eurovoc_concepts:
Structural Funds
development plan
peripheral region
regional aid
regional and local authorities
regional cooperation

text: 13. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 315/15 Regionsudvalgets udtalelse om »Randområdernes fremtid i EU« (98/C 315/04) REGIONSUDVALGET har — under henvisning til præsidiets beslutning af 11. juni 1997 om i henhold til artikel 198 C, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, på eget initiativ at afgive udtalelse om »Randområdernes fremtid i et nyt EU« og at henvise det forberedende arbejde til Underudvalg 2 »Fysisk Planlægning i det A˚ bne Land, Landbrug, Jagt, Fiskeri, Skovbrug, Hav- og Bjergområder«, under henvisning til sine udtalelser om »En politik for landdistrikternes udvikling« (CdR 389/96 fin) (1), »En politik for landbruget i bjergområderne i Europa« (CdR 178/97 fin) (2), og »Nye former for erhvervs- og servicevirksomhed i landdistrikterne« (CdR 3/97 fin) (3), under henvisning til forslag til udtalelse (CdR 23/98 rev. ), som blev vedtaget af Underudvalg 2 den 11. juni 1998 med Seamus Murray og Pauliina Haijanen som ordførere, og ud fra følgende betragtninger: de fleste landdistrikter kæmper i dag for at finde deres plads i et nyt Europa, problemerne i forbindelse med en perifer beliggenhed, som præger alle landbosamfund, er størst i EU’s fjernere beliggende regioner — på den 24. plenarforsamling den 15. og 16. juli 1998 (mødet den 16. juli) vedtaget følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Denne udtalelse omhandler de områder i EU, der her defineres som randområder, og som omfatter EU-medlemsstaternes bjergområder, øer og øgrupper og fjernere beliggende fastlandsområder (der også kan defineres på grundlag af deres afstand til de centrale markeder og transportnet, som defineret i »De Europæi- ske Perspektiver vedrørende Fysisk Planlægning«). Randområderne er ugunstigt stillet, for så vidt angår den geografiske beliggenhed, og kendetegnes generelt ved affolkning eller en aldrende befolkning samt andre problemer, der er typiske for landbosamfund, men som giver sig tydeligere udslag i disse regioner. Disse kendetegn kan i stor udstrækning forklares ved manglen på økonomiske og sociale muligheder, og vil, ifald man lader denne udvikling fortsætte, få alvorlige konsekven- ser for disse samfunds fremtidige økonomiske og sociale situation. Trods visse åbenlyse ligheder befinder de fjernest 1. 2. liggende randområder sig i en særlig situation på grund af deres specifikke karakteristika, hvilket er årsagen til, at de behandles under Amsterdam-traktatens artikel 299, stk. 2, som denne udtalelse ikke beskæftiger sig med. Regionsudvalget forbeholder sig ret til på et senere tidspunkt at fremlægge en udtalelse om dette spørgsmål. 1. 3. Den faldende beskæftigelse i land- og skovbrugs- sektoren er gået særlig hårdt ud over de fleste randområ- der, idet situationen ikke er blevet opvejet af alternative beskæftigelsesmuligheder inden for andre sektorer. (1) EFT C 116 af 14. 5. 1997, s. 46. (2) EFT C 379 af 15. 12. 1997, s. 53. (3) EFT C 215 af 16. 7. 1997, s. 16. Dette har ført til, at mange i den erhvervsaktive alder, og navnlig kvinderne, har forladt disse områder. Den støtte befolkningstilbagegang mindsker efterspørgslen efter de lokale virksomheders varer og tjenesteydelser, hvilket yderligere underminerer de økonomiske aktivite- ter i både den offentlige og den private sektor. Denne »onde cirkel« svækker de perifere samfunds økonomiske og sociale grundlag og kan i sidste ende føre til en total affolkning af disse områder. EU’s aktuelle udvikling i relation til Agenda 2000, reformen af den fælles landbrugspolitik og udvidelsen mod øst vil yderligere hæmme disse områders udviklingsmuligheder, hvis der ikke træffes forholdsregler. Randområderne har imidlertid en egen værdi, der 1. 4. ikke blot supplerer de værdier, som mere urbaniserede og industrialiserede områder oprindelig havde, men som også kompenserer for disse tabte værdier. Som følge af deres fjerne beliggenhed har mange randområder bevaret en levemåde og et miljø, der stort set er forsvundet fra de mere kosmopolitiske områder. Den mangfoldighed af sprog, kulturer og traditioner, der findes i randområ- derne, vidner om alternative livsstile og -erfaringer. I kombination med et rent landmiljø giver disse faktorer de pågældende områder enestående udviklingsmuligheder. For at opnå en ægte økonomisk og social 1. 5. samhørighed i EU bør der iværksættes en integreret strategi for randområderne og udarbejdes kompensa- tionsforanstaltninger, som kan gøre det muligt for disse områder at overvinde deres naturlige handicap. Hvis randområderne skal kunne udnytte deres udviklingspo- tentiale og styrke deres uafhængighed i forhold til andre C 315/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 10. 98 områder, er man først og fremmest på lokalt niveau nødt til at skabe nye former for udvikling, ikke mindst ved hjælp af de kompensationsforanstaltninger og den integrerede strategi, EU tilbyder andre områder. mangfoldighed og høje miljøstandard. Det er disse særtræk, der er de største turistattraktioner, og som er i størst fare for at blive alvorligt ødelagt af masseturismen. 2. Udvikling i randområderne 2. 1. Transport 2. 1. 1. Meromkostningerne ved en perifer beliggenhed mærkes især i forbindelse med transport. De svækker randområdernes konkurrenceevne både med hensyn til tid og penge og fratager dem deres økonomiske udviklingsmuligheder. I forbindelse med øområder inde- bærer dette ekstra udgifter i form af moms på transport af varer til og fra øerne, hvilket mindsker disse områders konkurrenceevne på fastlandsmarkederne. Klimatiske faktorer påfører de nordlige randområder og bjergområ- derne ekstra omkostninger såsom udgifter til at vedlige- holde veje (snerydning, grusning, saltning osv. ) om vinteren og, især i skærgårdsområderne, til at holde sejlløb åbne. 2. 1. 2. Det er vigtigt for den fremtidige udvikling af randområderne, at transportsystemerne opretholdes og udvikles. Fremme af ressourcebesparende og miljøvenli- ge transportsystemer skal prioriteres. Terminaler og kommunikationsårer bør ikke udelukkende blive anlagt med henblik på turisme, men bør knytte randområderne sammen med det europæiske enhedsmarked og tilbyde så effektive teknologier, oplagringsfaciliteter og mulig- heder for kombineret transport, at de kan måle sig med fastlandets. Elektrificering af jernbaner og udvikling af interne og eksterne flyforbindelser i randområderne bør fremmes. 2. 3. Kultur 2. 3. 1. Den perifere beliggenhed er årsagen til, at mange randområder har været i stand til at bevare en stærk kulturel identitet. Randområdernes unikke karakter er et af deres naturlige fortrin, som det er vigtigt at bevare og udnytte på en bæredygtig måde. En solid kulturel identitet styrker en regions tro på fremtiden og kan være med til at fremme den økonomiske udvikling. 2. 4. Fiskeri 2. 4. 1. Fiskeriet har traditionelt spillet en nøglerolle i mange perifere økonomier og er fortsat af stor betydning for lokaludviklingen og beskæftigelsessituationen i mange af EU’s randområder. Som følge af afstanden til de vigtigste fastlandsmarkeder har øhavne i sammenligning med andre havne imidlertid mange alvorlige, naturlige ulemper og endnu større vanskeligheder med at få adgang til nye teknologier og økonomisk støtte. 2. 4. 2. Fiskeriet er i vanskeligheder, ikke mindst på grund af fiskerflådens overkapacitet i EU, der er skyld i en betydelig reduktion af de eksisterende bestande. Fiskerne i randområderne benytter sig desuden af foræl- det udstyr, hvorfor fiskerfartøjerne ikke uden videre kan diversificeres til andre formål. Fiskerierhvervets største problem i randområderne er muligvis forvaltningen af fiskepladser og bestande. Akvakultur og skaldyrsfiskeri har store udviklingsmuligheder i randområderne. Man bør imidlertid sikre, at denne udvikling ikke skader miljøet. 2. 2. Turisme 2. 5. Landbrug 2. 2. 1. Turisme i randområderne er i stor udstrækning sæsonbestemt, hvilket fører til en koncentration af turister i forskellige spidsbelastningsperioder i løbet af året, efterfulgt af en generel nedlukning. Den fremtidige udvikling bør bygge på en systematisk planlægning, der tager sigte på diversificering (traditionel turisme, kulturturisme, grøn turisme, bondegårdsferie, arkæolo- gisk turisme, ungdomsturisme, sportsturisme, lystfisker- turisme, uddannelsesturisme osv. ), og som i løbet af året involverer en stor del af lokalbefolkningen. Diversifice- ring vil forlænge turistsæsonen, hvilket vil øge fordelene og være mindre belastende for randområderne. 2. 5. 