets F&U, og at den regelmæssigt anvendes af langt størstedelen af de formidlere, der er aktive på dette område. Undersøgelsen førte desuden til 10 anbefalinger vedrørende den fremtidige udvikling af drøftelser med størstedelen programudvalget blev taget i betragtning i udbuddet vedrørende CORDIS-tjenesteydelser i de kommende to år (EFT S247/27, 19. 12. 97). Der er indført en ny type brugertjeneste, Rapidus, der gør det muligt for brugerne automatisk via e-mail at modtage oplysninger, der er skræddersyet til deres behov. systemet, hvoraf efter til inden for støtte innovation har været Hovedaktiviteten iværksættelsen af pilotprojektet I-TEC i samarbejde med Den Europæiske Investeringsfond. I-TEC skal støtte opbygningen af tilstrækkelige kvalificerede menneskelige ressourcer, der kan vurdere og følge op på tidlige teknologiinvesteringer og derved på mellemlang og lang sigt fremme investering af risikovillig kapital i sådanne projekter. Desuden blev der lanceret en indkaldelse af forslag til tværnational overførsel, fremme og formidling af foranstaltninger, ordninger og god praksis med henblik på at samle finansfolk, teknologifolk og støtteorganisationer for SMV og på at tilskynde til etablering af 63 INNOVATION'S forskellige aktiviteter inden for intellektuel ejendomsret, herunder afsnittene om intellektuel ejendomsret i den første handlingsplan om innovation og samarbejdet med Det Europæiske Patent kontor, har været afgørende med hensyn til iværksættelse af vigtige, nye europæiske initiativ er på området, såsom grønbogen om intellek tuel ejendomsret og Den Europæiske Patent organisations beslutning om at etablere en Internetbaseret paneuropæisk patent informationstjeneste. I 1997 registrerede man pa CORMS-lijcmmesiden 10 mio. besogende sammenlignet med 2,2 mio. i 1996. Desuden er det gennemsnitlige antal aktive brugere (dvs. de der bruger CORDIS mindst to gange om måneden) næsten fordoblet. Tallet lå på 47 500 i 1997 sammenlignet med 25 000 i 1996. Rundsendelsen af CORDIS Focus steg til 32 000 i 1997 sammenlignet med 22. 000 i 1996. virksomheder blandt (offentlige og private) forskere. Et af de udvalgte forslag kom fra et konsortium bestående af National Westminster Bank (Det Forenede Kongerige), Deutsche Bank (Tyskland), ING Bank (Nederlandene), Innovation Partnership (Det Forenede Kongerige) og Fraunhofer Gesellschaft (Tyskland), som søger at videreudvikle og formidle det nederlandske "teknologi vurderingssy stem" for teknologibaserede SMV. Aktiviteterne på området intellektuel ejendomsret omfattede : udvikling af konceptet med en hjælpetjeneste inden for intellektuel ejendomsret vedrørende resultater fra EU's FTU-aktiviteter og lancering af et udbud om etablering af en sådan hjælpetjeneste; - anden runde af "Quick Scan"-pilotprojektet, hvor man i samarbejde med Det Europæiske Patentkontor undersøger teknologioverførsels- og nyhedsværdien af teknologivalideringsprojekter; færdiggørelse af Straus-rapporten om EU's patentsystems nuværende tilstand; tilrettelæggelse af PATINNOVA-konferencen (i maj 1997) - et af de vigtigste arrangementer for patentfagfolk i Europa; tilrettelæggelse af den anden række af uddannelsesseminarer intellektuel ejendomsret med deltagelse af over 100 om projektansvarlige; teknologier i - - - - administration af Fællesskabets beholdning af patenter (ca. 500 patenter) og sikring af europæiske varemærker og logoer. Hvad angår teknologioverførsel og -validering, blev der evalueret to indkaldelser i 1997, hvorved antallet af forslag, der har modtaget støtte til en definitionsfase siden INNOVATION blev iværksat, nåede op på 230. Det ventes, at omkring 150 af disse vil føre til en mere omfattende demonstrationsfase. SMV deltager i 90% af demonstrationsfaserne og koordinerer 60% af dem. Det endelige mål med disse projekter er at fungere som teststande for teknologivalidering og/eller -overførsel på tværs af grænser og sektorer er demonstrationsfaserne opbygget omkring følgende søjler: (i) tværnational forvaltning af - teknologivalidering overførsel, intellektuel ejendom, (iii) tilegnelse af nye (ii) teknologier, (iv) opnåelse af teknologisk knowhow. samt at demonstrere god praksis. Således og/eller Blandt regionale aktioner kan nævnes revision af regionale infrastrukturer til støtte for innovation og tekologioverførsel. Efter indkaldelsen af forslag for 1997 har i alt omkring 90 regioner i denne ordning siden 1995. Disse projekter giver deltaget resultater, der kan inddeles i tre hovedtyper : - bedre muligheder for finansiering af innovation i regionerne (f. eks. Poitou Charentes, I lamburg, Wiener-Neustadt); - udvikling (eller omlægning) af organisationer til fremme af innovation, navnlig teknologicentre, så de i højere grad tilpasses behovene blandt SMV (f. eks. Highlands and Islands, Umbria, Extramadura); forbedring af forbindelserne mellem erhvervsuddannelse og SMV. - 64 Nettet bestående af 52 Innovation-Relæcentre (IRC) blev i de første 16 måneders drift (fra oktober 1995 til februar 1997) kontaktet mere end 120 000 gange med henblik på rådgivning vedrørende teknologioverførsel og/eller indsendelse af forslag til EU- programmer, det gennemførte 7 500 undersøgelser for klienter, der tilbod eller ønskede teknologi, det forhandlede 1 250 tværnationale teknologi- overførselsaftaler, hvoraf 190 blev undertegnet. Derudover bidrog IRC med mere end 2. 750 forslag, der blev indsendt til EU's FTU- programmer, og hvoraf 700 blev fundet støtteberettiget. Mindst lige så vigtigt er det, at disse tal er stigende. De første ni risikokapitalfonde, der blev udvalgt under I- TEC vil investere 186 mio. ECU i form af (privat) risikovillig kapital i teknologi i SMV på et tidligt stadie over de næste tre år. (Til sammenligning investerede risikokapitalfondene som helhed i 1996 i alt 441 mio. ECU i projekter på et tidligt stadie i Europa (kilde: EFVA) Ydermere anvender enkelte af de deltagende regioner resultaterne fra disse revisioner til at maksimere fordelene ved EU's strukturfondes interventioner med henblik på at styrke en ensartet, (Limburg/NL, økonomisk Halle/Leipzig/Dassau). regionalpolitik innovativ og Arbejdsprogram for 1998 Aktiviteterne vil fokusere på forvaltning af de projekter, der er udvalgt i de tidligere år, fortsat gennemførelse af CORDIS, intellektuel videreudvikling af hjælpetjenesterne vedrørende ejendomsret og finansiering af innovation i forbindelse med resultater af EU's FTU, forberedelse af iværksættelsen af det femte rammeprograms horisontale program om innovation og innovation, SMV's deltagelse. Rækken af konferencer om etablering af nye virksomheder og beskæftigelse, som blev indledt på konferencen i Paris (i december 1997), vil blive videreført og vil omfatte store konferencer i Luxembourg (i maj 1998) og Wien (i november 1998). 65 JERDE RAMMEPROGRAM FREMME AF FORSKER UDDANNELSE OG -MOBILITET Aktiviteter i 1997 af til og store forslag af og forskningsanlæg programmet dets forskningsnetværk godkendt I 1997 fortsatte man gennemførelsen af programmet for af forskeruddannelse og -mobilitet samt de kontrakter under programmerne "Menneskelige ressourcer og mobilitet" og "Science", der endnu ikke er udløbet. Inden for rammerne af programmet for forsker uddannelse og - mobilitet blev der i 1997 indgået 1 190 kontrakter, dvs. 980 kontrakter om "Marie Curie"-stipendier, 64 kontrakter om forskningsnetværk, 10 kontrakter om samordnede aktioner omkring og 136 kontrakter om eurokonferencer, sommerskoler og praktiske kurser. Endvidere til blev 83 nye finansiering. for resultaterne Nyttiggørelsen forgængere -mobilitet forskeruddannelse "Menneskelige ressourcer og mobilitet" og "Science" blev aktivt forfulgt i 1997. Forberedelsen af særprogrammet "udvikling af det menneskelige potentiale" har endvidere været et af de vigtigste emner i løbet af hele året. I forbindelse med programmets ledsageforanstaltninger kan navnlig nævnes: organiseringen af den niende europæiske konkurrence for unge videnskabsfolk (15 til 20 år), der afholdtes den 9. -14. september i Milano; oprettelsen af "Marie Curie"- sammenslutningen, der således gør det muligt at bevare kontakten til stipendiemodtagere og anmode om deres mening om f. eks. nye forslag fra Kommissionen; undersøgelsen af industriens deltagelse i programmet udført af arbejdsgruppen "Industri"; indkaldelse af forslag lanceret med henblik på at undersøge kvindernes rolle i forskningen. De aktioner, der er blevet gennemført i løbet af året har ligeledes været centreret omkring nødvendigheden af at finde passende løsninger på forskelsbehandlingen af de fællesskabsforskere, der modtager "Marie Curie "-stipendier. for programmet I 1997 opnåede man mærkbare forbedringer i gennemførelsen af programmet, som det i øvrigt blev bemærket i 1997-rapporten fra forskeruddannelse og ekspertpanelet -mobilitet. Disse forbedringer sigter bl. a. mod: • en betydelig nedbringelse af forsinkelserne mellem indsendelse af forslag og oplysning af forslagsstillerne om resultaterne og underskrivelsen af de tilknyttede kontrakter, for • fastsættelse af årlige målsætninger for alle programmets forslag, og af evalueringspanelerne vedrørende behandling især af enkeltdele administrationen kontraktforvaltning, • en styrket opfølgning af kontrakterne, især via kontrol på stedet, 66 Eksempler på resultater En ung forsker under uddannelse i et netværk gennemfører en umiddelbar telekinetisk flytning fra fotonernes kvantetilstand, hvilket skulle muliggøre en efterfølgende forbedring af kvantecomputere. "NEUROS^-netværket forsøger at genopbygge mobiliteten hos paraplegipatienter ved hjælp af muskelstimulerende implantater. De 6 unge forskere under uddannelse i dette netværk arbejder i to forskellige teams og samarbejder med partnere fra industrien. En ung stipendiemodtager har haft mulighed for at fortsætte sin forskning i hjernens funktion under epilepsianfald, særlig i de negative bivirkninger, som en langvarig behandling med krampehæmmende midler kan have. Resultaterne giver håb om en forbedring af de aktive principper i de krampehæmmende midler samtidig med, at deres negative virkninger nedbringes. • en bredere information af offentligheden om programmet, navnlig via Internet, • forbedring af evalueringsprocedurerne, f. eks. for så vidt angår tværfaglighed og en øget åbenhed i evaluatorernes tildeling af point. Opfyldelse af Fællesskabets FTU-målsærninger Takket være de foranstaltninger, der er