1. Landbruget har relativt store strukturelle mer- omkostninger, hvilket ikke blot skyldes den magre landbrugsjord, men også en kort høstsæson, begrænset lokal efterspørgsel, mangel på basale tjenesteydelser samt små brug, især i de mindre øområder. Disse meromkostninger omfatter høje transportomkostninger i forbindelse med import af nødvendige varer samt udgifter ved salg af randområdernes produkter på de centrale markeder. Eftersom disse udgifter reducerer indtægterne, er landmændene ikke i stand til at finansiere de fornødne investeringer for at forbedre produktionen, og unge mennesker mister lysten til at gå ind i landbruget. Affolkning er en naturlig følge af denne udvikling. 2. 2. 2. EU bør altid sikre, at en forøgelse af turismen nøje modsvarer kapaciteten i randområdernes eksiste- rende faciliteter og tjenesteydelser. Disse områder skal bevare og udvikle deres særpræg, kulturelle og sproglige Klimatiske forhold og højden over havet kan også have en negativ indvirkning på landbrugssektoren. Således er vækstsæsonen i de nordlige områder over to måneder 13. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 315/17 kortere end i Centraleuropa, hvilket gør det særdeles vanskeligt at drive landbrug i de nordlige områder. Der bør tages højde for dette, når den fælles landbrugspolitiks fremtid skal afgøres. 2. 6. Telekommunikation 2. 6. 1. De omkostninger, som randområdets ugunstige beliggenhed er skyld i, kunne væsentligt reduceres ved hjælp af et omfattende fællesskabsprogram for udvikling af teleinfrastrukturen. Navnlig telematik er et af de få eksisterende redskaber, hvormed man via netværker direkte kan inddrage randområderne i Fællesskabets økonomi og give dem adgang til de globale markeder. Telematikapplikationerne kunne finde anvendelse inden for mange andre sektorer end blot information og turisme, f. eks. uddannelse og sundhed. 2. 6. 2. Et program i Fællesskabets regi eller en række koordinerede pilotprojekter kunne være med til at udvikle konceptet »teleuddannelser«, som allerede har givet gode resultater på det skotske »Highlands and Islands University«. En anden sidegevinst kan være »telemedicin«, som giver personer i randområder, hvor der ikke er specialiserede ambulatorier mulighed for at konsultere læger i andre områder og få stillet en »telediagnose«. Randområdernes deltagelse i informa- tionssamfundet vil kort sagt være en af de kommende års største udfordringer og kan blive til uhyre stor gavn. Som Regionsudvalget har påpeget i en tidligere udtalelse, er det i forbindelse med gennemførelsen af det europæi- ske informationssamfund vigtigt, at alle regioner får reelle muligheder for at udnytte de grundlæggende telematiktjenester. Dette er især relevant for randområ- derne, eftersom den hastige udvikling inden for telema- tikken hurtigt skaber regionale skævheder. Man bør snarest muligt tage skridt til at løse denne situation. 2. 6. 3. Ud over infrastruktur er der i randområderne også brug for forskellige foranstaltninger til at forstærke efterspørgslen efter informationssamfundets tjeneste- ydelser, f. eks. ved at øge borgernes bevidsthed om mulighederne i forbindelse med elektronisk handel og fjernarbejde. Det er lige så vigtigt at sikre, at en stadig større del af denne efterspørgsel i fremtiden kan dækkes lokalt. 2. 7. Infrastruktur og miljøet 2. 7. 1. En sæsonafhængig gennemstrømning af men- nesker til og fra randområderne er en hård belastning for den lokale infrastruktur og miljøet. Vandressourcer, anlæg til affaldsforvaltning, havneanlæg, veje og stier kan udsættes for hård belastning. Efterhånden som det sæsonbestemte pres på infrastrukturen og miljøet vokser, vokser også det destruktive pres på den fastboende befolknings sociale netværk og samfundsstruktur. Alle planløsninger alle miljøfor- valtningsstrategier og alle vurderinger af lønsomhed og bæredygtighed må tage hensyn til disse områders særlige demografiske træk. randområderne, for 2. 7. 2. Udviklingen af en god infrastruktur og bære- dygtig miljøforvaltning spiller en afgørende rolle for, at man kan opretholde de perifere samfund og bevare og skabe vækst i turisme og andre lokale erhvervstyper. Som følge af geografiske begrænsninger og lav be- folkningstæthed har projekterne i mange randområder imidlertid svært ved at opnå støtteberettigelse, da de ofte ikke opfylder EU’s kriterier for at modtage støtte fra samhørigheds- og regionaludviklingsfondene. 2. 8. Sundhedssektoren 2. 8. 1. Om end det af økonomiske grunde ikke ville være muligt at have permanente sundhedstjenester i tyndtbefolkede områder, er det vigtigt, at der i rimeligt omfang er adgang til eksterne faciliteter. Et vigtigt mål i Fællesskabets politik må være at opnå en så god sundhedspleje, at indbyggerne i randområder kan leve et rigt og produktivt liv. Primære sundhedsforanstaltninger såsom tilstrækkelige rensningsanlæg og rent drikkevand er afgørende for gennemførelsen af en sådan politik. 2. 8. 2. Man bør i den forbindelse også tage højde for aldersprofilens konsekvenser for sundhedstjenesterne i randområderne som følge af den generelt store andel af ældre mennesker og børn i skolealderen. 2. 9. Tjenesteydelsernes enhedsomkostninger 2. 9. 1. Et særtræk ved randområder er de høje enhedsomkostninger ved stort set alle former for offentli- ge tjenesteydelser, f. eks. inden for uddannelse, sundhed, transport, kultur og fritid. Der bør tages fuldt hensyn til dette særtræk ved randområder, når midler fra medlemsstaterne og EU skal fordeles, såfremt alle borgere skal have adgang til et mere eller mindre sammenligneligt offentligt tjenesteniveau. 2. 10. Miljø- og naturbeskyttelse 2. 10. 1. Der er stor lighed mellem randområders særtræk og steder, der under Natura 2000 og i anden national og EU-miljøbeskyttelsesregi er betegnet som værende af særlig miljømæssig betydning. Sådanne betegnelser er udtryk for randområdernes store land- skabs- og miljømæssige betydning for den biologiske mangfoldighed, der kan være meget værdifuld i forbin- delse med fremme af turisme. En status som naturbeskyt- C 315/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 10. 98 tet område kan imidlertid også vanskeliggøre visse former for økonomisk udvikling, når miljøets kvalitet ikke må bringes i fare. 2. 10. 2. Man bør anerkende, at naturbeskyttelsesbe- tegnelser kan have en hæmmende indvirkning på den lokale økonomiske udvikling, og at der er behov for flere ressourcer for at fremme en sådan udvikling på en måde, der ikke skader miljøet. En øget miljøindsats i landbruget kan ligeledes fremme skabelse af lokale arbejdspladser med henblik på en fornuftig pleje og forvaltning af naturbeskyttelsesområder af høj kvalitet. 3. Fællesskabspolitikkernes virkning 3. 1. Om end mange af EU’s politikker tager sigte på at udvikle den samfundsøkonomiske velfærd i random- råderne, bliver mange af disse politikker udelukkende gennemført på sektorniveau og kan have uønskede bivirkninger. Der er også fælleskabspolitikker, som decideret kan gå ud over områdernes fremtidige udvik- ling. 3. 2. Visse af EU’s randområder, f. eks. Korsika, de mindre græske øer eller A˚ landsøerne, har en skattemæs- sig status, der er en undtagelse fra fællesskabslovgivnin- gen. Denne situation, som har en afgørende betydning for de pågældende områders økonomiske udvikling, ville ændre sig, hvis der ved en omfattende skatteharmo- nisering ikke tages hensyn til behovet for undtagelser for disse og andre randområder, som skal sætte de pågældende områder i stand til at håndtere deres økonomiske og sociale handicap. 3. 3. Hvis man opgav de særordninger, der gælder for randområderne, herunder momsfritagelse ved transport til og fra visse øer i Middelhavet, eller lavere momssatser end de tilsvarende maksimumssatser, som andre regioner er pålagt, kunne dette få meget alvorlige konsekvenser. Fritagelse for moms på transport bør udvides til at omfatte andre randområder, f. eks. mål nr. 1-områder i EU’s udkant. Værditilvæksten eller erhvervslivets indtjening ville mindskes, leveomkostningerne ville stige, turismen ville lide skade som følge af de højere om- kostninger, og den lokale produktion ville blive destabili- seret. 3. 4. Hvis f. eks. Korsika, Balearerne, Shetlandsøerne, Orkneyøerne, Hebriderne eller de danske øer mistede den nuværende momsfritagelse ved udgående og ind- kommende transport, ville omkostningerne stige med mellem 4 % til 9 %. EU’s fastlandsregioner har ofte protesteret over den måde, som den fælles landbrugspolitik er blevet forvaltet på. Men i randområderne har de indirekte følger af en fællesskabspolitik, som ikke er afpasset efter deres skrøbelige stabilitet, gjort endnu større skade. 3. 5. Princippet om en vis fleksibilitet i medlemsstater- nes skatteregler for at beskytte randområdernes interes- ser og opveje de høje udgifter til brændsel og transport bør ikke ses som en modsætning til princippet om et stærkt og solidarisk EU. 4. Kompensationsforanstaltninger 4. 1. Ved udarbejdelsen af en fremtidig politik for randområderne er det vigtigt at tilvejebringe forskellige kompensationsforanstaltninger til at opveje de negative følger af de nuværende fællesskabspolitikker. Ligeledes må man tilbyde en bred vifte af skatte- og finansieringsin- citamenter for at skabe fremgang i de lokale økonomier. EU’s politikker, spændende fra landbrugspolitikken til tanken om en harmonisering af skattesystemerne, går hånd i hånd med enhedsmarkedet, der trods sin gavnlige effekt i praksis ikke er afpasset efter randområderne. Et indre marked og fri bevægelighed er for disse områder en indlysende geografisk umulighed. For at sikre lige konkurrencevilkår må der findes en måde, hvorpå ulemperne ved Fællesskabets politikker kan fjernes. 4. 2. Hvis randområderne kunne få en så gunstig skattemæssig behandling som Korsika, ville det kun fjerne deres klare konkurrencemæssige ulemper, hvilket i sidste ende ville sikre, at alle randområder kunne stå sig godt i konkurrencen på dét enhedsmarked, som EU forsøger at etablere. 4. 3. Medlemsstaterne er ydermere nødt til at følge en tostrenget fremgangsmåde. På den ene side er de nødt til at forsvare de undtagelser, som de tidligere har givet randområderne. På den anden side må de afholde sig fra at benytte skatteharmonisering som et bekvemt påskud for afskaffelse af sådanne privilegier. Undtagelser bør foreslås særskilt af hver enkelt medlemsstat, da det, med undtagelse af isolerede spørgsmål såsom moms på transport, er umuligt at påvise fælles problemer og finde fælles løsninger, der kan overføres på medlemsstaternes skattesystemer. 5. De lokale og regionale myndigheders rolle 5. 1. Om end de problemer, der berører EU’s random- råder, ofte har årsager og konsekvenser, som ligner hinanden, ville det være forkert at antage, at identiske foranstaltninger kan tjene som en generel løsning på alle deres problemer. For at sikre at de foreslåede foranstaltninger bliver så effektive som muligt, bør man tillade en vidtgående regional diversificering inden for rammerne af medlemsstaternes og Fællesskabets politik- ker. En stærk regional indflydelse på regionalpolitikkens udformning er derfor uundværlig, og lokalsamfundenes 13. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 315/19 deltagelse bør, som LEADER-programmets fine resulta- ter har vist, blive en integreret del af »bottom-up« fremgangsmåden. 5. 2. Lokalområdernes udnyttelse af eget udviklings- potentiale spiller en afgørende rolle, ikke blot for at finde de rette løsninger på aktuelle problemer, men også for at sikre disse løsningers langsigtede virkning. Det anbefales derfor, at Kommissionen i forbindelse med udarbejdelsen af den fremtidige politik for randområder- ne undersøger denne fremgangsmåde som en af de vigtigste muligheder. En politik efter disse retningslinjer kunne få støtte fra såvel de enkelte nationale regeringer som fra Kommissio- nen, der kunne fastsætte en kvote for strukturfondsstøtte til at styrke de små og mellemstore virksomheder og hjemmeindustrien med henblik på at skabe økonomisk udvikling og beskæftigelse i randområderne. Der bør oprettes »erhvervsudviklingscentre« for at tilvejebringe nødvendig information og administrativ støtte til at stimulere de økonomiske aktiviteter. Kommissionen kunne i fællesskab med turismeministre- ne i de berørte medlemsstater yde et stort bidrag i denne forbindelse ved at organisere en kampagne for at fremme randområderne og deres produkter (herunder f. eks. turisme, landbrugs- og fiskeriprodukter, kunst og hånd- værk, osv. ), der, skønt de er forskellige fra sted til sted, findes i alle EU’s randområder. Formålet med reklamekampagnen skulle være at promovere et kvali- tetsmærke, som bekræfter den lokale oprindelse og gør EU’s borgere bevidste om typiske produkter fra randområderne, herunder også de fra de mindste øom- råder. I henhold til Cork-erklæringen bør en politik for alle landdistrikter tage hensyn til regionernes forskellige forhold og respektere nærhedsprincippet. En sådan politik må så vidt muligt være decentral og bygge på princippet om partnerskab og samarbejde mellem alle implicerede niveauer. EU bør i denne forbindelse ind- skrænke sig til at formulere rammebestemmelserne og give regionerne tilstrækkelige muligheder til at udforme deres egne foranstaltninger. 6. Interregionalt samarbejde 6. 1. EU-institutionerne bør tilskynde til interregionalt samarbejde for at give randområderne endnu bedre muligheder for at bryde deres isolation i EU. Ved at samle erfaringer og data kunne EU’s regionale myndigheder kaste lys over de opnåede resultater og indhente forslag og finde alternative løsninger på proble- mer, der ofte er de samme. Det ville også være ønskeligt at oprette et interregionalt servicenet i EU for at håndtere og belyse fælles problemer såsom ressourcemangel og affaldsdeponering. Endvidere kunne man via Internettet informere bredt om turisme, kultur og håndværk og lade dette net optræde som et telehandelskammer eller udenrigshandelscenter for alle tilkoblede randområder. En udvidelse af denne sektor kunne indebære betydelige sidegevinster for beskæfti- gelsen. Ud over at tilstræbe tilsvarende betingelser i randområ- derne som i det øvrige EU bør der tages særligt hensyn til udviklingen i de områder, som grænser op til tredjelande, så der ikke opstår endnu større skævheder i levestandarden, hvilket ville føre til øget spænding i grænseområderne. Dette indebærer blandt andet, at udvikling af tredjelandes grænseområder bør være en væsentlig bestanddel af grænseprogrammerne og græn- seområdernes udvikling. Det betyder i praksis, at der skal oprettes tætte forbindelser mellem INTERREG-, TACIS- og PHARE-programmerne, så udviklingsinitia- tiverne kan udvides til at omfatte grænseregioner i tredjelande. Det indebærer dog samtidig, at man må sikre, at det grænseoverskridende samarbejde inden for EU under INTERREG-programmet kan fortsætte uden afbrydelse. 7. Strukturfondsreform og fællesskabsinitiativer 7. 1. Ifølge det nye finansieringsperspektiv, som er udstukket i Agenda 2000, skal strukturfondene tages op til fornyet revision og forenkling, visse grundlæggende principper revideres (f. eks. koncentrationsprincippet) og fællesskabsinitiativerne kraftigt fremhæves. Antallet af støttemodtagere under Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) skal reduceres betydeligt. 7. 2. De nuværende Agenda 2000-forslag kan indebæ- re, at en række randområder, der nu er mål nr. 1-regioner, mister denne status. Agenda 2000-forslagene er for øjeblikket til debat, og randområdernes særlige behov, der er opridset i denne udtalelse, bør grundigt overvejes, inden Agenda 2000-debatten afsluttes for at sikre, at kriterierne for mål nr. 1-regioner fuldt ud afspejler randområdernes særlige behov som følge af et begrænset befolkningsunderlag og de andre særtræk, som denne udtalelse har sat fokus på. 7. 3. Desværre er de områder, som kan få strukturstøt- te, blevet udvalgt på en sådan måde, at der i visse tilfælde diskrimineres mod randområder, som af statistiske hensyn er blevet medtaget i territoriale enheder, hvor forholdene er helt anderledes. For eksempel bliver der i forbindelse med øområderne, som kendetegnes ved en enestående relation mellem hav og land, kun taget højde for landområderne ved beregningen af befolknings- tæthed. C 315/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 10. 98 7. 4. Den reform, som foreslås i Agenda 2000, synes at gå stik imod udkastet til Amsterdam-traktaten, hvor man ved en omformulering af EF-traktatens artikel 130 A formelt anerkendte de perifere øområders særlige situa- tion, naturlige handicap, og følgelig behovet for at sætte disse ugunstigt stillede områder i stand til at udjævne udviklingsforskellene i forhold til resten af EU. 7. 5. Man bør følge den samme fremgangsmåde ved revisionen af fællesskabsinitiativerne. LEADER II og andre initiativers fortsatte støtte til lokalområder og lokaludvikling i form af kapacitetsudvikling, uddannelse og bistand spiller en afgørende rolle for bedre udnyttelse af udviklingspotentialet i de pågældende områder. 8. Vigtigste henstillinger Angående randområdernes fremtid i EU ønsker Regions- udvalget at fremsætte følgende vigtige henstillinger: Regionsudvalget anbefaler, at der udarbejdes 8. 1. en integreret strategi for randområdernes fremtidige udvikling. Denne strategi bør tage hensyn til de særlige forhold, som er fælles for alle disse områder, idet der tages højde for deres forskelligheder, samt sikre, at de kan udnytte udviklingsmulighederne i forbindelse med den europæiske integrationsproces. Det er navnlig i relation til udvidelsen af EU vigtigt ikke at fastlægge en for snæver definition af de perifere regioner og allerede nu tage højde for de regioner, der i fremtiden vil ligge endnu fjernere fra EU’s kernecenter, som vil flytte sig. 8. 