vedtaget med hensyn til forvaltning af programmet, er industriens deltagelse i projekterne vokset betydeligt. Inden for aktiviteten "netværk" er denne deltagelse blevet fordoblet siden den første indkaldelse af forslag, der blev lanceret i begyndelsen af programmet, og mere end tredoblet i forhold til programmet "Menneskelige ressourcer og mobilitet". I forbindelse med det femte rammeprogram foreslås det endvidere, at der indføres "industrielle" stipendier. Den allerede omfattende deltagelse i programmet af enheder fra de ugunstigt stillede regioner i Fællesskabet er blevet styrket. til afslutningen af Beskæftigelse: det anslås, at der frem programmet for forskeruddannelse og -mobilitet, inden for rammerne af aktiviteten "individuelle stipendier" vil være tildelt stipendier svarende til 5 600 årsværk forskning, mens delen "uddannelse" under aktiviteten "netværk" vil have skabt omkring 6 500. Det skal endvidere understreges, at de stipendier, der tildeles inden for rammerne af disse aktiviteter, øger de unge forskeres chancer for at finde et stabilt arbejde inden for forskningssektoren efter udløbet af deres stipendieperiode. Arbejdsprogram for 1998 angår så vidt "Netværk" og I 1998 vil gennemførelsen af programmet for forskeruddannelse og mobilitet blive videreført, og programmerne "Menneskelige ressourcer og mobilitet" og "Science" afsluttes. Inden for rammerne af aktiviteten "individuelle stipendier" vil programmet for systematisk kontrol af kontrakterne, som blev indført i 1997, og gennem hvilket 50% af stipendiemodtagerne er blevet kontaktet, blive afsluttet. For "Store aktiviteterne forskningsanlæg" vil den første prioritet være at tilrettelægge midtvejsevalueringerne af de enkelte kontrakter, der gennemføres af uafhængige ekspertpaneler. En konference om aktiviteten "Netværk" vil ligeledes blive tilrettelagt for nærmere at undersøge de store netværks resultater. Med hensyn til ledsageforanstaltningerne vil bl. a. tilrettelæggelsen af den første "Descartes-pris" blive forberedt med henblik på at belønne en gruppe af forskerteams fra medlemsstaterne eller de associerede lande, der har ydet et væsentligt bidrag til løsningen af et et grænseoverskridende samarbejde, samt til individuelle forskere, der har opnået videnskabelig succes i et laboratorium uden for deres hjemland. Samarbejdet om udarbejdelse af handlingsplanen om grønbogen "Almen uddannelse, erhvervsuddannelse, forskning: Hindringer videnskabeligt/teknologisk problem gennem 67 En ung italiensk forsker, der har modtaget et stipendium, har udviklet en selvstændig robot, der kan lære enkle opgaver og tilpasse sig den virkelige verden. Dette projekt har fået et flot modtagelse: forskeren fik tildelt den italienske pris for kunstig intelligens, og han er ansat som forsker i modtagelsesinstitutionen. En ung stipendiemodtager har uddybet sin forskning i fænomenet superledning, der indebærer en mulighed for at transportere strøm over lange afstande. Han har navnlig beskæftiget sig med tilpasningen af materialer til de store applikationer, f. eks. kabler og transformatorer. Da denne forskning var en succes, fik denne forsker af sit tidligere forskningsinstitut tilbudt en 5-årig kontrakt. af rammerne koordineringen med for mobiliteten i Det Europæiske Fællesskab" vil blive videreført inden andre for uddannelsesaktioner. Endelig vil der i overensstemmelse med henstillingerne fra ekspertpanelet blive lanceret en indkaldelse af forslag i 1998 med henblik på at overdrage et eksternt bureau visse rutineopgaver i forbindelse med behandlingen af forslag og forvaltningen af de kontrakter, som de udvalgte forslag resulterer i. Naturligvis vil forberedelsen af femte rammeprogram ligeledes fortsætte. 68 i Bruxelles. Fem separate anlæg, placeret Det Fælles Forskningscenter (FFC) er Den Europæiske Unions videnskabelige og tekniske forskningslaboratorium, som har hovedkvarter i henholdsvis Belgien, Tyskland, Italien, Nederlandene og Spanien huser syv forskningsinstitutter, som er specialiseret inden for hvert deres transuraner, avancerede materialer, systemteknik, informatik og sikkerhed, miljø, anvendt telemåling samt teknologiske fremtidsstudier. referencemålinger og -materialer, felt: i af og med fælles Fællesskabets finansieres i FTU-system. Det der deltager projekter Mission FFC støtter og gennemfører kundeorienteret forskning af højeste kvalitet til støtte for andre EU-politikker. Centret er en integreret gennemfører del forskningsprogrammer, under konkurrencebaserede rammeprogrammerne erhvervslivet, aktiviteter forskningsorganisationer og universiteter fra medlemslandene. Mere end 2 000 videnskabsfolk, ingeniører og andre fagfolk er beskæftiget på fuld tid på grundlag af forskellige former for stipendiater, ansatte kontrakter: midlertidigt gæstevidenskabsfolk, fra udstationerede erhvervslivet og nationale regeringer, embedsmænd osv. De samlede bevillinger lå i 1997 på omkring 291 mio. ECU; heraf blev omkring 246 mio. ECU finansieret via Kommissionens budget, diverse 37 mio. ECU konkurrencebaserede aktiviteter og omkring 8 mio. ECU kom fra særlig støtte til den såkaldte "High Flux Reactor" (HFR) i Petten (Nederlandene). medarbejdere forskere, omkring kom fra fremgangsmåde, der blev anvendt Året 1997 i retning af den I 1997 udviklede centret sig yderligere kundeorienterede i de foregående år. Enkelte resultater fra 1997 fremhæves i denne rapport. Navnlig blev en nyskabende form for røntgenbehandling for første gang testet på patienter, der lider af hjernecancer, og foreløbige kliniske prøver har vist lovende resultater ved behandling af leukæmi med alfa-immunoterapi. Man har foreslået et teknologioverførselsinitiativ, der omfatter samarbejdsaftaler vedrørende deling af store forskningsanlæg, risikovillig kapital, undervisnings- og uddannelsesinitiativer, et telematiknet til teknologioverførsel samt procedurer til at sætte nye teknologier i produktion. Forskningsaktiviteter FFC's forskningsaktiviteter er, som udtrykt af Rådet, aktiviteter, inden for hvilke FFC har ekspertise, og særlige eller enestående til for Fællesskabet, og faciliteter gennemførelsen af Fællesskabets politik vedrørende forskning og teknologisk udvikling. som bidrager inden 69 Eksempler på resultater Alfa-immunterapi : En radioisotop, der udsender alfapartikler, Bismuth-213, er blevet forberedt og tilpasset til en ny form for immunoterapi mod cancer. Dette biprodukt fra kerneenergi udledt af kerneaffald nedbrydes hurtigt til et ikke-radioaktivt stof. Tidlige kliniske forsøg med leukæmipatienter ved Memorial Sloan-Kettering Cancer Center i New York, USA viste for første gang, at alfapartikelterapi kan være en anvendelig og og sikker behandlingsmetode. Standarder og normer for materialer: Standarder og normer er af vital betydning for erhvervslivet, navnlig når pålideligheden og kvaliteten står på spil. FFC har bidraget til nye standardtestmetoder til vurdering af mekanisk ydeevne i keramiske materialer og komposit materialer, termomekanisk træthed, skadestolerance i keramiske komposit materialer og egenspæn dinger og til forbedring af eksisterende standarder. FFC arbejder tæt sammen med CEN (Comité Européen de Normalisation), VAMAS (Versailles project on Advanced Materials and Standards) og ESI S (European Structural Integrity Society). til undersøgelse evalueringsmetoder Disse interne forskningsaktiviteter optog 65% af FFC's budget i 1997. I overensstemmelse med Rådets afgørelser dækkede FFC's aktiviteter emner som avancerede materialer, overfladeteknik og af ikke-destruktive industrielle strukturelle komponenter; referencemålinger og - materialer og vurdering af bygningers og strukturers styrke og sikkerhed; forurening af luften, jorden, vandet og forurening med affald; oprettelse af Centret for Jordobservation (CEO) og praktisk anvendelse af fjernmålingsteknikker; materialer til ren teknologi og standardisering af solcelleanlæg. Aktiviteterne omfattede desuden overvågning af forskning og teknologi og udarbejdelse af prognoser, hvor FFC's væsentligste rolle er at analysere, bearbejde og integrere faktuelle oplysninger om teknologiske tendenser for beslutningstagerne; undersøgelser af reaktorsikkerhed, nukleare forvaltning af fissionsmaterialer samt sikkerhedsregler og sikkerheden ved nukleart brændsel og grundforskning i aktinider samt støtte til ITER-projektet. beslutninger og Rådets Støtteforanstaltninger Støtteforanstaltningerne for Kommissionens tjenestegrene optog 35% af FFC's budget i 1997. De vedrørte informationsteknologier, miljø og klima, landbrug og fiskeri, målrettet socioøkonomisk forskning samt nuklear sikkerhed. Disse aktiviteter kræver, at FFC er neutral, og opfylder behov, der opstår som følge af EF- direktiver, Kommissionens og forpligtelser, der hidrører fra Euratom-traktaten. Støtteaktiviteterne blev gennemført inden for tre hovedområder: I forbindelse med støtten til miljøpolitikken, som udgjorde 43% af budgettet til støtteaktiviteter, ydede man videnskabelig og teknisk bistand til GD XI (Miljø, nuklear sikkerhed og beskyttelse af civilbefolkningen) ved implementeringen af lovgivningen om forurenende kemikalier, kemisk affald, vand luftforurening, kvalitet, risikomomenter i industrien og nuklear sikkerhed. Disse aktiviteter er led i EU's femte handlingsprogram på miljøområdet. Støtten til den fælles landbrugspolitik (GD VI), som tegnede sig for 17% af budgettet til støtteaktiviteter, vedrørte primært fjernmåling til brug ved udarbejdelse af landbrugsstatistikker, forbedret tilsyn og kontrol med den fælles landbrugspolitik og gennemførelse af Fællesskabets lovgivning samt forebyggelse af svindel, herunder elektronisk identificering af dyr. (Euratom- Støtten til nukleare sikkerhedsforanstaltninger sikkerhedsforanstaltninger til støtte for GD XVII, Energi, IAEA- sikkerhedsforanstaltninger til støtte for GD I - Forbindelser med tredjelande) tegnede sig for 28% af budgettet til støtteaktiviteter inden for blandt andet uddannelse af tilsynsførende, fuldførelse af projekteringen af interne laboratorier til sikkerhedsanalyser ved oparbejdningsanlæggene i Sellafield og Haag, afprøvning af sikkerhedsudstyr samt forseglings- og identificeringsteknikker. IDE A-projektet vedrørende 70 Borneutronindfangnings- terapien (BNCT) mod ondartet hjernesvulst: BNCT er en innovativ form for radioterapi, som for første gang i Europa testes i HFR-reaktoren ved FFC i Petten (Nederlandene). Denne nye