2. Regionsudvalget mener, at de eksisterende for- skelle mht. randområdernes forbindelser med EU’s centrale områder i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 129 B, stk. 2, skal mindskes betydeligt, idet der under gennemførelsen af de nye retningslinjer for strukturfondene skal tages passende hensyn til dette synspunkt. Der bør derfor etableres støtteordninger for at gøre det muligt for randområderne at blive betjent af kombi-transport. Strategien bør også omfatte lokaltran- sport og således tilskynde til etablering af små private transportvirksomheder. 8. 3. Regionsudvalget mener også, at virksomheder i randområderne bør nyde godt af særlige transporttarif- fer for import af råvarer og eksport af færdige produkter, samt at der bør fastsættes særlige priser for transport af dieselolie og andre energiformer. mere diversificeret struktur, kan risikere at bryde sam- men og i den forbindelse tilintetgøre de økonomiske sidegevinster. Der bør udarbejdes adfærdskodekser og anvisninger på god praksis for turistbranchen, og kvalitetsmærker bør tildeles de virksomheder, som lever op til de enkelte områders særlige miljø- og kulturkrav. Man bør tilskynde turister til at afholde sig fra at gribe forstyrrende ind i skrøbelige økosystemer og kræve passende former for lokal beskatning, der kan være med til at beskytte lokalsamfundet og dets miljø. Provenuet bør investeres i miljø- og kulturprojekter. Regionsudvalget anbefaler ligeledes, at der træffes foran- staltninger for at fremme etableringen af lokale rejsebu- reauer og for at sikre, at randområdernes vigtigste indtægtskilde ikke underlægges ekstern kontrol. En sammenhængende fællesskabspolitik bør 8. 5. fremme forskellige foranstaltninger og projekter, som ikke blot bevarer randområdernes kulturelle træk, men også har til formål at styrke deres økonomiske potentiel. Regionsudvalget mener, at man bør forbedre mulighe- derne for at promovere historiske og arkæologiske seværdigheder, restaurere traditionelle bebyggelser, skabe kvalitative forbedringer af særligt naturskønne områder, udvikle uddannelsesprogrammer og program- mer til fremme af internationalt kultursamarbejde, samt at dette bør ske på en måde, som beriger det enkelte områdes særlige karakter. For så vidt angår fiskeripolitikken bør man 8. 6. fremme en mere positiv holdning til beskyttelsen af bestande. Regionsudvalget mener, at man også bør tilstræbe en integreret udvikling af det lokale fiskerier- hverv. Der er vigtigt, at man følger nøje med i udviklingen inden for fiskeriet og om nødvendigt indfører visse fangstbegrænsninger for at opretholde en bæredygtig fiskebestand. Ydermere bør repræsentanter for disse områder tages i samråd hver gang, EU vedtager ny lovgivning vedrørende fiskeri. Regionsudvalget finder, at der i fiskeripolitikken løbende bør foretages en grundlæggende sondring for at tilgodese fiskernes behov på en mere passende og realistisk måde. I betragtning af afstanden til de centrale markeder bør EU støtte og fremme etableringen af afsidesliggende fiskeforædlings- og distributionsvirk- somheder. 8. 4. Regionsudvalget finder det vigtigt, at der udvikles alternative strategier for turismen i randområderne, eftersom turismen, medmindre den får en anden eller 8. 7. Med hensyn til landbruget anbefaler Regionsud- valget, at der udarbejdes en række forskellige foranstalt- ninger for at begrænse de negative virkninger af den 13. 10. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 315/21 fælles landbrugspolitik. Foranstaltningerne kan gennem- føres i form af passende regionale programmer og støtteordninger inden for rammerne af den kommende EUGFL-forordning om bistand til udvikling af land- distrikterne. Der bør være en bredere og mere effektiv information om landbrugsmetoder med henblik på at forbedre produkterne og dermed konkurrenceevnen. Der bør derfor overføres økonomiske midler til uddannelsesinsti- tutioner, forskning og de tjenester, som kanaliserer informationen ud til landmændene. Der bør ydes særlig bistand til uddannelsesprogrammer, som fremmer og udvikler økologiske landbrugsmetoder. Regionsudvalget erkender også, at der er et behov for at reducere eller fastholde antallet af kreaturer i miljøføl- somme områder. Miljøforanstaltningerne bør imidlertid opvejes af direkte bistand til landmændene for at sikre, at de har en indkomst, de kan leve af. Regionsudvalget mener også, at principperne for land- brugsstøtten bør ændres, således at støtten i højere grad tager sigte på at give landmændene rimelige levevilkår og ydes under hensyntagen til landbrugets indvirkning på miljø, landskab og ressourceforbrug, og i mindre grad ud fra produktionen. Fællesskabet bør iværksætte oplysningsforanstaltninger med det formål at beskytte skovområder fra ildebrande og støtte lokale patruljer. Der bør udvikles en sammen- hængende skovbrugsstrategi med henblik på at udbedre skaderne fra de sidste ti års brande og vilkårlige skovhugst. 8. 8. En sammenhængende fællesskabspolitik bør for det første tilvejebringe ressourcer for afsaltning af havvand og opførelse af underjordiske lageranlæg og dernæst for undersøgelser af planer for opbevaring af regnvand. Fællesskabet bør følgelig fremme forvaltning af vandressourcer, som bør knyttes sammen med EU’s kriterier for optimal udnyttelse, og hvor der skabes en mekanisme til bekæmpelse af ressourcespild. Desuden bør Fællesskabet fremme udveksling af knowhow mel- lem øområderne om genbrug af vand. genbrugssystemer samt indføre nye teknologier for genvinding, oplagring, afskaffelse og transport af affald. Det er nødvendigt at udvikle særlige miljøprogrammer for alle randområder for at sikre en ordentlig forvaltning af miljøressourcerne og for at fremme en bæredygtig økonomisk og social udvikling. 8. 9. Regionsudvalget foreslår, at randområderne med EU-støtte tilkobles medlemstaternes energinet. Fælles- skabets energipolitik bør søge at forbedre det lokale energipotentiale, hvor dette anses for hensigtsmæssigt, f. eks. på visse af de fjerntliggende øer, og EU bør følgelig udarbejde bredt anlagte programmer med henblik på anvendelse af hidtil uudnyttede energikilder. Solenergi, vindkraft, geotermisk energi og biomasse kan gøre det muligt for EU’s øområder at blive selvforsynende med energi. 8. 10. En integreret strategi for randområderne bør tage sigte på at forbedre markedsføringen, først og fremmest ved at fremhæve produkternes kvalitet og oprindelse, men også ved at forbedre og udvikle den lokale produktions status og derigennem gøre øområder- nes produkter bedre kendt på markedet. Der er ligeledes behov for en integreret strategi for oplagring, konservering, transport og distribution af fødevarer, samt de faciliteter, lige fra afvandings- til kommunikationsanlæg, der er blevet udviklet for at kompensere for randområdernes perifere beliggenhed. 8. 11. Hvad angår sundhedssektoren mener Regions- udvalget, at en integreret EU-strategi skal have som mål at oprette et netværk af regionale sundhedstjenester, som leverer den primære sundhedspleje, men er tilknyttet et netværk af sygehuse af høj standard, der leverer den sekundære sundhedspleje og en bred vifte af medicinske specialtjenester. tilstræbelsesværdigt mål Skatteharmoniseringsforanstaltninger, som er 8. 12. et for hele EU, bør efter Regionsudvalgets opfattelse ikke udvides til randområ- derne og bør ikke gennemtvinges, medmindre der er tale om at forhindre dokumenterede tilfælde af ægte markedsforvridning og illoyal konkurrence i henhold til traktatens artikel 99. 8. 13. Regionsudvalget opfordrer Kommissionen til at sikre randområderne tilstrækkelige støtteperspektiver inden for rammerne af den kommende strukturfondsre- form. 9. Konklusion Lokalbefolkningen og især turisterne skal bevidstgøres om behovet for at forebygge, reducere, genvinde og genbruge affald. Selv nogle af de tyndere befolkede områder kunne blive et rentabelt marked for genbrugsin- dustrien. Randområderne kunne fungere som forsøg- sområder, hvor man kunne afprøve og igangsætte nye En EU-politik, som anerkender randområdernes 9. 1. sårbarhed og som tilstræber en lokalt baseret udvikling af disse regioner, forudsætter en klar udvidelse af »de-minimis« reglerne i forbindelse med målene for regionalpolitikken for tildeling af statsstøtte i det hele taget og til små og mellemstore virksomheder. Tilsvaren- de udvidede rammer for støtte, der er fritaget for C 315/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 10. 98 anmeldelse og som i henhold til EF-traktatens artikel 92, stk. 3, C, er forenelige med det indre marked, skal også tages op i Kommissionens forslag til Rådets forordning (EF) af 18. februar 1998 om anvendelsen af EF-traktatens artikel 93. Regionsudvalget ser et sådant skridt som en anerkendelse af randområdernes særlige status og de små og mellemstore virksomheders specielle problemer. Fremgangsmåden er egnet til udligne de handicap, der skyldes omgivelserne og de økonomiske strukturer. 9. 2. På baggrund af erklæringen vedrørende arti- kel 130 A om samhørighedspolitikken, der er vedføjet Amsterdam-traktaten, anbefales det, at der iværksættes en samordnet aktion, som styres af et nyt tværfagligt team, der er administrativt selvstændigt. Dette team skal trække på eksperter fra mange forskellige politiske områder og have til opgave at koordinere de EU- politikker og programmer, som har betydning for randområderne. Mulige opgaver for dette team kunne være at overvåge og bistå ved tilvejebringelsen af EU-midler, som har direkte betydning eller anvendelses- muligheder for randområderne, evaluere strukturfonde- nes virkninger, sikre at fællesskabslovgivningen tager hensyn til randområdernes særtræk og iværksætte nød- foranstaltninger, når randområder rammes af helt excep- tionelle økonomiske kriser eller naturkatastrofer. Bruxelles, den 16. juli 1998. Dette team bør også tilstræbe en fælles politik for alle randområder vedrørende energi- og vandforsyning, landbrug og transport, miljø, turisme, socialvæsen, fiskeri, samt telekommunikation, idet der i hvert tilfælde lægges vægt på værdien af et lokalt udviklingspotentiale. Ydermere bør der foretages en undersøgelse af fælles- skabspolitikkernes indvirkning på randområderne med henblik på udarbejdelse af særlige kompensationsforan- staltninger. Det anbefales især, at der ligeledes udarbej- des en grønbog om dette emne. 9. 3. Et tværfagligt team skulle også have til opgave at undersøge, hvilke skattemæssige og finansielle incita- menter der kunne hjælpe randområderne. Der anvendes finansielle incitamenter i stort set alle medlemsstater, og de administreres i de fleste tilfælde af Kommissionen. En integreret strategi for randområderne skulle ikke blot specificere, hvilke typer incitamenter, men også hvilke geografiske områder, de tager sigte på. Hvad angår skattemæssige incitamenter og fritagelser, bør strategien imidlertid sigte på at fremme randområdernes udvikling ved hjælp af en mere fleksibel politik for statsstøtte og foranstaltninger til fremme af områdernes udnyttelse af eget udviklingspotentiale. 9. 4. Et særligt forum i Bruxelles, f. eks. CPMR (Konfe- rencen af Perifere Kystregioner i EU), kunne give dem, som repræsenterer EU’s randområder i Fællesskabets institutioner, mulighed for regelmæssigt at gøre status over arbejdet med at afpasse EU-lovgivningen efter disse områders særlige forhold. Manfred DAMMEYER Formand for Regionsudvalget


title: Parecer do Comité das Regiões sobre a «"Energia para o futuro: fontes de energia renováveis" - Livro Branco para uma estratégia e um plano de acção comunitários»

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
energy policy
renewable energy

formats: html pdf print

text: 13. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 315/5 Parecer do Comité das Regio˜es sobre a «“Energia para o futuro: fontes de energia renova´veis” — Livro Branco para uma estratégia e um plano de acça˜o comunita´rios» O COMITÉ DAS REGIO˜ ES, (98/C 315/02) Tendo em conta a comunicaça˜o da Comissa˜o «Energia para o futuro: fontes de energia renova´veis» — Livro Branco para uma estratégia e um plano de acça˜o comunita´rios (1); Tendo em conta a decisa˜o da Comissa˜o, transmitida por carta de 19 de Dezembro de 1997, de consultar o Comité das Regio˜ es sobre a matéria; Tendo em conta a decisa˜o da mesa de 12 de Março de 1998, nos termos do terceiro para´grafo do artigo 1984-C do Tratado que institui a Comunidade Europeia, de encarregar a Comissa˜o 4, «Ordenamento do Territo´ rio, Polı´ticas Urbanas, Energia e Ambiente», da preparaça˜o do parecer; Tendo em conta o projecto de parecer (CdR 57/98 rev. ) adoptado pela Comissa˜o 4 em 22 de Abril de 1998 (relator: J. Leinen), adoptou na 241 reunia˜o plena´ria (sessa˜o de 16 de Julho de 1998), por maioria, o presente parecer. 1. Introduça˜o 1. 1. O Comité das Regio˜ es acolhe favoravelmente o Livro Branco e os instrumentos nele propostos. Apoia, em particular, a proposta da Comissa˜o de, no futuro, promover mais intensamente as fontes de energia renova´- veis, sobretudo através do estabelecimento de condiço˜ es- -quadro legislativas, programas de introduça˜o no mer- cado e incentivos econo´ micos à mobilizaça˜o de capitais privados. 1. 2. O Comité das Regio˜ es encara a intença˜o da Comissa˜o de, até ao ano 2010, duplicar para 12 % a contribuiça˜o das fontes de energia renova´veis para o balanço energético da Unia˜o Europeia como sendo um objectivo ambicioso, mas realista. Se, simultaneamente, forem intensificados os esforços no sentido da efica´cia energética e da utilizaça˜o racional de energia, o CR considera possı´vel aumentar essa contribuiça˜o para 15 %. 1. 3. Entende que é justamente aos actores locais e regionais que cabe especial responsabilidade no reforço da penetraça˜o no mercado das fontes de energia renova´- veis, ja´ que estas sa˜o produzidas e utilizadas de forma descentralizada. Os incentivos locais e regionais, apoia- dos por programas europeus de apoio, podem dar um contributo essencial para o aumento da quota-parte das fontes de energia renova´veis na produça˜o de energia. 1. 4. O Comité apoia as razo˜es avançadas no Livro Branco, que apontam para a necessidade de uma promoça˜o activa e intensiva das fontes de energia renova´veis e que sa˜o as seguintes: — protecça˜o do ambiente e reduça˜o das emisso˜ es de ga´s com efeito de estufa (sobretudo CO2); (1) COM(97) 599 final. — reduça˜o da dependência crescente da UE das impor- taço˜es de energia mediante a utilizaça˜o de fontes de energia renova´veis endo´ genas com a concomitante poupança de divisas e de despesas com combustı´veis; — incentivo ao desenvolvimento regional e criaça˜o de postos de trabalho, sobretudo em zonas em situaça˜o difı´cil, em regio˜ es ultraperiféricas e insulares e na agricultura; — oportunidades que se abrem para a indu´ stria euro- peia de exportar para o mercado mundial, sobretudo para paı´ses em desenvolvimento e em vias de industrializaça˜o, cuja necessidade de energia denota um crescimento acelerado; — grande receptividade por parte da opinia˜o pu´blica à maior utilizaça˜o das fontes de energia renova´veis em comparaça˜o com todas as outras opço˜es energéticas. 1. 5. O Comité perfilha a opinia˜o da Comissa˜o de que as fontes de energia renova´veis na˜o podem ser analisadas isoladamente de outras polı´ticas. Assim, ao aplicarem-se as propostas do Livro Branco, deve prestar-se especial atença˜o à sua maior integraça˜o em outras polı´ticas (economia externa, emprego, polı´tica industrial e de concorrência, polı´tica agrı´cola, polı´tica de desenvolvi- investigaça˜o e desenvolvi- mento, mercado interno, mento, polı´tica fiscal, polı´tica dos transportes, polı´tica do ambiente, polı´tica estrutural e regional e, até mesmo, turismo). 1. 6. O Comité das Regio˜es salienta, complementar- mente, a importância das fontes de energia renova´veis para a segurança do abastecimento. A partilha de reservas cada vez menores de combustı´veis fo´ sseis, sobretudo no caso do petro´leo e do ga´s natural, tem gerado disputas que ameaçam ja´ hoje a estabilidade de regio˜ es inteiras no Mundo. Conflitos armados e, nomeadamente, a utilizaça˜o de meios militares para garantir recursos energéticos convencionais levam a custos macroecono´micos, que na˜o se reflectem nos C 315/6 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 10. 98 preços da energia. As fontes de energia renova´veis constituem, por isso, um instrumento essencial para garantir a paz no século XXI. 1. 7. O CR concorda com o Livro Branco quando diz que a utilizaça˜o das fontes de energia renova´veis comporta enormes benefı´cios em termos de emprego. Realça, neste contexto, que, para a mesma capacidade instalada, o impacto das energias renova´veis no emprego é cerca de cinco vezes superior ao das tecnologias energéticas convencionais. A indu´ stria da energia eo´lica na Dinamarca emprega ja´ hoje mais trabalhadores do que o sector da pesca tradicional do paı´s. 1. 8. O Comité perfilha a observaça˜o contida no Livro Branco de que a utilizaça˜o de energias renova´veis leva ao surgimento de emprego nas regio˜ es onde na˜o existe desenvolvimento industrial. Ainda que muitas das zonas menos desenvolvidas tenham falta de fontes de energia convencionais, é justamente nessas regio˜ es que existe um potencial considera´vel de energias renova´veis a ser explorado o mais extensivamente possı´vel. O CR salienta que as energias renova´veis podera˜o, no futuro, desem- penhar um papel muito mais importante na˜o so´ nas regio˜ es rurais, mas também nas zonas urbanas. Por exemplo, o sector da construça˜o comporta grandes potencialidades graças à aplicaça˜o da arquitectura solar activa e passiva. 2. Plano de acça˜o sobre fontes de energia renova´veis 2. 1. Acço˜es no âmbito do mercado interno 2. 1. 