form for terapi befinder sig kun på det kliniske prøvestadium (5 patienter har gennemført kliniske tests, som begyndte i oktober 1997). Disse tests er desuden det første tilfælde af tværnational klinisk anvendelse i Europa: patienter fra et land behandles i et andet land af læger fra et tredje land. Miljøprøver: FFC bidrager aktivt til EU's politik om støtte til styrkelse af Det Internatio nale Atomenergiagenturs aktiviteter inden for nukleare sikkerheds foranstaltninger som medlem af dets net af laboratorier, der analyserer miljøprøver. FFC yder lignende slotte lil Kommissionens direktorat for sikkerhedskontrol inden for Euratom (ESD) i arbejdet med avanceret sporanalyse. vedrørende konkurrencebaserede Konkurrencebaserede aktiviteter Konkurrencebaserede aktiviteter er ved at blive en integreret del af FFC's virksomhedskultur, og der er opnået en væsentlig stigning i indtægterne fra nye kontrakter i forhold til de to foregående år. Uden at gå på kompromis med neutraliteten udvikler FFC konkurrencebaserede aktiviteter med henblik på at komme ind på nye områder, sprede sig og styrke centrets kompetenceområder. Inden for Fællesskabets FTU-rammeprogrammer har FFC deltaget i aktioner med omkostningsdeling med støtte fra andre af Fællesskabets forskningsprogrammer i samarbejde med partnere fra medlemsstaterne. Den samlede kontraktsum var på 15,5 mio. ECU, og FFC har vundet kontrakter på i alt 18,5 mio. ECU fra programmet teknisk videnskabelige støtteaktiviteter, der beskrives i næste afsnit, på grundlag af udbud. Uden for rammeprogrammerne har FFC vundet nye kontrakter hos tredjeparter på i alt 11,1 mio. ECU (primært vedrørende forskning for industrivirksomheder). Det har deltaget i diverse andre Fællesskabsaktiviteter, der er bragt i udbud, såsom PHARE- og TACIS-aktiviteter og samarbejde med udviklingslandene med en samlet kontraktsum på 6,1 mio. ECU. Det supplerende program for HFR HFR ("High Flux Reactor") drives af FFC i Petten (på baggrund af aftalen mellem Euratom og Nederlandene fra 25. juli 1961 og Rådets afgørelse af 27. juni 1996 om et tillægsprogram, der dækker 1996-1999). Udover det traditionelle arbejde for den nukleare F&U og industri er en stor del af aktiviteterne ved HFR implementering af rettet mod medicinsk anvendelse såsom borneutronindfangningsterapi af og radioisotoper europæiske i industri. Et andet væsentligt resultat er radiofarmaceutiske opgradering af et strålerør, der anvendes til måling af egenspændinger i materialer ved hjælp af neutrondiffraktion. Denne teknik kan anvendes på en lang række komponenter, der anvendes i industrielle anlæg, inden for luftfart og i bilindustrien. (BNCT) brug til medicinsk fremstilling den Kommunikation, samarbejde, publikationer og konferencer FFC tilskynder til forskningssamarbejde og etablering af net med partnerskaber fra alle EU's medlemsstater og resten af verden. FFC deltager i samarbejdsaftaler med forskningsorganisationer, universiteter og private virksomheder. Det har nu mere end 1 000 partnere, heraf 875 fra Den Europæiske Union. I 1997 offentliggjorde FFC i alt 1 333 dokumenter. En detaljeret liste offentliggøres hvert år i kataloget "Publications Bulletin". Den seneste udgave, nr. 17, fra marts 1997, indeholder en liste over alle publikationer, der er udgivet i 1996. Udover udgivelse af publikationer blev der i 1997 tildelt 23 patenter, betydeligt fiere end de foregående år. Hvert år tilrettelægger FFC en række konferencer, workshops og seminarer ved dets fem afdelinger i Europa samt informationsdage i medlemsstaterne. Det store antal besøgende viser det 71 Sikkerhedsanlæg i Obninsk: FFC har sammen med the Institute for Physics and Power Engineering (IPPE) i Obninsk, Rusland, fået opgaven at udvikle og iværksætte the Safeguards Methodological and Training Centre i IPPE. Centrets primære opgaver består i at uddanne anlægsoperatører og de russiske myndigheders tilsynsførende for at bidrage til udvikling og implementering af avancerede metoder til at holde regnskab med og sikre fissile materialer. Projektet finansieres af TACIS-programmet og skal sikre bedre regnskab og kontrol med nukleare materialer i Rusland Teknologioverførsel og intellektuel ejendomsret: Der er foreslået mekanismer, som skal sikre, at brugere af teknologi i hele Europa får adgang til FFC's faciliteter, resultater, intellektuelle ejendom, ekspertise og knowhow. De rummer fleksible muligheder såsom samarbejdsaftaler og innovationsorienterede aktioner. Der blev i 1997 gjort bestræbelser på at gøre FFC's ansatte mere bevidste om spørgsmål vedrørende intellektuel ejendom, og man uddannede patent koordinatorer. og udvikling, Det Fælles Forskningscenter yder. Der har i medierne været betydelig interesse for centrets resultater i 1997. Mere detaljerede oplysninger findes i FFC's årsberetning for 1997. Arbejdsprogram for 1998 1998 bliver et særdeles vigtigt år, idet man vil nå de mål, der blev opstillet ved begyndelsen af fjerde rammeprogram, og idet overgangen til FFC's nye aktiviteter, der prioriteres højt i femte rammeprogram, skal påbegyndes. FFC's arbejdsprogram for 1998 blev godkendt af styrelsesrådet i december 1997. DETEKTIONSSSYSTEM OG STRATEGIER FOR ANTI-PERSONNELMINER (f. eks. metaldetektorer, FFC har fastsat en udendørs testskala til etablering af standarder for validering jordgennemtrængelige af minesøgningsensorers radarer og infrarød varmesensorer) ydeevne. Denne facilitet er blevet benyttet af forskellige fabrikanter af minedetektorsensorer, og i feasibility-studier af et multi-sensorsystem til detektion og identifikation af anti-personnelminer. De i opnåede standarder vil blive anvendt minerydningsprojekter, som støttes af Europa-Kommissionen i mine-befængte lande. i efterfølgende tests samt HURTIGT RESPONS PÅ FORBRUGERHENSYN : SIKKERHED OMKRING EURO MØNTER Inden for tungmetal kontaminering af miljømæssig eller biomedicinsk relevans er der blevet udført analysearbejde vedrørende frigørelse af nikkel fra euro rejst mønter. Det Europæiske kontor spørgsmålet om mulighederne for, at nikkel frigjort fra sådanne mønter kan fremkalde allergier, når mønterne håndteres af forbrugerne. FFC har udført de nødvendige kemiske referencemålinger og fandt, at nikkelfrigørelsen fra den ny euro svarer til mange af de i øjeblikket cirkulerende mønters, og er væsentlig lavere end for visse af dem. for Forbrugerbeskyttelse har 72 Fjerde rammeprogram for FTU omfatter aktiviteter, der gør det muligt at yde videnskabelig og teknisk støtte til gennemførelsen af fællesskabspolitikkerne på et konkurrencebaseret grundlag. Disse aktiviteter henhører under et særprogram, som Rådet vedtog den 15. december 1994 (afgørelse 94/918/EF). De omfatter arbejde udført siden regnskabsåret 1995 har kunnet udføres af en medlemsstats forskningsinstitut eller FFC (på konkurrencebaseret basis), nå neutralitet og uafhængighed fra Kommissionens tjenestegrene ikke er nødvendig for Kommissionens generaldirektorater, som fordeling Gennemførelsen af disse aktiviteter sker i to etaper: af • årlig Kommissionens forskellige generaldirektorater; de generaldirektorater tjenestegrene forvalter disse midler. disponible enkelte • de eller bevillinger mellem pågældende For at sikre den nødvendige åbenhed og opfyldelsen af behovene har man valgt en struktur til fordeling af midlerne, der består af en gruppe af repræsentanter for alle generaldirektoraterne og alle de berørte af Kommissionens generalsekretariat. Den træder sammen på ad hoc- basis mindst to gange om året. sammenkaldes tjenestegrene, ledes der og af som ressourcer Gruppen undersøger de behov, tjenestegrenene har identificeret. Den analyserer anmodningerne, kontrollerer deres overensstemmelse med rammeprogrammets og særprogrammets målsætninger og vedtager en årlig tildeling inden for rammerne af den disponible budgetbeløb (budgetpost B6-792). Ved fordelingen af bevillinger tages der ligeledes hensyn til den eventuelle fra andre programmer og tilgængelighed mulighederne for integrering af eller konvergens mellem flere projekter. De generaldirektorater og tjenestegrene, hvis forslag vælges, har ansvaret for forvaltningen af de tildelte midler. De udnytter konkurrencen mellem leverandørerne (FFC kan ligeledes afgive bud), så de får de bedste gennemførelsesbetingelser i forhold til deres behov. De tildelte ressourcer forvaltes via anvendelse af de relevante, i finansforordningen, der finder anvendelse på De Europæiske Fællesskabers almindelige budget. bestemmelserne gældende navnlig regler, Eksempler på resultater Projektet TREES II gik i 1997 ind i sit tredje år; det har til formål at udvikle en prototype på et system til overvågning af de tropiske regnskove på internationalt plan. Inden for rammerne af ECCAIRS-4, der har til formål at forbedre sikkerheden ved at skabe et nyt instrument til sporing af sikkerhedsfejl i civile fly, har man udviklet et system til samling af de data, der indsamles på nationalt plan på grundlag af luftfartsselskabernes obligatoriske indsendelse af rapporter om hændelser, og systemet er gjort operationelt. Ud af de næsten 38 mio. ECU, der var tilgængelige i form af forpligtelsesbevillinger i 1997, har de 16 tjenestegrene, der forvalter dem, finansieret gennemførelsen af 99 nye eller igangværende projekter (et projekt kan svare til flere kontrakter) til et samlet beløb på 36 mio. ECU, dvs. en gennemførelsessats på 95%. Med hensyn til udbetalingerne til samtlige projekter under udførelse i 1997 beløber gennemførelsen sig til 23,7 mio. ECU udbetalt til forskningsinstitutter, universiteter, organer og andre kontrahenter samt FFC, udvalgt på et konkurrencebaseret grundlag. 73 Yderligere to tjenestegrene deltog i de aktiviteter, der er omfattet af budgetposten, i 1997, mens tre nye tjenestegrene har indsendt anmodninger for 1998. I alt 20 generaldirektorater og og/eller tjenestegrene vil tekniske betalingsbevillinger) støtteforanstaltninger i 1998. (forpligtelsesbevillinger og af konkurrencebaserede være beregnet brugere til videnskabelige bevillingerne 74 Beskrivelse af tabellerne 76 Tabel 1 Tabel 2 Tabel 3A Tabel 3B Tabel 4 Tabel 5A Tabel 5B Tabel 6 Tabel 7 Tabel 8 Tabel 9 Tabel 10 Tabel 11 77 80. 81 Oversigtstabel: EFs fjerde RP + Euratom RP; andet RP + tredje RP Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP: Alle projekter (kontrakter 78 indgået i 1997) Særprogrammer under tredje RP: Alle projekter (kontrakter indgået i 1997), alle typer projekter 79 Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP: Alle projekter (indgåede kontrakter), alle typer projekter Indkaldelser af forslag evalueret af Kommissionen i 1997 fordelt på særprogrammer under fjerde RP + Euratom RP Fordelingen af EF-støtten (i mio. ECU) samt deltagelse efter kategori: Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP, Aktioner med omkostningsdeling - Nye projekter (kontrakter indgået i 1997) 85 Procentdel af EF-støtten og deltagelse efter kategori: Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP, Aktioner med omkostningsdeling (AFP) - Nye projekter (kontrakter indgået i 1997) 86 Mål nr. 1-regioners adgang til europæisk forskning: Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP, Aktioner med omkostningsdeling - Nye projekter (kontrakter indgået i 1997) Samarbejdsforbindelser internt og med andre lande, internationale organisationer undtaget: Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP, Aktioner med omkostningsdeling - Nye projekter (kontrakter indgået i 1997) Tidsplan 1998 for indkaldelser af forslag og udvælgelsesprocedure; Budget - Særprogrammer under EF's fjerde RP og Euratom RP. 89 Finansiering af EF's fjerde RP og Euratom RP (mio. ECU) (herunder beslutninger vedrørende udvidelsen og tillægsbevillingen) 93 Udviklingen i forpligtelserne vedrørende EF's forskningsindsats - 1984 - 1998 (mio. ECU- løbende priser) Udviklingen i forpligtelserne vedrørende EF's forskningsindsats - 1984 - 1998 (mio. ECU- 1992-priser) 94 95 88 87 75 Tabel 1-8, der er udarbejdet af særprogrammerne, præsenterer Fællesskabets FTU- aktiviteter i 1997 ud fra et kvantitativt synspunkt (antal projekter og deres art, deltagelse, finansieringsniveau, osv). Tallene vedrører samtlige indirekte aktioner under tredje og fjerde rammeprogram for alle projekter. Kun de foretagne udbetalinger er etableret på grundlag af budgetmæssige data (Sincom) og ikke på basis af indgåede kontrakter. Dataene tager højde for medlemsstaternes deltagelse og deltagelse af lande, der har indgået særlige aftaler med Den Europæiske Union: EØS-landene, Israel. Tabel 1 og 2 vedrører alle aktioner med omkostningsdeling, specielle foranstaltninger, samordnede aktioner og forberedelses-, ledsage og opfølgningsforanstaltninger. Tabel 3A og 3B opsummerer de kontrakter, der er underskrevet, i antal og fællesskabsstøtte siden begyndelsen af tredje (3A) og fjerde (3B) rammeprogram. De angiver endvidere antal igangværende projekter og udbetalinger, disse er som i tabel 1 udarbejdet på grundlag af budgetmæssige data (Sincom) og ikke på basis af indgåede kontrakter. Tabellerne 5A-7 vedrører udelukkende aktioner med omkostningsdeling. Tabellerne 5A og 5B er anført i beløb (5A) og procentdele (5B). Tabel 6, der er en oversigt over mål nr. 1-regionernes adgang til forskning, angiver antallet af projekter og den fællesskabsstøtte, som mål nr. 1-regionerne har adgang til, samt den deltagelse, der vedrører dem. Tabel 7 indeholder oplysninger om samarbejdsforbindelserne mellem landene og mellem deltagerne inden for det samme land. Den omfatter ikke internationale organisationer, der har givet anledning til 412 forbindelser. {Tabellerne 6 og 7 kræver en meget omhyggelig læsning af fodnoterne. ) Tabellerne 4 og 8 vedrører indkaldelser af forslag for 1997 (4) og 1998 (8). De er ikke resultatet af udtræk fra databaser, men er baseret på en så udtømmende ad hoc- opgørelse af oplysningerne som muligt. Tabellerne 9,10 og 11 vedrører de budgetmæssige forpligtelser. Tabel 9 svarer til finansieringen af fjerde RP og tager højde for udvidelsen og tillægsbevillingen. Tabel 10 og 11 er udarbejdet i løbende priser og i 1992-priser i overensstemmelse med vedtagelserne på Edinburgh-topmødet, der dækkede perioden 1992-1999. N. B. Af praktiske hensyn betegnes særprogrammet "landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling af landdistrikter)" nogle gange blot "landbrug og fiskeri". 76 FTU-aktiviteter 1997 Tabel 1 : Oversigtstabel: EF's fierde RP + Euratom RP+ andet RP + tredie RP Nye projekter (kontrakter indgået (2) i 1997 - fjerde RP + Euratom RP) Alle igangværende projekter (3) (RP2 + RP3 + RP4 + Euratom RP) EF-støtte i alt (4) mio. ECU Antal pro jekter Deltagelse Gennemsnitlig deltagelse pr. projekt Gennemsnitligt antal MS pr. projekt (5) Gennemsnitlig EF- støtte pr. projekt mio. ECU Antal igangværende | projekter pr. 31. 12. 97 (6) Betalinger i alt 1996 mio. ECU Aktioner med omkostningsdeling (1) 2209,11 4072 17900 Samordnede aktioner (1) 41,18 129 1631 Forberedelses-, ledage- og opfølgningsforanstaltninger (1) 354,32 2141 4246 I ALT (7) 2604,61 6342 23777 4,40 12,64 1,98 3,75 2,87 7,79 1,58 0,54 0. 32 o,n| 8064 453 2542 2109,671 3934 338,471 2,56 0,41 11059 2487,481 (1 ) De specielle foranstaltninger er efter rspe medregnet under aktioner med omkostningsdeling, samordnede aktioner eller forberedelses-, ledsage- og opfølgningsforanstaltninger. (2) Kontrakter indgået i 1997 og eventuelt ændret ved tillægskontrakter i 1997 : se (7). (3) Alle indgåede og igangværende kontrakter (datoen for projektets afslutning ligger efter 31. 12. 1997) for samtlige særprogrammer under fjerde RP + Euratom RP; andet RP + tredje RP. (4) Den samlede EF-støtte (dvs. for hele projektets varighed) for hvert nyt projekt som anført i kontrakten. p) MS : Medlemsstat. {6) Igangværende projekter pr. 31. 12. 97 = kontrakter og tillægskontrakter indgået før 01. 01. 98, hvor slutdatoen for forskningsarbejdet ligger efter 31. 12. 97. (7) 1079 tillægsontrakter indgået i 1997 til kontrakter fra 1995 eller 1996 repræsenterer endvidere 381,29 mio. ECU. Direkte aktioner - FFC: 246,00 mio. ECU i form af forpligtelser 77 FTU-aktiviteter 1997 Tabel 2 : Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom : Alle projekter (kontrakter indgået i 1997) Nye projekter i alt (kontrakter indgået i 1997 (2); fjerde RP + Euratom RP) Aktioner med omkostningsdeling (1) Samordnede Ledsage-foranstaltningei aktioner (1) (1)- | | Særprogrammernes navn (fjerde RP + EURATOM RP) EF-støtte alt (3) MECU Antal projekter Deltagelse Gennemsnitlig deltagelse pr. projekt Gnms. antal MS (4) pr. projekt C k i m s. E F -r te t t e LF s t ø t t e i^ pr. projekt, mio. ECU Gnms. EF-støtte pr. projekt E¥'TT1^ mio. ECU g EF-støtte i ah, mk». ECU Telematik Kommunikationsteknologi Informationsteknologi Industri- og materialeteknologi Standardisering, måling og prøvning Miljø og klima Havforskning og -teknologi Bioteknologi Biomedicinsk forskning og sundhed 1 Landbrug og fiskeri Dcke-nuklear energi Transport Målrettet socioøkonomisk forskning | Internationalt samarbejde Formidl, og nvttigg. af forskningsresultater (6) (5) — Forskeres uddannelse og mobilitet Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission Kontrolleret termonuklear fusion FORSKNING I ALT (7) 102,79 1,15 520,77 492,64 43,10 126,87 50,03 130,24 92,01 142,18 251,71 77,89 38,83 163,03 72,5 178,74 4,24 115,89 102 3 734 944 182 298 92 309 212 347 492 109 108 797 202 1193 47 171 6342 1107 25 2835 4490 828 1203 316 878 1229 1674 2097 1010 485 2695 822 1725 170 188 23777 10,85 8,33 3,86 4,76 4,55 4,04 3,43 2,84 5,80 4,82 4,26 9,27 4,49 3,38 4,07 1,45 3,62 K10 3,75 5,00 4,00 3,59 2,69 3,05 2,69 2,21 2,89 3,40 4,82 2,83 5,18 3,68 1,60 2,50 1,28 2,66 1,09 2,56 I 2604,61 I 1,011 0,38 0,71 0,52 0,24 0,43 0,54 0,42 0,43 0,41 0,51 0,71 0,36 0,20 0,36 0,15 0,09 0,68 0,41 79,31 0,46 355,39 482,11 39,67 116,12 47,03 117,14 79,14 124,84 238,35 60,67 37,06 128,23 19,45 168,73 0,99 114,42 2209,11. l,09l 0,4ôJ l,36l 0,60 0,29 0,70 1,09 0. 92 0,62 0,58 0,72 0,71 0,57 0,37 0,18 0,16 0,33 0,85 0,54 0,20 0,00 0,63 0,00 0,20 3,95 0,20 1,02 11,59 12,66 0,00 2,63 0,00 4,12 0,00 2,00 1,98 0,00 41,18 23,28 0,69 164,75 10,53 3,23 6,80 2,801 12,08 1,28 4,68 13,36 14,59 1,77 30,68 53,05 8,01 1,27 1,47 354,32| (1) De specielle foranstaltninger er efter t>pe medregnet under aktioner med omkostningsdeling, samordnede aktioner eller forberedelses-, ledsage- og opfølgningsforanstaltninger. (2) Kontrakter, der er indgået i 1997 og eventueh ændret ved tillægskontrakter i 1997: se (7). (3) Den samlede EF-støtte (dvs. for hele projektets varighed) for hvert nyt projekt som anført i kontrakten. (4) MS : Medlemsstat. (5) Til de tværgående internationale samarbejdsaktioner, som giver visse tredjelande (bl. a. central- og osteuropæiske lande) mulighed for at deltage i projekter under særprogrammerne, er der ydet et EF-tilskud på 15,1 mio. ECU. (6) De specielle foranstaltninger (79 projekter - 49. 45 mio. ECU), som Uger sigte på at støtte etablering af infrastrukturer og Lrmovationsfremmende netværk, hører under "forberedelses-, ledsage- og opfolgnmgsforanstahninger". (7) 1079 tillægsontrakter indgået i 1997 til kontrakter fra 1995 eller 1996 repræsenterer endvidere 381,29 mio. ECU. 78 FTU-aktiviteter 1997 Tabel 3A : Særprogrammer under tredje RP : Alle projekter (kontrakter indgået i 1997Ï. alle typer af projekter Særprogrammerne under tredje RP Antal igangværende projekter pr. 31. 12. 97 (1) Antal projekter kumuleret (2) Betalinger 1997 i alt, mio. ECU EF-støtte i alt (kumuleret), mio. ECU (3) Informationsteknologi Kommunikationsteknologi Telematiksystemer af almen interesse Industri- og materialeteknologi Måling og prøvning Miljø Havforskning og -teknologi Bioteknologi Landbrugsforskning og agroindustriel forskning, fiskeri Biomedicinsk forskning og sundhed Biovidenskaber og bioteknologi til gavn for udviklingslandene Ikke-nuklear energi Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission Kontrolleret termonuklear fusion Menneskelig kapital og mobilitet Centraliseret aktion m. h. p. formidling og nyttiggørelse af forskningsresultater I ALT 9 0 0 48 21 5 5 0 133 14 39 5 0 8 150 6 443 715 123 312 1655 202 659 145 374 578 627 355 506 125 396 3461 207 10440 45,57 17,36 5,51 55,05 6,26 14,97 6,29 14,81 36,19 13,37 11,95 10,72 1,55 7,80 36,34 1,08 1488,00 521,60 379,00 761,42 57,69 305,72 107,72 174,77 350,06 144,26 121,59 242,14 46,28 465,94 548,06 60,76 284,82 5775,01 (1) Igangværende projekter pr. 31. 12. 1997: kontrakter og tillægskontrakter indgået inden 01. 01. 1998 hvor afslutningen af forskningsarbejdet ligger efter 31. 12. 