1. O Comité apoia o objectivo da Comissa˜o de criar oportunidades correctas de mercado para as fontes de energia renova´veis, sem que daı´ resultem encargos financeiros incomporta´veis. As mu´ ltiplas vantagens decorrentes do plano de acça˜o justificam também esforços acrescidos a todos os nı´veis, desde os municı´pios e regio˜ es até à Unia˜o Europeia, passando pelos Estados- -Membros. 2. 1. 2. O Comité das Regio˜ es considera, tal como a Comissa˜o, que a introduça˜o no mercado de fontes de energia renova´veis na˜o deve ser impedida pela criaça˜o do mercado u´nico da electricidade. A liberalizaça˜o — se na˜o for acompanhada de medidas adequadas — pode ser prejudicial às energias renova´veis. Essas medidas devera˜o ter sempre um cara´cter de «discriminaça˜o positiva», tanto no acesso às redes como no pagamento da energia produzida por fontes de energia renova´veis e exportada para aquelas redes. As disposiço˜ es facultativas destinadas a promover as fontes de energia renova´veis endo´genas, previstas na directiva relativa ao mercado interno da electricidade, deveriam, na opinia˜o do Comité, assumir o cara´cter de obrigatoriedade, particu- larmente no que se refere ao n4 3 do artigo 84 e ao n4 3 do artigo 114 da referida directiva (disposiço˜es que privilegiam as fontes de energia renova´veis). 2. 1. 3. O Livro Branco salienta, com raza˜o, a impor- tância do acesso equitativo das fontes de energia renova´veis às redes de electricidade. O Comité das Regio˜es perfilha o ponto de vista da Comissa˜o de que a electricidade produzida a partir de fontes de energia renova´veis deve ser preferida pelos operadores de rede e remunerada segundo critérios mı´nimos a nı´vel europeu. O n4 2 do artigo 34 da directiva relativa ao mercado interno da electricidade podera´ servir de base para disposiço˜es que prevejam preços mais elevados. A remuneraça˜o insuficiente do aprovisiona- 2. 1. 4. mento das redes constitui, muitas vezes, um entrave insupera´vel ao acesso ao mercado das fontes de energia renova´veis. Na maioria dos casos, o valor real da electricidade produzida a partir de fontes de energia renova´veis na˜o se encontra expresso nos preços que os fornecedores de energia pagam pelo aprovisionamento. O CR apoia, portanto, a iniciativa da Comissa˜o de adoptar normas mı´nimas legais ao nı´vel europeu. Neste contexto, devera˜o transparecer claramente as vantagens das fontes de energia renova´veis, isto é, a sua utilidade social e ecolo´ gica devera´ ser tida em conta para o estabelecimento dos preços. Finalmente, convinha tirar partido da boa receptividade dessas fontes junto da opinia˜o pu´blica para aplicar, ao nı´vel local e regional, o princı´pio de tarifas na˜o deficita´rias em vigor em diversos municı´pios de Repu´blica Federal da Alemanha e da A´ ustria (o chamado «Modelo de Aachen»). 2. 1. 5. O Comité das Regio˜es salienta que o actual sistema fiscal geral impede uma afectaça˜o o´ptima dos recursos — principalmente no sector energético. A internalizaça˜o de custos externos — ja´ exigida no Livro Verde — constitui um elemento importante para o aumento da quota-parte de mercado das fontes de energia renova´veis. O Comité das Regio˜ es insta, por isso, o Conselho a um consenso no que se refere a um imposto sobre a energia/ taxa de protecça˜o clima´tica, à escala europeia. Os preços da energia devera˜o, no futuro, ter integralmente em conta os subsequentes custos sociais e ecolo´gicos. 2. 1. 6. Para além de disposiço˜es vantajosas relativa- mente aos preços da electricidade produzida a partir de fontes de energia renova´veis, sa˜o também necessa´rios incentivos fiscais que facilitem o financiamento e os investimentos e, por conseguinte, a utilizaça˜o de fontes de energia renova´veis. O Comité recomenda, portanto, o desenvolvimento de instrumentos de crédito especiais, por exemplo, o chamado crédito solar, que reflictam devidamente as vantagens e as qualidades especı´ficas das fontes de energia renova´veis. 2. 1. 7. O Comité das Regio˜ es congratula-se com a afirmaça˜o da Comissa˜o de que o sistema das «tarifas verdes» ja´ praticado em alguns Estados-Membros por empresas fornecedoras de energia na˜o é suficiente nem adequado para todos os casos. Em contrapartida, as disposiço˜es relativas a preços garantidos por lei para a electricidade produzida a partir de fontes de energia renova´veis revelaram-se um instrumento substancial- mente mais eficiente em termos de penetraça˜o no mercado e instalaça˜o de equipamento para a utilizaça˜o dessas fontes. 2. 2. Reforço das polı´ticas comunita´rias De acordo com o princı´pio do poluidor- 2. 2. 1. -pagador previsto no n4 2 do artigo 1304-R do Tratado 13. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 315/7 UE, os custos adicionais resultantes do pagamento de preços mais elevados pela electricidade produzida por fontes de energia renova´veis devera˜o repercutir-se inte gralmente nas tarifas aplicadas aos utilizadores em geral. Para compensar eventuais desequilı´brios regionais, o CR defende mecanismos nacionais ou comunita´rios, como, por exemplo, os fundos de compensaça˜o entre fornecedores de energia. vistas pelo consumidor do que quaisquer outras fontes de energia. Algumas regio˜ es e exploraço˜es ja´ revelam preocupaço˜es na matéria. Além disso, as fontes de energia renova´veis podem dar cobertura aos picos de consumo de energia sazonais e tornar, desse modo, supérfluo um aumento das capacidades das centrais nucleares. Isto aplica-se, sobretudo, à utilizaça˜o da energia solar nos Estados-Membros do Sul. 2. 2. 2. A aplicaça˜o das medidas propostas no Livro Branco pode contribuir substancialmente para o cresci- mento, competitividade e emprego. O exemplo da utilizaça˜o da energia eo´lica na Dinamarca e na Alemanha demonstra que, tal como acontece com o desenvolvi- mento da biomassa na A´ ustria e na Escandina´via, o desenvolvimento das fontes de energia renova´veis pode avançar rapidamente se assentar em iniciativas privadas e dispuser de condiço˜es-quadro nacionais adequadas. Existem exemplos semelhantes relativamente à utili- zaça˜o da energia solar em determinadas regio˜ es da Unia˜o Europeia, por exemplo, na Grécia. 2. 2. 3. O Comité das Regio˜ es estima que, sem prejuı´zo das condiço˜es de concorrência, se devera´ dar prioridade absoluta à ra´pida comercializaça˜o e penetraça˜o no mercado de fontes de energia renova´veis, pelo menos, na fase da comercializaça˜o prevista para os pro´ximos anos. Na˜o se deveriam continuar a avaliar, no futuro, as disposiço˜ es sustenta´veis relativas ao pagamento da electricidade produzida por fontes de energia renova´veis segundo os habituais objectivos estabelecidos para os subsı´dios. Deveria, antes, ser introduzido como critério decisivo um nı´vel de penetraça˜o de mercado, tanto quanto possı´vel, ra´pido e elevado, isto é, nu´meros ma´ximos de instalaço˜ es, bem como o da aproximaça˜o de tais instalaço˜ es ao limiar de competitividade de mercado. 2. 2. 4. Na polı´tica de investigaça˜o, ha´ que eliminar os desequilı´brios existentes na promoça˜o das va´rias tecnologias energéticas. No futuro, as verbas destinadas à investigaça˜o de fontes de energia renova´veis devem centrar-se mais no princı´pio da investigaça˜o aplicada, ou seja, essencialmente na optimizaça˜o dos processos de fabrico. No domı´nio da investigaça˜o ba´sica, deveriam ser incentivadas todas as tecnologias ainda longe de poderem ser comercializadas (p. ex. certas tecnologias de biomassa, energia das ondas e das marés, centrais térmicas solares). 2. 2. 5. Devera´ ser melhorado o peso das fontes de energia renova´veis na polı´tica regional da Unia˜o Euro- peia. Tendo em conta a importância estrutural descrita no inı´cio, o CR propo˜ e que, no âmbito dos programas comunita´rios regionais e das directrizes dos fundos estruturais e de coesa˜o, seja incentivada de um modo especial a criaça˜o de zonas para instalaço˜ es que utilizem fontes de energia renova´veis. Para além disso, com base nesses mesmos recursos, poderiam ser instituı´das agências de energia e uma rede de instituiço˜es locais e regionais destinadas a apoiar os utilizadores e investido- res no financiamento e desenvolvimento de projectos de fontes de energia renova´veis. 2. 2. 6. Também o sector do turismo oferece oportuni- dades para uma maior utilizaça˜o das fontes de energia renova´veis, uma vez que estas sa˜o, em geral, mais bem 2. 2. 7. As entidades locais e regionais têm um papel importante a desempenhar em matéria de normas de construça˜o e no domı´nio da protecça˜o da natureza e do ambiente. O Comité exorta os o´rga˜os administrativos competentes a criarem condiço˜es que privilegiem a utilizaça˜o de fontes de energia renova´veis. Os privilégios criados devera˜o encontrar eco também a nı´vel da legislaça˜o ambiental comunita´ria, de forma a prevenir conflitos entre os interesses inerentes à protecça˜o da natureza e a utilizaça˜o de fontes de energia renova´veis. A vantagem global destas energias para o ambiente na˜o podera´ ser esquecida numa eventual ponderaça˜o dos interesses locais. De resto, as autarquias locais lançam iniciativas exemplares em matéria de utilizaça˜o das energias renova´veis, mormente nos transportes (auto- carros «limpos»). Essas boas pra´ticas devem ser reconhe- cidas e divulgadas. 