1997. (2) Det samlede, kumulerede antal projekter siden tredje RP's start, inklusive allerede afsluttede projekter. (3) Den samlede, kumulerede EF-stotte i hele rammeprogrammets løbetid. N. B. : Data vedr. THERMIE-programmet (1990-1994) er ikke medtaget i denne tabel, da THERMIE indtil 1994 ikke indgik i tredje RP. 79 FTU-aktiviteter 1997 Tabel 3B : Særprogrammerne under EF's fjerde RP + Euratom RP : Alle projekter (indgåede kontrakter (1)) Alle typer af projekter Særprogrammerne under fjerde RP + Euratom RP Antal igangværende projekter pr. 31. 12. 97 (2) Antal projekter kumuleret (3) Betalinger 1997 i alt, mio. ECU EF-støtte i alt (kumuleret),! mio. ECU (4) Telematik Kommunikationsteknologi Informationsteknologi Industri- og materialeteknologi Standardisering, måling og prøvning Miljø og klima Havforskning og -teknologi Bioteknologi Biomedicin og sundhed Landbrug og fiskeri Ikke-nuklear energi Transport Målrettet socioøkonomisk forskning Internationalt samarbejde Formidling og nyttiggørelse af forskningsresultater Forskeres uddannelse og mobilitet Konkurrencebaserede videnskabelige og tekniske støtteforanst. Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission Kontrolleret termonuklear fusion I ALT 420 145 1109 1158 290 574 145 433 487 614 1143 218 127 846 351 2127 215 213 10615 508 154 1762 1802 402 790 224 739 663 940 1371 244 160 1756 646 3016 251 529 15957 189,7 150,02 380,71 320,33 30,91 114,61 51,03 83,69 83,11 88,28 155,07 66,82 23,28 93,18 51,70 104,18 18,96 27,66 154,41 2187,65 638,26 477,80 1400,77 1127,98 120,75 380,97 170,84 424,12 250,81 445,37 725,91 224,17 61,10 297,36 194,10 556,73 132,42 547,00 8176,45 (1) Medmindre der findes særbestemmelser i et særprogram, omfatter projekter en kontrakt og alle de dertil knyttede tillægskontrakter. (2) Igangværende projekter pr. 31. 12. 1997 kontrakter indgået inden 01. 01. 1998 hvor datoen for afslutningen af forskningsarbejdet ligger efter 31. 12. 1997. (3) Det samlede, kumulerede antal projekter siden fjerde RP's start, inklusive allerede afsluttede projekter. (4) Den samlede, kumulerede EF-stotte i hele rammeprogrammets løbetid, inklusive tillægskontrakter. 80 FTU-aktiviteter 1997 Tabel 4: Indkaldelser af forslag og de af Kommissionen bedømte forslag i 1997 fordelt på særprogrammer under fjerde RP + Euratom RP mmmmsssmmmm Telematik (dog ikke telemaUKteknik og støtteaktioner) Uddannelsesmultimedier Applikationer integreret på digitaliserede sites Fonkningsnetvaerk iiwvgiEm^^Mwww^»'«^^»»*-^!-*^-»»» *^<. v. ?::>::-" "ni •-••• * ; ' ^ y 1 - ^ 7; ,"I!i""'!î' ' "-'•' • "'"' r iv Initiativ vedr åbne rnikroprocessorsystemer - Teknologier vedr \irksomhedsprocesseme - Integrering i fremstillingsprocessen - Informationsteknologi m. h. p. mobilitet - Elektronisk handel Komponent- og undersystemteknologier - Langsigtet forskning - Distribueret, højperformant informatik Softwareteknologi (ESSI) Softwareteknologi - Multimediesystemer - Langsigtet forskning - Initiam vedr. Ibne mikroprocessorsystemer - Integrering i fremstillingsprocessen + satellitkommunikation + adgang til information - Informationsteknologier til uddannelse og oplasring i indu Komponent- og undersystemteknologier - Multimediesystemer - Langsigtet forskning - Distribueret, højperformant informatik Ledsageforanstaltninger og forsk, opgaver (åbent udbud), herunder foranstalt rettet mod SMV Tematiske netværk Ledsageforanstaltninger IMS (Intelligent fremstillingssystem) Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV ( 1 ) Herunder i givet fald reservelisten C) np: ikke relevant C381/22(17/12'96) C381/18 (17/12/96) C381/20 (17/12/96) C84/5 (13/03/97) C183/22 (17/06/97) C84,12 (15/03/97) C183/06 (17/06/97) C280/09 (16/09/97) C357/07 (15/12/94) C381/19 (17/12/96) C357/03 (15/12/94) C357/03 (15/12/94) C117/15(15/04/97) C357/03 (15/12/94) 81 Etape 1:837 Etape 2: 107 Etape 1:79 Etape 2: 26 Etape 1:6 Etape 2: 1 193 300 157 526 698 306 605 271 1140 156 90 1 840 805 106 76 26 6 1 193 297 144 516 654 297 598 252 1081 156 90 1 729 n/p (2) 47 n/p 24 n/p 1 89 31 117 93 190 74 400 86 67 1 436 n/p 44 n/p 92 n/p 100 46 37 55 74 100 60 n/p 22,1 n/p 50. 8 n/p 8,6 79,7 124,4 52,0 25,2 92,4 7,8 81,2 4,5 702,5 54,0 2,2 4,4 74,6 FTU-aktiviteter 1 9 97 Tabel 4 (forts) : Indkaldelser af forslag evalueret af Kommissionen i 1997 fordelt på særprogrammer under fjerde RP + Euratom RP Foranstaltninger for europæiske kvalitetsprodukter, herunder standarder for industrien Foranstaltninger for europæiske kvalitetsprodukter, herunder standarder for industrien C171/24 (15/06/96) C171/23 (15/06/96) Forskning i tilknytning til standarder og til teknisk støtte til handlen: Foranstaltninger i tilknytning til samfundets behov C381/24(17/12/96) Tematiske netværk (åbent udbud) Ledsageforanstaltninger (åbent udbud) Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (åbent udbud) , 0357/06(15/12/94) 0148/06(15/06/95) 0357/06(15/12/94) 129 22 40 31 56 100 104 39 31 56 86 Forskning i det naturlige miljø, miljøkvalitet og globale ændringer - Miljøteknologier - Rumteknikker anvendt til miløovervågning af og miljøforskning (med undtagelse af område 33 CEO), miljøændringernes menneskelige dimension 0271/18 (17/09/96) 1182 1177 ENRICH (European Network for Research in Global Change) inden for miljø og klima samf havforskning og -teknologi første indkaldelse Avancerede uddannelseskurser Rumteknikker anvendt på miljøovervågning og miljøforskning (område 3,3 CEO) Rumteknikker anvendt på miljøovervågning og miljøforskning (område 3,2 CEO) Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (åbent udbud): forundersøgelsespræmier Kooperativ forskning Støtteinitiativer Strategisk havforskning i kystfarvande og pi kontinentalsoklen - Økosystemernes struktur og dynamik (område B 1 2) Avancerede uddannelseskurser C306/09 (15/10/96) 0381/21 (17/12/96) 0183/10(17/06/97) 0183/11(17/06/97) 0381/21 (17/12/96) 0271/18(17/09/96) 0075/05(15/03/96) Cl 10/10 (16/04/96). C381/26 (17/12/96) Havforskning (kun område A 1. 1 ) - Strategisk havforskning (ikke områderne B 1. 2 og B 2. 1 ) - Havteknologi (kun omrads C 2) 0183/15(17/06/96) Støtteinitiativer (kun område D 3) Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (åbent udbud) (1) Herunder i givet fald reservelisten (3) n/d: ikke tilgængelig 0183/16(17/06/97) 0357/19(11/06/97) 82 62 40 100 23 111 9 11 26 12 37 3 14 61 40 97 23 107 9 11 26 12 32 3 14 12 22 17 36 39 20 13 25 55 56 55 64 45 25 33 33 26 30 41 100 73 19 25 22 67 43 7,7 8,5 2,6 2,9 3,1 203,0 2. 0 0,9 18,7 13,6 1. 8 3. 5 5. 3 6,5 0,2 12,5 0,9 0,3 FTU-aktiviteter 1997 Tabel 4 (forts. ) : Indkaldelser af forslag evalueret af Kommissionen i 1997 fordelt på særprogrammer under fjerde RP + Euratom RP infornwttoittiGr« ag E F T* 4atft to* iMåkatdeber mt fontag A«tat IftakBttin« Atrial støttefcer. A n t a l, % #f affe#t#tt«t*r, i IN»$efe&gi*«*«{i*ii9<> BIOTEKNOLOGI Cellefabrikken - Genomanalyse - Plantebioteknologi - Immunologi og generisk vaccinologi - Strukturbiologi - Prænormativ forskning - Biodiversitet og social accept - Infrastrukturer - ELSA : Uddannelsesstipendier (åbent udbud) Uddannelsesstipendier til avancerede praktiske kurser (åbent udbud) Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (åbent udbud) B10MEDECWOGSi5iSÏ>HEI>(B«>MEI» Kræftforskning - Forskning i cardiovaskulære sygdomme - Forskning i kroniske sygdomme, aldring og aldersbetingede sygdomme - Forskning i arbejdsmedicin og miljømedicin - Sjældne sygdomme - Forskning i folkesundhed, herunder forskning i sundhedstjenester C171/27 (15/06/96) C171/28 (15/06/96) C381/25 (17/12/96) C240/09 (15/09/95) 391 213 3 55 C271/08 (17/09/96) 1002 Fælles indkaldelse vedrørende smitsom Spongiform Encephalopati Marie Curie uddannelsesstipendier Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV LANDBRXRG OG FISKERI (twwwkr »grwtf »s*ri»*swiw^tnWo>«*ta^ Unddîftrikter) (FAIR) Opskalenng og forædlingsmetoder - Generiske videnskaber og avanceret teknologi med henblik på levnedsmidler Integrerede produktions- og forædlingskæder - Landbrug, skovbrug og udvikling af landdistrikter - Samordnede aktioner Smitsom Spongiform Encephalopati Mobilitets- og uddannelsesstipendier (åbent udbud) Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (åbent udbud) IKK&WKUGAR «WRGI <jaW^THEBMIiâ JOULE åbent udbud THERMIE type A Demonstrationsproj ekter THERMIE typeB Ledsageforanstaltninger (åbent udbud) THERMIE typeB Foranstaltninger rettet mod SMV {1 ) Herunder i givet fald reservelisten 39 110 98 264 631 24 272 227 250 353 2 289 403 57 0134/07(29/04/97) C12/06 (17/01/95) C12/06 (17/01/95) Cl 71/14 (15/06/96) 0381/19(15/12/96) C381/17 (17/12/96) C357/10 (15/12/94) C357/19 (15/12/94) C271/13 (17/09/96) C18/05 (17/01/97) C357/11(15/12/94) C271/13 (17/09/96) C357/11(15/12/94) C357/11(15/12/94) 83 391 213 3 988 39 110 95 252 627 18 272 218 241 324 2 286 401 56 107 125 1 36 195 13 36 42 76 143 99 109 107 124 1 175 266 27 59 33 65 20 33 33 44 30 23 44 36 50 44 38 50 61 66 48 126,9 9,0 0,05 1. 4 91,4 13,0 2,8 5,6 59,2 103,3 8. 5 17,9 97,0 98,0 0,4 162,0 27,3 1,1 FTU-aktivtteter 1997 Tabel 4 (forts. ) : Indkaldelser af forslag evalueret af Kommisionen i 1997 fordelt på særprogrammer under fjerde RP + Euratom RP COPERNICUS Uddannelse (Stipendier Japan-Korea) Udviklingslande Europæiske net og tjenester (*) Net af innovationsformidlingscentre (**) ^ ^ ^ Å:^ < ^ ^ ^ ^ M é ^ t i^ Projekter vedr. overførsel af teknologi, projekter vedr. validering af teknologi , s - » *Ns£s -^ * \* » y ^ ^ Adgang til store forskningsanlæg (samordnede aktioner) Forskningsnet Ledsageforanstaltninger (Eurokonferencer, sommerskoler, praktiske kurser) Marie Curie uddannelsesstipendier Cl 17 141-15 0497) C38 08 (15 0295) C117 13(15 0497) C337 24(15 1295) C1208(1701 95) C271 09(17 09 96) C271 10 (17 119 96) C271 17(17 09 96) C381 16(17 1296) C271 12 (i7 09 96) C84 07(15 03 97) 012 03(17 01 95) C38 10:-. 50295) avis recnfkatif 012 03(17 01 95) C38 10(15 02 95) avis rectificatif 82 52 314 11 1071 166 2192 2124 16 80 52 302 10 1067 161 2050 1979 16 50 50 20 100 30 100 14 42 27 26 69 10 147 68 553 511 4,9 23,7 35,0 2,0 81,2 3,8 48,9 44,6 1. 6 3. 0 (*) Indkaldelsen af forslag havde to slutdatoer. De anførte data vedrører den sidste slutdato 13/09/96 (**) Indkaldelsen blev offentliggjort i januar 95 for 2 år (ref 95 Cl : side 9 offentliggjort d. 17/01/95), denne indkaldelse vedrører således den 2-ånge forlængelse for de 52 centre udvalgt i 1995 (1 ) Herunder i givet fald reservelisten 84 FTU-aktiviteter 1997 Tabel 5A : Fordelingen af EF-stetten (i mio. ECU) samt deltagere (antal) efter kategori : Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP Aktioner med omkostningsdeling (1) - Nye projekter (kontrakter indgået i 15)97) (2) ( 1 ) Visse specielle foranstaltninger er medregnet under aktioner med omkostningsdeling (2) Kontrakter indgiet i 1997 eventuelt ændret ved tillægskontrakter mdgaet 1199* kontrakter mdgået i 1995 eller 1996, hvortil tillægskontrakter er indgået i 199", er ikke medtaget ovenfor (3) STV - Store virksomheder. (4) SMV - Små og mellemstore virksomheder med under 500 ansatte, hvor hejst en tredjedel af kapitalen er kontrolleret af en stor virksomhed og med en omsætning pi højst 38 imo ECU (50 mio ECU for informationsteknologi). (5) REC - Forskningsorganisation (privat/offentlig/blandet), intt. FFC (6) EDU » Højere uddannelsesinstitutioner. O ANDET « EØFG, ideelle foreninger osv. (8) Intorg. - Internationale organisationer. (9) Tredjelande - Lande, som ikke er medlem af Den Europæiske Uroer. 85 FTU-aktiviteter 1997 Tabel 5B : Procentdel af EF-støtten og deltagerne (antal) efter kategori : Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP Aktioner med omkostningsdeling (1) - Nye projekter (kontrakter indgået i 1997) (2) Deltagerkategori STV (3) 1 SMV(4) REC(5) EDU(6) Andet (7) I nt org. (8) Tredjelande (9) l a it Den Europæiske Union Særprogrammer (Fjerde RP + EURATOM) Telematik Kommunikationsteknologi Informationsteknologi Industri- og materialeteknologi Standardisering, måling og prøvning Miljø og klima Havforskning og -teknologi Bioteknologi Biomedicinsk forskning og sundhed Landbrug og fisken Ikke-nuklear energi Tiansport Målrettet socioøkonomisk forskning Internationalt samarbejde Formidling og nyttiggørelse af resultater Forskeres uddannelse og mobilitet Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission Kontrolleret termonuklear fusion Forskning I ALT EF-støtte Deltagelse EF-støtte Deltagelse EF-støtte Deltagelse EF-støtte Deltagelse EF-stette Deltagelse EF-statte Deltagelse EF-støtte Deltagelse EF-støtte Deltagelse 13,64 i. o. 47,12 31,98 14,57 1,58 3,19 4,31 2,73 4,21 35,14 21,19 0,00 0,73 8,79 2,32 13,13 1,98 20,81 11,06 i. o. 37,33 21,76 13,04 1,57 3,11 6,94 3,44 5,91 20,33 20,29 0,00 1,29 6,77 2,02 13,33 2,65 13,47 25,55 i. o. 19,44 21,99 24,80 7,31 14,84 8,66 8,10 9,78 29,19 30,30 1,43 2,06 31,67 1,50 29,29 2,46 15,96 23,69 i. o. 24,10 40,77 29,60 8,18 20,23 19,61 15,99 31,78 37,70 28,88 1,58 2,92 46,28 1,48 23,33 2,65 24,24 9,72 i. o. 13,51 18,38 35,80 40,79 28,85 32,34 25,55 35,59 11,31 18,55 22,67 16,00 9,61 25,55 48,48 32,58 21,37 8,04 i. o. 11,53 15,53 35,72 39,03 28,79 27,45 23,92 26,36 14,62 13,72 20,59 15,21 11,74 24,68 53,33 63,58 19,57 23,82 i. o. 13,49 23,96 22,01 44,48 48,73 49,60 55,60 46,51 11,72 17,81 66,32 27,72 11,31 67,09 9,09 0,28 29,00 22,35 i. o. 14,15 17,24 14,47 39,35 38,52 37,86 47,53 30,43 12,74 16,35 63,57 23,93 13,77 66,85 10,00 5,96 26,69 22,30 27,26 i. o. 4,10 2,09 2,19 0,92 0,55 1,13 4,94 2,19 9,21 8,40 4,43 0,87 36,40 0,16 0,00 6,32 4,39 i. o. 7,33 1,75 3,26 1,89 1,95 1,81 4,19 1,84 8,90 10,86 7,69 1,34 17,16 0,20 0,00 20,53 5,16 1,03 i. o. 0,09 0,04 0,28 0,46 0,00 2,39 0,91 0,14 0,00 0,51 0,38 0,21 0,46 1,62 0,00 55,86 3,31 1,56 i. o. 0,07 0,02 0,13 0,84 0,00 1,36 0,60 0,10 0,00 0,84 0,23 0,30 1,13 1,61 0,00 1,32 0,47 3,94 i. o. 2,24 1,56 0,35 4,46 3,83 1,57 2,17 1,59 3,42 3,26 4,78 6,03 i. o. 5,50 2,93 3,78 9,13 7,39 4,98 4,33 3,59 5,72 9,07 6,33 52,42 55,00 3,16 3,16 0,00 3,31 1,75 1,77 0,00 0,52 5,18 100,00 i. o. 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 10,38 100,00 100 i. o. 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (1) Visse specie'Je foranstaltninger er medregnet under aktioner med omkostningsdeling. (2) Kontrakter indgået i 1997 eventuelt ændret ved tillægskontrakter indgået i 1997: kontrakter indgået i 1995 eUer 1996, hvortil tillægskontrakter er indgået i 1997, er ikke medtaget ovenfor. (3) STV = Store virksomheder. (4) SMV = Sma og mellemstore virksomheder med under 500 ansatte, hvor højst en tredjedel af kapitalen er kontrolleret af en stor virksomhed og med en omsætning på højst 38 mio. ECU (50 mio. ECU for informationsteknologi). (5) REC = Forskningsorganisation (privat/offentlig/blandet), inkl. FFC. (6) EDU = Højere uddannelsesinstitutioner. (7) ANDET = EØFG, ideelle foreninger osv. (8) Int. org. = Internationale organisationer. (9) Tredjelande = Lande, som ikke er medlem af Den Europæiske Union. , „ „ „ , „ •„ ,-^,, ? • c , -s • , 86 FTU-Aktlviteter1997 Tabel 6 : Mål nr. 1-regioners adgang til europæisk forskning : Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP Aktioner med omkostningsdeling (AFP) (1) - Nye projekter (kontrakter (2) indgået i 1997) Særprogrammerne (Fjerde RP + Euratom RP) Antal projekter Antal deltagere (4) Samlet EF-støtte til projekter (mio. I ECU) (5) l a it Mål nr. 1 l a it Mål nr. 1 l a it Mål nr. 1 I Telematik Kommunikationsteknologier Informationsteknologier Industri- og materialeteknologi Standardisering - Måling og prøMiing Miljø og klima Havforskning og -teknologi Bioteknologi Biomedicin og sundhed Landbrug og fiskeri (GD VI og XII) Ikke-nuklear energi Transport Målrettet socioøkonomisk forskning Internationalt samarbejde Formidling og nvttigeorelse af resultater Forskeres uddannelse og mobilitet Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission Kontrolleret termonuklear fusion FORDELING I ALT FORSKNING I ALT (165) 73 1 262 801 136 165 43 128 128 214 329 85 65 351 107 1047 3 134 4. 022 4. 072 35 N. D 115 319 48 75 27 57 40 (56) 121 51 46 88 49 170 1 4 1302 (824) 895 7 1527 4339 767 953 257 663 669 1032 1382 838 442 2018 443 1487 30 151 17. 685 17. 900 122 N. D 178 588 70 113 53 66 46 (83) 175 96 75 284 79 203 1 6 2238 (101,79) 79,31 0,46 355,39 482,11 39,67 116,12 47,03 117,14 79,14 124,84 238,35 60,67 37,06 128,23 19,45 168,73 0,99 114,42 2185,60 2. 209,11 | I 41,01 N. D 182,68 283,21 20,04 55,84 33,88 61,43 28,88 (44,71) 90,87 36,75 27,39 33,96 7,50 77,54 0,20 0,13 1026,02 (1) Visse specielle foranstaltninger er medregnet under aktioner med omkostningsdeling. (2) Kontrakter indgået i 1997 eventuelt ændret ved tillægskontrakter indgået i 1997: kontrakter indgået i 1995 eller 1996, hvortil tillægskontrakter er indgået i 1997, er ikke medtaget ovenfor. (3) Ud af det samlede antal projekter er angivet, hvor mange projekter der har mindst én deltager, som er hjemmehorende i en mål-1 region. (4) Ud af det samlede antal dehagelser er angivet hvor mange der er hjemmehørende i en mål-1 region. (5) Det drejer sig om den samlede EF-stotte dels til samtlige projekter, dels til de projekter, som har mindst én deltager fra en mål-lrcgion. 87 FTU-Aktivitater 1997 Tabel 7 : Samarbeidsforbindelser (3) internt og med andre lande, internationale organisationer (4) undtaget : Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP Aktioner med omkostningsdeling (1) - Nye projekter (kontrakter indgiet i 1997 (2)) F IRL I LUX NL A Liechtm. U nd Nonm tara« Schw. Øvnga n r in I ALT Belgien Dannmk Tyakbnd Gnekenland Spånen Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene Østng Portugal Finland Sverige Storbritannien B 313 150 764 171 330 839 96 439 35 483 123 141 184 269 871 DK 150 186 517 116 219 366 71 307 14 27; 106 85 155 252 616 D 764 517 1837 520 1 087 2. 504 241 1 769 49 1 316 506 349 574 938 2 958 GR 171 116 520 220 324 489 61 508 15 240 96 165 140 139 676 ES 330 219 839 366 1. 087 2504 324 701 987 130 489 987 1. 543 224 1. 105 1 644 13 446 143 437 214 480 39 998 219 351 307 670 1. 479 2. 603 96 71 241 61 130 224 45 168 4 120 54 62 47 114 430 439 307 1 769 508 1. 105 1. 644 168 927 24 643 238 336 274 517 1. 766 35 14 49 15 13 39 4 24 4 9 14 9 7 17 34 J j | | 483 | 123 [ I 272 1. 376 240 446 998 106 506 96 143 219 P 141 85 349 165 437 351 120 j 54 | 62 643 238 336 9 j 14 | 9 606 183 176 276 414 1 448 183 137 "0 90 128 311 176 70 211 105 124 535 FIN 184 155 574 140 214 307 47 274 7 276 90 105 244 281 581 S 269 252 938 139 480 670 114 517 17 414 128 124 281 404 UK 871 616 EUR 15 I ALT 5. 208 3. 432 2. 958 15. 989 676 3. 880 1. 479 8. 095 2. 603 13. 783 430 1. 867 1. 766 10. 665 34 287 1 448 7. 690 311 535 581 1. 155 2. 418 3. 156 3. 479 5. 902 1. 155 2. 132 17. 595 5 3 5 2 3 3 0 5 0 1 *> 1 1 3 5 10 105 15 | 177 26 13 20 17 418 122 149 275 j ! 8 i 66 10 1 28 10 16 11 31 34 173 23 212 45 79 145 216 583 25 15 86 18 26 83 10 52 0 38 6 10 3 14 67 66 54 332 49 75 237 22 150 8 120 269 113 652 226 206 615 67 427 7 295 62 1 98 42 43 81 266 131 164 175 786 EUR 15 I ALT 5. 208 3. 432 1 5. 9» J. SW (. •95 13. 783 1. 867 10. 665 287 7. 690 2. 418 3. 156 3. 479 5. 942 17. 595 56. 478 39 250 2. 788 453 1. 607 4. 231 Liechtenstein Island Norge Israel Schweiz 5 10 105 25 66 Øvrige verden 269 3 15 177 15 54 113 5 26 418 86 332 652 - 13 3 20 122 149 18 49 26 75 226 206 3 17 275 83 237 615 0 8 66 10 22 67 5 10 173 52 150 427 0 1 23 0 8 7 1 28 212 38 120 295 2 10 45 6 62 ?S 1 16 79 10 42 1 11 3 31 145 216 3 43 14 81 5 34 583 67 266 39 250 2. 788 453 1. 607 131 164 175 786 4. 231 0 0 1 0 0 1 0 16 23 0 4 3 1 23 193 4 23 56 0 0 4 22 9 31 0 4 23 9 33 33 1 3 56 31 33 3. 015 7 J 70 5. 688 3. 009 17. 501 4. 310 t 5 74 15. 013 2. 040 11. 482 326 8 J 84 2. 641 3. 435 3. 846 6. 422 1 9 J 36 41 296 3. 088 519 1. 709 TILSAMMEN 5. 688 3. 809 1 7. 5« 4 J 10 8. 574 15. 813 2. 040 11. 482 32« 8. 384 2. 641 3. 435 3. 846 6. 422 19J36 41 296 3. 088 519 1. 709 7. 3 70 65. 846 (1) Visse specielle foraroultningcr er meoYegnet under alcuoner med anfcostnngsdeling. (2) Kontrakter indgået i 1997, ikke anorct ved ullcpkonnkur 1199" : Kontrakter inûgaet i 1995 eller 1996. hvortil tillcgskonnkter er indgået i 1997. er ikke medtage» overfor (3) Etter Mies tftalc taller en samirbejdrforbindelse mellem to detagerc i samme land kun én gang. En sairiarbcjdsforbindelsc mellem to forskellige lande mcoregnes to gange, en gang for hvert land. For hele Dca Earopclske Union udgår det »—If rir antal forbandelser aaefietn lande I EU (talt en gang) 54. 478 (Teltene aader den fede «Greg og over EUR lS4aa)ea). For Det Eoropalske Økonomiske Samarbejdioaarade adgar det lasnlrrlr antal forbindelser (talt én gang) 59. 788 (Tetterae aader den fede streg vedrørende Det Earopatsske Økonomiske Samarbejdsområde). For Den Europaelske Union og tredjelandene adgar det saaatede antal forttaddser (tast én gang) (5. 