2. 2. 8. O CR realça a importância das fontes de energia renova´veis para uma futura polı´tica agrı´cola comunita´ria e para a polı´tica silvı´cola em toda a Europa, que tera˜o de obedecer ao princı´pio da sustentabilidade, e salienta o seu enorme potencial de emprego e de polı´tica estrutural. A Agenda 2000 devera´ conferir à agricultura europeia uma nova perspectiva ao prever também para ela um papel fundamental para o forneci- mento de energia respeitadora do ambiente. Segundo ca´lculos da Associaça˜o Europeia de Biomassa (AEBIOM), até 2010, podera˜o ser criados até um milha˜o de postos de trabalho suplementares nos sectores da agricultura e da silvicultura. Mediante a realizaça˜o deste enorme potencial — a Comissa˜o da Agricultura e do Desenvolvimento Rural do Parlamento Europeu é de opinia˜o que a biomassa podera´ satisfazer cerca de 10 % das necessidades energéticas da Unia˜o Europeia até 2010 — sa˜o criadas novas oportunidades de rendimento no sector agrı´cola. A execuça˜o de planos e medidas de desenvolvimento rural sustenta´vel e a responsabilidade pelos mesmos devem passar a caber em maior medida ao poder local e regional. 2. 2. 9. O CR desejaria que a Comissa˜o se empenhasse, no âmbito da Organizaça˜o Mundial do Comércio, por uma legislaça˜o mais liberal para as matérias-primas agrı´colas e florestais, quando empregues na produça˜o de energia. As medidas fiscais de apoio à produça˜o e utilizaça˜o de fontes de energia renova´veis na agricultura e na silvicultura sa˜o outra premissa para a sua mais forte implantaça˜o no mercado. Quer as isenço˜ es e desoneraço˜es fiscais, quer as ajudas financeiras e os empréstimos a taxas de juro reduzidas podem contribuir para concretizar esse potencial. A polı´tica externa reveste-se de especial impor- 2. 2. 10. tância no que toca a utilizaça˜o das fontes de energia renova´veis na˜o so´ por consideraço˜ es energéticas e ambientais, mas sobretudo para a futura competitivi- C 315/8 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 10. 98 dade da Europa. O Comité das Regio˜ es advoga que o programa Synergy, bem como o novo programa mediterrânico MEDA e os programas comunita´rios Phare e Tacis para a Europa Central e Oriental e os paı´ses da ex-Unia˜o Soviética visem, de forma especial, a promoça˜o das fontes de energia renova´veis. Propo˜ e ainda a constituiça˜o de uma Agência Europeia de Energias Renova´veis, que possibilite uma transferência mais ra´pida de tecnologias de utilizaça˜o de fontes de energia renova´veis, sobretudo para os paı´ses em desenvolvimento e de economia de transiça˜o. As empresas europeias que pretendam expor- 2. 2. 11. tar instalaço˜ es para a utilizaça˜o de fontes de energia renova´veis nos paı´ses terceiros ou investir na construça˜o de unidades de produça˜o nos paı´ses em desenvolvimento e em economia de transiça˜o devem receber a assistência adequada, em forma de informaça˜o e assessoria e ainda de apoios e garantias à exportaça˜o. Deve ser prestado ao Conselho Europeu de Exportaça˜o de Energias Reno- va´veis, fundado em 1996, assim como às instituiço˜es nacionais que prossigam objectivos semelhantes o apoio necessa´rio, tanto ao nı´vel financeiro e polı´tico como de pessoal. 2. 3. Reforço da cooperaça˜o entre os Estados-Membros 2. 3. 1. No Livro Branco sa˜o referidas as diferenças entre os Estados-Membros no nı´vel de informaça˜o, do horizonte de experiências e da sensibilizaça˜o dos actores como mais um obsta´culo à comercializaça˜o. As diversas normas, bem como os programas de promoça˜o nacionais e regionais divergentes, sujeitos frequentemente a mu- danças bruscas, contribuem, além disso, para a instabili- dade e a imponderabilidade dos mercados das energias renova´veis. O Comité das Regio˜es partilha desta ana´lise e reconhece igualmente a necessidade de um enquadra- mento comunita´rio esta´vel e assente na continuidade, que permita a cooperaça˜o e promova essas energias. 2. 3. 2. Para uma melhor coordenaça˜o das actividades actuais e futuras desenvolvidas pelas va´rias direcço˜ es- -gerais no domı´nio das fontes de energia renova´veis deveria ser criada imediatamente uma task force a nı´vel da Comissa˜o. 2. 3. 3. O Comité das Regio˜es subscreve o apelo do Livro Branco ao reforço da cooperaça˜o entre os Estados-Membros no domı´nio das fontes de energia renova´veis, uma vez que grande parte das medidas para alcançar os objectivos colocados so´ pode ser concretizada a nı´vel nacional, regional e local. Propo˜e a constituiça˜o de uma Agência Europeia de Energias Renova´veis, que, à semelhança da Agência Europeia do Ambiente, observe e analise o desenvolvimento neste domı´nio. Desse modo, poder-se-a´ melhorar a coope- raça˜o de todas as partes interessadas. 2. 3. 4. O Comité das Regio˜es reitera a sugesta˜o feita no parecer sobre o Livro Verde da Comissa˜o (1) de que, (1) JO C 244 de 11. 8. 1997, p. 1. analogamente ao que sucede com os instrumentos comunita´rios existentes ja´ ha´ dezenas de anos no domı´nio do carva˜o (CECA) e da energia ato´mica (Euratom), seja atribuı´da igualmente uma base jurı´dica no Tratado da Unia˜o Europeia à promoça˜o das fontes de energia renova´veis. So´ assim existira´ no século XXI suficiente base jurı´dica para a ambicionada estratégia comunita´ria em prol das energias renova´veis que pro- cure, com urgência, elaborar legislaça˜o ambiental com- patı´vel com a utilizaça˜o das fontes de energia renova´veis. 2. 4. Acço˜ es de apoio 2. 4. 1. O Comité das Regio˜es apoia a sugesta˜o da Comissa˜o no sentido de, futuramente, serem inseridos em todos os instrumentos financeiros da Comunidade incentivos especiais ao investimento em fontes de energia renova´veis. Refira-se aqui, particularmente, os auxı´lios ao investimento e os financiamentos do Banco Europeu do Investimento (BEI) e do Banco Europeu para a Reconstruça˜o e Desenvolvimento (BERD). Devera˜o ser também melhoradas as oportunidades de promoça˜o dessas energias ao abrigo dos fundos estruturais e de coesa˜o, bem como do programa mediterrânico (MEDA) e dos programas de desenvolvimento para paı´ses ter- ceiros. 2. 4. 2. O Comité das Regio˜es pronuncia-se a favor de uma melhor afectaça˜o de recursos ao programa Altener II. As actividades nele previstas revestem-se de importância considera´vel para a introduça˜o no mercado e comercializaça˜o de energias renova´veis. 3. Campanha de arranque 3. 1. O Comité das Regio˜ es apoia a afirmaça˜o de que os custos das tecnologias de produça˜o de energias renova´veis tera˜o uma descida ra´pida com a sua comercia- lizaça˜o. A experiência com a energia eo´ lica — mas também com a energia fotovoltaica e solar-térmica — tem demonstrado que a considera´vel reduça˜o dos custos dos u´ltimos anos se deveu, antes de mais, à procura crescente e aos progressos tecnolo´ gicos inerentes. O Comité apoia, por conseguinte, a proposta da Comissa˜o «Campanha de arranque», que prevê uma abordagem de comercializaça˜o das fontes de energia renova´veis, coordenada a nı´vel europeu, e acolhe favoravelmente as acço˜es nela propostas (1 milha˜o de sistemas foto instalaço˜es, 10 000 MW em grandes voltaicos, 10 000 MWth de instalaço˜es de biomassa, integraça˜o das fontes de energia renova´veis em 100 comunidades). No entanto, na proposta da Comissa˜o, a estratégia de produça˜o de culturas energéticas na˜o se encontra — como seria necessa´rio — suficientemente desenvolvida. Na «Campanha de arranque» devera´ também ser clara- mente mencionada a importância das fontes de energia renova´veis para o mercado da energia térmica, bem como reforçada a sua aplicaça˜o neste sector. Cabera´ às instalaço˜ es de biomassa descentralizadas de pequena produça˜o (até 50 KW) desempenhar um papel predomi- nante neste processo. 3. 2. O Comité considera indispensa´veis programas de comercializaça˜o das fontes de energia renova´veis 13. 10. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 315/9 sustenta´veis e alargados, a par de um adequado enqua- dramento legal (por exemplo, condiço˜es de acesso à rede e de armazenamento favora´veis) e do incremento da investigaça˜o voltada para a utilizaça˜o, sendo funda- mental que, em qualquer caso, se elabore legislaça˜o técnica adequada que facilite a incorporaça˜o da energia no mercado, em paralelo com a investigaça˜o orientada para o seu armazenamento. 3. 