844 (ane retter onder den fede streg). (4) FFC Qf. (5). tabel 5 A og 5B) figurerer under rjemoxdtt far det center, da udfarer fbrsbangen. og vartsmedlcmssuten nyder indirekte godt af deme placering. SamsrbcjdsforbindclscnK mellem intemationalc arnrasauoner (TOI udover FFC (blandt IC og mellem IO og lande), som udgår 421 forbindelser, er ikke gengivet i tabel " 88 FTU-aktiviteter 1 9 98 Tabel 8 : Tidsplan 1998 for indkaldelser af forslag og udvælgelsesproceduren; budget Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP itiointelmoiot^<^FRIT) \*u?#* -*-",*' ' * ^ # *T?. ^ ? >. ^ r Indkaldelse i 1 fase på følgende områder': teknologi beregnet til komponenter og undersystemer (TCS), Ihøjperformant beregning og net (HPCN), integrering i fremstillingsprocessen (HM) Tematiske net (9. serie, forondersogelsesfase og gennemforelsesfase) Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (10. serie, kooperativ forskning) Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (11. serie, kooperativ forskning) ledsageforanstaltninger Standardiserint, nt&Hiig ©g prøvning Indkaldelse vedr. forskning i tilknytning til skriftlige standarder og teknisk støtte til handel; foranstaltninger til gavn for samfundet 6. målrettede indkaldelse (CEN, ETSI, CENELEC) til støtte for Unionens politikker Aben indkaldelse vedr. projekter for tematiske netværk Ledsage-, forberedelses- og støtteforanstaltninger Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (kooperativ forskning) 30. juni 98 Juli-september September-oktober September 32. 4 31 december 97 Februar April 31. december 98 Januar Februar Juni April 30 april 98 Maj Juni September 20. maj 98 11998 11998 11998 27. november 97 Januar-februar Maj-juni 27 november 97 Januar-februar Maj-juni 17. décerner 97 Januar-februar Maj-juni 23. januar 98 Januar-februar Maj-juni Juli Juli Juli Juli 30 juli 98 September Oktober-november November 11. december 97 08. april 98 Januar Maj April-maj September-oktober Juni Oktober 12,0 32,0 70,0 30,0 13,5 5,0 3,0 1. 7 7,3 17/3/98 C 82 15/12/94 C 357 15/12/94 C 357 15/12/94 C 357 15/12/94 C 357 17/06/1997 C 183 17/06/1997 C 183 15/12/94 C 357 15/06/95 C 148 15/12/94 C 357 89 Tabel 8 (forts. ) : Tidsplan 1998 for indkaldelser af forslag og udvælgelsesproceduren; budget Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP FTU-aktiviteter 1 9 98 ^d^^^^^^^^^^^^få^å j|gj%ggggj^ NmjaotkHm* ENRICH (European Network for Research in Global Change) inden for miljø, klima, havforskning og - "?*• ft ****¥. "i "' ~^** T "". '" "S* teknologi Anvendelse og forvaltning afvand inden for de omrader, der henhører under programmet for industri- og materialeteknologi og progr. for miljø og klima Avancerede uddannelseskurser Uddannelsesstipendier Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (kooperativ forskning) HavforslaiJng og-«eknolofl Støtteinitiativer Uddannelsesstipendier , * «. „• Bfoteknoiogi Cellefabrikken, genomanalyse, plantebioteknologi, cellekommunikation inden for neurovidenskab; immunologi og generisk vaccinologi; strukturbiologi; prænormativ forskning; biodiversitet & social accept; infrastrukturer, ELSA - «*"« ^* Fælles indkaldelse vedr. smitsom Spongiform Encephalopati BkMtwdkin og sandhed (BIOMED) Fælles indkaldelse vedr. smitsom Spongiform Encephalopati Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (kooperative forskningsprojekter) Marie Curie uddannelsesstipendier Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV' (kooperative forskningsprojekter) 16 december 97 Februar-juni Juli-september Juli 02. februar 98 Marts-juni Juli-oktober September 16. marts 98 Marts-juli August-november December 20/03/98 August 98 01 april 98 April - september Juni-november Juni-november Februar Juni Juli 12. juni 98 Juni-juli September- oktober December 20. august 98 September Oktober-november December 1. 8 10,0 0. 8 3. 8 2. 6 0,9 0,2 15 oktober 97 November-marts Maj-september Juli 137,9 30 juli 97 Juli-februar Marts April 15 juli 97 Januar 31 december 97 April Juli Januar Maj Maj Marts-april Maj-juni Maj-juni Juni-Juli September Oktober September November-december « 1Z0 2,1 5. 5 | 16/9/97 C 280 31/10/97 0329 31/10/97 C 381 15/12/95 C 337 31/10797 C 271 17/06/97 C 183 17/12/96 C 381 17/06/1997 C 183 29/04/1997 C 134 29/04/1997 C 134 17/01/95 C12 17/01/95 C12 29/04/1997 C 134 90 FTU-aktiviteter 1998 Tabel 8 (forts. ) : Tidsplan 1998 for indkaldelser af forslag og udvælgelsesproceduren; budget Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP IJGenerisk videnskab og avanceret teknologi med henblik på levnedsmidler, landbrug, skovbrug, udvikling |af landdistrikter, fiskeri og akvakultur Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (forundersøgelsesprærruer); åben indkaldelse vedr. fælles forskning Indkaldelse vedr. smitsom Spongiform Encephalopati Marie Curie uddannelsesstipendier lld«-niiklf»u-eaei-^(JOULE-THERMI£) JOULE-afsnittet: teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV (forundersøgelsespræmier); åben indkaldelse vedr. fælles forskning JOULE-afsnittet. uddannelsesstipendier THERMIE-delen: forberedelses-, ledsage- og støtteforanstaltninger (udvikling og gennemførelse af e FTU-strategier inden for energi; formidling af energiteknologi; samordnede aktioner og -dnede netværk; foranstaltninger rettet mod SMV) lERMIE-delen: Demcmstrauonsprojekter inden for rationel anvendelse af energi, vedvarende energi og Ifossih brændsel • Transport Lufttransport, vejtransport, aktioner til stadfæstelse af resultaterne af forskningen inden for transport under fjerde RP, aktioner undersøgelser rettet mod politiske spørgsmål, opgaver til forberedelse af fremtidige aktiviteter inden for forskning i tran transport midler Intermodal transport: demonstrationsprojekter inden for fragt og passagertransport 15/10/97 C 313 15/12/94 C 357 17/03/1998 C 134 15/12/94 C 357 15/12/94 C 357 15/6/96 C 171 15/12/94 C 357 16/9/97 C 280 16/12/97 C 381 16/12/97 C 381 91 16. januar 98 Marts-juni Juni-november September 160,0 15. december 97 Januar-marts April-juli 08. april 98 Maj-juni Juli-november Juni Oktober 17. juni 98 Juni-september September-november November 15. december 97 Februar-april Maj-juni Juni 08. april 98 Maj September December 01. juli 98 Oktober Januar 17. december 97 Januar-februar Maj-juni September 30. juni 98 Febrar-marts Maj-juni September 7. 0 100 2. 7 2. 5 0. 8 14,0 96. 0 16. marts 98 April Juli-december September 12. 0 16. marts 98 April Juli-december September 12. 0 FTU-aktiviteter 1998 Tabel 8 (forts. ) : Tidsplan 1998 for indkaldelser af forslag og udvælgelsesproceduren; budget Særprogrammer under EF's fjerde RP + Euratom RP Forsknings- og energipolitiske muligheder, forskning i almen og erhvervsfaglig uddannelse, forskning i social integrering og udstødelse (kun bestemte underområder) tatennttonatt samarbejde (INCO) ïS^-V**,'. '-. ,. ,. * '. „•~£*>c<4. '-;',. *> INCO-COPERNICUS: samarbejde med de central- og østeuropæiske lande og de nye uafhængige stater (GD m, xn, xm, xvii) '. - •' t^m^ ,. •. "•!- T ""* ": - ----"iX>!éaSS ' -, - '- -' r KonnkUmg «g nyttiggerelse af r e s u Wr (INNOVATION) Projekter for teknologioverførsel og teknologisk validering •eCV-r '•-, •v-'«fc. i^. *^'-J Europæiske netværk og tjenester Regionale aktioner Forskeres uddannelse og mobilitet Adgang til store forskningsanlæg Ledsageforanstaltninger (Euro-konferencer, sommerskoler, uddannelseskurser) Led^geforanstahninger (Euro-konferencer, sommerskoler, uddannelseskurser) Uddannelse gennem forskning pftddearaflrtaerlied Samordnede aktioner 16/9/97 C 280 15. januar 98 Januar-maj Juni-september September 30,0 15/04/97 10. oktober 97 November Marts Juni 7,3 06. oktober 97 Januar Februar-marts 15. december 97 Januar-marts April-maj 15. december 97 Januar April-maj 16 juni 97 Juli-august 97 Januar-marts 30 september 97 Oktober-marts April Maj Maj Marts Marts 31. marts 98 April-september September 15. december 97 Februar-marts 01. november 97 December-marts 98 April-juni 98 Juli 98 18,0 5,5 11,5 40,0 4. 8 4. 8 54,0 3,0 17/6/97 C 183 16/9/97 C280 16/9/97 C 280 15/03/1997 C 84 17/6/97 C 183 16/12/97 C 381 16/9/97 C 280 17/1/95 C 12 92 Tabel 9 : Finansiering af EF's fjerde rammeprogram og Euratom-rammenrogrammet (mio. ECU) (herunder beslutningerne vedrørende udvidelsen og tillægsbevillingen) Fjerde rammeprogram Afgørelser 1110/94/EF, 616/96/EF 2535/97/EF Indirekte aktioner FFC GD's støtte Euratom- rammeprogrammet Afgørelser 94/268, og 96/253/Euratom Indirekte aktioner FFC I ALT 9425 639 96 FØRSTE AKTION for forskning, teknologisk udvikling og demonstration Programmer Informations- og kommunikationsteknologi 1. Telematik 2. Kommunikationsteknologi 3. Informationsteknologi Industriteknologi 4. Industri- og materialeteknologi S. Måling og prøvning Miljø 6. Miljø og klima 7. Havforskning og -teknologi 11,5 10,5 3646 913 671 2 062 1921 1737 184 816,5 573,5 243 11. 5 208,5 96 112,5 313 313 Biovidenskaber og bioteknologi 1627,5 50 50 21 21 35 8. Bioteknologi 9. Biomedicin og sundhed 10. Landbrug og fiskeri Energi 11. Ikke-nukJear energi 12. Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission 13. Kontrolleret termonuklear fusion 14. Transport 15. Målrettet socioøkonomisk forskning ANDEN AKTION med tredjelande og internationale organisationer Samarbejde TREDJE AKTION Formidling og nyttiggørelse af resultater FJERDE AKTION til forskeres uddannelse og mobilitet Støtte 595,5 374 658 1039 1039 263 112 575 312 792 10,5 10,5 10,5 27,5 27,5 31,5 31,5 16 16 40 3668 2140 1157 1709 913 671 2084 1833 307 914 243 595,5 374 739,5 1 016,5 319,5 2412 170,5 846 270,5 49 1076 441 895 263 147 575 352 792 I ALT 11104 639 136 1 016,5 319,5 SAMLET MAKS. BELØB 11879 1336 13215 93 Tabel 10 : Udviklingen i forpligtelserne vedrørende EF's forskningsindsats 1984 - 1998 (mio. ECU - løbende priser) 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 (2) IALT Situationen pr. 01/05/98 AR RP 1984-87 RP 1987-91 RP 1990-94 Tillægsbevilling RP 90-94 RP 1994-98 (*) 1984 593,0 1985 735,0 1986 874,0 1987 701,8 188,1 1988 260,8 810,6 1989 101,1 1241,3 1990 4,9 1596,9 1270,7 230,9 296,0 2160,5 FTU-PROGRAMMER 593,0 735,0 874,0 889,9 1071,4 1342,4 AP AS FTU + APAS SPRINT EKSF 80% af THERMIE 593,0 735,0 874,0 939,3 1128,0 49,4 56,6 69,8 1412,2 1601,8 113,1 1714,9 16,0 17,5 36,0 1566,7 2391,4 168,8 308,4 1735,5 2699,8 16,0 17,5 17,0 17,5 118,4 128,9 FORSKNING I ALT (1) 593,0 735,0 874,0 939,3 1128,0 1412,2 1784,4 1887,4 2863,2 2691,2 4269,3 dvs. 2,42% afbudget 7151 dvs. 3,18% afbudget 14,8 1929,5 150,0 2094,3 440,2 2534,5 3,9 1264,7 750,0 1 0,2 1,0 0,0 3017,5 2018,6 3018,7 571,8 2,1 3201,5 3201,5 3485,4 3485,4 3491,0 3491,0 2590,4 3020,8 3201,5 3485,4 3491,0 17,5 139,2 17,5 145,6 3270,6 5357,4 5651,7 900,0 13195,4 28375,1 1780,2 30155,3 49,0 87,5 568,1 2753,5 3020,8 3201,5 3485,4 3491,0 30859,9 11980 dvs. 4,05% afbudget ; | 15952 dvs. 3,98% af budget EF-BUDGET (lobende priser) Forskning i alt i % af budgettet 28905 2. 1 29925 2,5 35842 2,4 38392 2,4 43080 42569 45057 56111 2,6 3,3 4,0 3,4 61232 1 4,7 67760 4,0 65929 4,2 75355 4,0 82125 3,9 87651 4,0 89503 3,9 (*) Beløbene for RP 1994-1998 er de belob, der er vedtaget efter EU's udvidelse. (1) FTU + THERMIE - EKSF - SPRINT +. ANT + APAS (2) Budget for 1998 94 Tabel 11 : Udviklingen i forpligtelserne vedrørende EF's forskningsindsats 1984 -1998 (mio. ECU - 1992-priser) Situationen pr. 01/05/98 RP 1984-87 RP 1987-91 RP 1990-94 Tillægsbevilling RP 90-94 RP 1994-98 (*) FTU-PROGRAMMER APAS FTU + AP. AS SPRINT EKSF 80% af THERMIE FORSKNING I. ALT (1) AR 1984 848,4 1985 991,9 1986 1139,5 1987 886,1 1988 317,7 1989 117,1 1990 5,4 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 (2) 237,5 987,3 1438,4 1770,4 1339,0 230,9 14,6 3,8 311,9 2160,5 1901,0 1224,3 147,8 726,0 0,2 1,0 848,4 991,9 1139,5 1123,6 1305,0 1555,5 62,4 68,9 80,9 1775,8 125,4 1650,9 177,9 2391,4 2063,4 1954,1 2888,8 2969,9 3148,5 3092,1 308,4 433,7 553,5 2,0 848,4 991,9 1139,5 1186,0 1373,9 1636,4 1901,2 1828,8 2699,8 2497,1 2507,6 2890,8 2969,9 3148,5 3092,1 0,0 2887,6 2969,9 3148,5 3092,1 17,7 19,4 39,9 16,9 18,4 124,8 17,0 17,5 128,9 17,2 137,1 16,9 140,9 848,4 991,9 1139,5 1186,0 1373,9 1636,4 1978,2 1988,9 2863,2 2651,4 2665,4 2890,8 | 2969,9 3148,5 3092,1 31424,5 5539,7 dvs. 2,41% afbudget 1 1 • 8163 dvs. 3,15% afbudget 12147 dvs. 4,04% afbudget 14767 dvs. 3,98° o afbudget I ALT 4306,1 6022,1 5598,7 873,8 12098,1 28898,8 1813,1 30711,9 51,6 89,4 571,6 EF-BUDGET (1992-priser) 41352 40385 46730 48475 52473 49327 49952 59126 61232 Forskning i ah i % af budgettet Deflationsfaktorer (**). Årlig inflation i % 2,1 0,699 2,5 0,741 6,0 2,4 2,4 0,767 0,792 3,5 3,3 2,6 0,821 3,6 3,3 0,863 5,1 4,0 0,902 4,5 3,4 0,949 5. 2 4,7 1,000 3. 5 66759 4,0 1,015 1,5 63823 72110 76183 79179 79276 4,2 1,033 1,8 4,0 1,045 1. 2 3,9 1,078 3,2 4,0 1. 107 2. 7 3,9 1. 129 2,0 (*) Beløbene for RP 1994-1998 er de beløb, der er vedtaget efter EU's udvidelse. (**) De deflatorer, der er anvendt efter 1995, Uger hensyn til EU's udvidelse fra 12 til 15 medlemmer (KOM(96) 65) (1) FTU + THERMIE + EKSF - SPRINT -. AP. AS (2) Budget for 1998 95 'WfW^'Vi'iv^i '"^"^''-'''Ç? Vigtigste rapporter vedrørende Fællesskabets forskningsaktiviteter i. Vigtigste dokumenter vedrørende Fællesskabets aktuelle FTU-aktiviteter udsendt af Europa-Kommissionen: • Rapporter om femårs-evalueringer : (i) Det fjerde FTU-rammeprogram/Euratom rammeprogrammet ( 1994- 1998), EUR 17644 (1997); og (ii) Særprogrammerne: Telematik, EUR 17603 (1997) Avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester, EUR 17602(1997) Informationsteknologi (ESPRIT), EUR 17601 (1997) Industri- og materialeteknologi, EUR 17587 (1997) Måling og prøvning, EUR 17588 (1997) Miljø og klima, EUR 17589 (1997) Havforskning og -teknologi, EUR 17590 ( 1997) Bioteknologi, EUR 17591 (1997) Biomedicin og sundhed, EUR 17592 ( 1997) Landbrug og fiskeri, herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling af landdistrikter, EUR 17593 (1997) Ikke-nuklear energi, EUR 17594 (1997) Transport, EUR 17595 (1997) Målrettet socioøkonomisk forskning, EUR 17596 (1997) Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer, EUR 17597 (1997) Formidling og nyttiggørelse af resultater (Innovation), EUR 17600(1997) Fremme af for skeruddannelse og-mobiliiei, EUR 17598 (1997) Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, EUR 17599 (1997) Kontrolleret termonuklear fusion, EUR 17521 (1996) (Derudover er der blevet udarbejdet årlige tilsynsrapporter for alle ovennævnte programmer for årene 1995, 1996 og 1997). • Det Fælles Forskningscenter: 1997 årsrapport, KOM(98). • Evaluering af Det Fælles Forskningscenter 1992-1996, Meddelelse fra Kommissionen, KOM(97) 164 endelig udgave. • Kommissionens svar på henstillingerne i de uafhængige eksterne evalueringer af de seneste fem års aktiviteter på de områder, som er omfattet af særprogrammerne og FFC-institutterne under det fjerde rammeprogram og Eutatom-rammeprogrammet, Meddelelse fra Kommissionen, KOM(97) 149 endelig udgave. • Anden europæiske rapport om indikatorerne for videnskab og teknologi 1997, EUR 17639 (1997). • Forskning og udvikling: årlige statistikker, 1997 - Eurostat, 9c - CA-06-97-416- 3AC 96 2. De seneste årlige budgetdokumenter af betydning for Fællesskabets FTU- * aktiviteter: • Foreløbigt udkast til almindeligt budget for finansåret 1998, Del 4, KOM(97) 280. • Almindeligt budget for finansåret 1998, L 44, Del 41(16. februar 1998). • Revenue and Expenditure Account and Balance Sheet, Relating to Operations under the 1997 Budget, SEC(98) 519. • Budgetvademecum, der indeholder en oversigt over udbetalinger til forskning fra 1958, SEC(97) 1200. 97 Liste over de vigtigste anvendte akronymer og forkortelser AVS ACTS AFP AIDS APAS ATM Stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet Advanced Communication Technologies and Services Aktioner med omkostningsdeling Erhvervet immundefektsyndrom Forberedelses-, ledsage- og opfølgningsforanstaltninger Asynkron overførselsmodus BIOMED Særprogram for biomedicinsk forskning og sundhed BRITE-EURAM Særprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for industrielle produktionsteknologier og anvendelse af avancerede materialer (Særprogram under tredje rammeprogram) BSE nAry CAM CAP CCPF , Bovin spongiform encephalopati (kogalskab) Datamatstøttet konstruktion Datamatstøttet produktion Den Fælles Landbrugspolitik ; Det Rådgivende Udvalg for Fusionsprogrammet j CEN Den Europæiske Standardiseringsorganisation I fpxjFi pr Den Europæiske Komité for Elektroteknisk Standardisering , i | CERN OD CNES COPERNICUS CORDIS P Q OT CRAFT CREST DOCUP EBRD ECHO EF EFT EFTA EKSF EMBL ' Det Europæiske Center for Atomkerneforskning Creutzfeld-Jacob syndrom Centre National des Etudes Spatiales (Frankrig) Cooperation in Science and Technology with Central and Eastern Europe (under særprogrammet INCO) Fællesskabets Informationstjeneste for Forskning og Udvikling Det europæiske samarbejde om videnskabelig og teknisk forskning Cooperative Research Action for Technology Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (fungerer som rådgiver for Kommissionen) Enkelt programmeringsdokument (strukturfondene) Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand Det Europæiske Fællesskab De Europæiske Fællesskabers Tidende Den Europæiske Frihandelssammenslutning Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab European Molecular Biology Laboratory (Det europæiske laboratorium for molekylærbiologi) 98 jl 11 'i ; i ; j j ESA ESF Den Europæiske Rumorganisation European Science Foundation ESPRIT European Strategic Programme for Research and Development in Information Technologies ESSI ESTA ET AN ETSI EU European Systems and Software Initiative Den Europæiske Forsamling for Videnskab og Teknologi Det Europæiske Net for Teknologivurdering Det Europæiske Standardiseringsinstitut for Telekommunikation Den Europæiske Union EURATOM Det Europæiske Atomenergifællesskab EUREKA European Research Co-ordination Agency EURET EØS F&U FFC Særprogram for forskning og teknologisk udvikling på transportområdet (særprogram under det andet rammeprogram) Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde Forskning og udvikling Det Fælles Forskningscenter FMC/TMR FTU-program inden for forskeruddannelse og -mobilitet FNR FTU FUSE HCM HPCN EEA IiM IMT IPTS Hurtig reaktor (Fast Neutron Reactor) Forskning og teknologisk udvikling (herunder demonstration) First User Experiments Menneskelige ressourcer og mobilitet (særprogram for FTU under det tredje rammeprogram) High Performance Computing and Networking Det Internationale Energiagentur Integrering i fremstillingsprocessen Industri- og materialeteknologi Institute of Prospective Technological Studies- FFC, Sevilla IRDAC Det Rådgivende Udvalg for Industriel Forskning og Udvikling ISPO 1ST ISTC IT ITEA ITER JET JOULE LFR Information Society Project Office Information Society Technologies Det Internationale Videnskabs- og Teknologicenter, Moskva Informationsteknologi Informations Technologies European Awards International Thermonuclear Experimental Reactor Joint European Torus Særprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for ikke-nuklear energi Ugunstigt stillede regioner 99 LWR MAST MEDA Letvandsreaktor Havforskning og -teknologi (FTU-særprogram) Ledsageforanstaltninger til reformerne af de økonomiske og sociale struturer i middelhavslandene MERCOSUR Marchés communs du Sud NAFTA Den nordamerikanske frihandelsaftale NIS OECD PECO PED Nye Uafhængige Slalcr (New Independent States) i del tidligere Sovjetunionen Organisation for Økonomisk Samarbejde og Udvikling Central- og østeuropæiske lande Udviklingslande PHARE Program for samordnet bistand til landene i Central- og Østeuropa RP / FTU-RP Rammeprogram/Rammeprogram for FTU RPV Reaktortryktank RSEF/TSER Program for målrettet socioøkonomisk forskning (særprogram for FTU under fjerde rammeprogram) SAVE SMV SNG Handlingsprogram for fremme af energieffektiviteten (Særligt handlingsprogram for stor energieffektivitet) Små og mellemstore virksomheder Samfundet af Uafhængige Stater i det tidligere Sovjetunionen SPRINT Strategisk program for innovation og teknologioverførsel (RP3) STD/STD-3 Program for videnskab og teknologi til udviklingsformål/Program for videnskab og teknologi til udviklingsformål under tredje rammeprogram TACIS Program for faglig bistand til de nye uafhængige stater i det tidligere Sovjetunionen TASK FORCE Koordineringsstruktur for forskning-industri på et område inden for FTU TCS Technologies for Components and Subsystems THERMIE Demonstrationsprogram inden for ikke-nuklear energi TSE TSER TSME UMTS WMO WTO Smitsom spongiform encephalopati FTU-program inden for målrettet socioøkonomisk forskning Teknologifremmende foranstaltninger rettet mod SMV Universal Mobile Telecommunication Systems Den Meteorologiske Verdensorganisation World Trade Organization 100 ISSN 0254-1459 KOM(98) 439 endelig udg. DOKUMENTER DA 15 02 16 17 Katalognummer : CB-CO-98-450-DA-C ISBN 92-78-38075-X Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg yfo4