3. O Comité das Regio˜es da´ o seu aval à proposta de uma rede para a promoça˜o das energias renova´veis e recomenda a constituiça˜o de um fo´ rum consultivo em que devem estar representados os actores mais importantes neste domı´nio, ou seja, as instâncias euro- peias, nacionais, regionais e locais, os produtores e os operadores de instalaço˜es que utilizem fontes de energia renova´veis, as associaço˜es de cu´ pula destas energias, representantes das organizaço˜ es de consumidores, bem como das empresas fornecedoras de energia. Este fo´ rum consultivo poderia flanquear a Comissa˜o na concepça˜o e na aplicaça˜o de um plano de acça˜o para as fontes de energia renova´veis. Nesta perspectiva, o CR propo˜ e desde ja´ a elaboraça˜o de um programa de apoio às associaço˜es de energias renova´veis. Bruxelas, 16 de Julho de 1998. O Presidente do Comité das Regio˜ es Manfred DAMMEYER Parecer do Comité das Regio˜ es sobre o «Relato´rio da Comissa˜o sobre o acesso à formaça˜o contı´nua na Unia˜o» O COMITÉ DAS REGIO˜ ES, (98/C 315/03) Tendo em conta o relato´rio da Comissa˜o sobre o acesso à formaça˜o contı´nua na Unia˜o (1); Tendo em conta a sua pro´ pria decisa˜o, de 11 de Junho de 1997, de, ao abrigo do quarto para´grafo do artigo 1984-C do Tratado que institui a Comunidade Europeia, emitir parecer e encarregar a Comissa˜o 6 — Educaça˜o e Formaça˜o — da respectiva preparaça˜o; Tendo em conta o parecer sobre o papel das autoridades locais e regionais na ligaça˜o entre os estabelecimentos de educaça˜o e formaça˜o e as empresas (CdR 346/96 fin) (2); o parecer sobre o «livro branco» sobre a educaça˜o e a formaça˜o: ensinar e aprender — rumo à sociedade cognitiva (CdR 115/96 fin) (3) e o parecer sobre a proposta de decisa˜o que estabelece um ano europeu da educaça˜o e formaça˜o ao longo da vida (1996) (CdR 244/94) (4); Tendo em conta o projecto de parecer (CdR 424/97 rev. 2) adoptado pela Comissa˜o 6 em 16 de Janeiro de 1998 (relatora: H. Lund); Considerando que o CR, no parecer sobre o «livro branco» sobre a educaça˜o e a formaça˜o: ensinar e aprender: rumo à sociedade cognitiva, considerou que deveria ser dado mais realce às necessidades dos adultos em termos de formaça˜o contı´nua e às formas de os levar à participaça˜o nos programas de formaça˜o; Considerando que o Conselho Europeu, na resoluça˜o relativa ao crescimento e ao emprego (5), em 16 de Junho de 1997, em Amsterda˜o, sublinhava que «um dos objectivos priorita´rios devera´ ser a promoça˜o da existência de uma ma˜o-de-obra qualificada, com formaça˜o e susceptı´vel de se adaptar» e que «devera´ ser dada também a ma´xima atença˜o aos sistemas de educaça˜o e formaça˜o, incluindo a aprendizagem ao longo da vida, por forma a aumentar a empregabilidade», na 241 reunia˜o plena´ria, de 15 e 16 de Julho de 1998 (sessa˜o de 15 de Julho), adoptou, por unanimidade, o parecer seguinte. (1) COM(97) 180 final. (2) JO C 116 de 14. 4. 1997, p. 98. (3) JO C 182 de 24. 6. 1996, p. 15. (4) JO C 210 de 14. 8. 1995, p. 74. (5) JO C 236 de 2. 8. 1997, p. 3


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2217/98 do Deputado Pedro APARICIO SÁNCHEZ à Comissão. Coexistência de diplomas de nível académico diferente para exercer a mesma profissão e a mesma função na saúde pública

eurovoc_concepts:
Spain
freedom to provide services
higher education
nutrition
paramedical profession
paramedical training
professional qualifications
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

formats: html print


title: Règlement (CE) n° 1522/98 de la Commission du 16 juillet 1998 déterminant les montants des éléments agricoles réduits ainsi que les droits additionnels applicables pendant la période allant du 1er juillet 1998 au 30 juin 1999 inclus à l'importation dans la Communauté de certaines marchandises relevant du règlement (CE) n° 3448/93 du Conseil dans le cadre d'un accord intérimaire entre l'Union européenne et Israël

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
agricultural product
agro-industry
interim agreement (EU)
originating product

formats: pdf print

text: L 201/14 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 17. 7. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1522/98 DE LA COMMISSION du 16 juillet 1998 d(cid:130)terminant les montants des (cid:130)l(cid:130)ments agricoles r(cid:130)duits ainsi que les droits additionnels applicables pendant la p(cid:130)riode allant du 1er juillet 1998 au 30 juin 1999 inclus (cid:133) l’importation dans la Communaut(cid:130) de certaines marchandises relevant du r(cid:138)glement (CE) no 3448/93 du Conseil dans le cadre d’un accord int(cid:130)rimaire entre l’Union europ(cid:130)enne et Isra(cid:137)l LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, (CE) no 3448/93 du Conseil, du vu le r(cid:138)glement 6 d(cid:130)cembre 1993, d(cid:130)terminant le r(cid:130)gime d’(cid:130)change appli- cable (cid:133) certaines marchandises r(cid:130)sultant de la transforma- tion de produits agricoles (1), et notamment son article 7, consid(cid:130)rant que, en attendant l’entr(cid:130)e en vigueur de l’ac- cord euro-m(cid:130)diterran(cid:130)en (cid:130)tablissant une association entre les Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes et leurs (cid:144)tats membres, d’une part, et l’(cid:144)tat d’Isra(cid:137)l, d’autre part, sign(cid:130) (cid:133) Bruxelles, le 20 novembre 1995, un accord int(cid:130)rimaire entre la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne et la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne du charbon et de l’acier, d’une part, et l’(cid:144)tat d’Isra(cid:137)l, d’autre part, relatif au commerce et aux mesures d’accom- pagnement a (cid:130)t(cid:130) sign(cid:130) le 18 d(cid:130)cembre 1995 (2) et est entr(cid:130) en vigueur le 1er janvier 1996; que cet accord pr(cid:130)voit dans les limites de contingents des r(cid:130)ductions de l’(cid:130)l(cid:130)ment agricole pour certains produits agricoles transform(cid:130)s; consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 1981/94 du Conseil, portant ouverture et mode de gestion de contingents tari- faires communautaires pour certains produits originaires d’Alg(cid:130)rie, de Chypre, d’(cid:144)gypte, d’Isra(cid:137)l, de Jordanie, de Malte, du Maroc, des territoires occup(cid:130)s, de Tunisie et de Turquie, ainsi que les modalit(cid:130)s de prorogation ou d’adap- tation desdits contingents (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 650/98 (4), a ouvert les contingents au sein desquels certains produits agricoles transform(cid:130)s origi- naires d’Isra(cid:137)l b(cid:130)n(cid:130)ficient d’une r(cid:130)duction des (cid:130)l(cid:130)ments agricoles; qu’il y a lieu de fixer des (cid:130)l(cid:130)ments agricoles et droits additionnels r(cid:130)duits; (CE) no 1460/96 de la consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement Commission (5) (cid:130)tablit les modalit(cid:130)s d’application des r(cid:130)gimes d’(cid:130)changes pr(cid:130)f(cid:130)rentiels, applicables (cid:133) certaines marchandises r(cid:130)sultant de la transformation de produits agricoles, vis(cid:130)s (cid:133) l’article 7 du r(cid:138)glement (CE) no 3448/93, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Pour la p(cid:130)riode du 1er juillet 1998 au 30 juin 1999, les (cid:130)l(cid:130)ments agricoles r(cid:130)duits applicables (cid:133) l’importation des marchandises relevant du r(cid:138)glement (CE) no 3448/93 pour lesquels une r(cid:130)duction de l’(cid:130)l(cid:130)ment agricole est pr(cid:130)vue par l’accord int(cid:130)rimaire conclu avec Isra(cid:137)l, ainsi que les droits additionnels r(cid:130)duits correspondants sont fix(cid:130)s aux annexes du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le jour de sa publi- cation au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Il est applicable (cid:133) partir du 1er juillet 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 16 juillet 1998. Par la Commission Martin BANGEMANN Membre de la Commission (1) JO L 318 du 20. 12. 1993, p. 18. (2) JO L 71 du 20. 3. 1996, p. 1. (3) JO L 199 du 2. 8. 1994, p. 1. (4) JO L 88 du 24. 3. 1998, p. 8. (5) JO L 187 du 26. 7. 1996, p. 18. 17. 7. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 201/15 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — PAQAQTGLAI — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BIJLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Elementos agr(cid:146)colas (por 100 kilogramos de peso neto) Landbrugselementer (pr. 100 kg nettovægt), Landwirtschaftliche Teilbetr(cid:132)ge (f(cid:129)r 100 kg Eigengewicht) Acqotij ˜a stoiwe˜ia (cia 100 kg jahaqo ˜u b ˜aqour) Agricultural components (per 100 kilograms net weight) (cid:144)l(cid:130)ments agricoles (par 100 kilogrammes poids net) Elementi agricoli (per 100 kg peso netto) Landbouwelementen (per 100 kg nettogewicht) Elementos agr(cid:146)colas (por 100 quilogramas de peso l(cid:146)quido) Maatalousosat (100 nettopainokilolta) Jordbruksbest(cid:134)ndsdelar (per 100 kg nettovikt) PARTE 1 — DEL 1 — TEIL 1 — LEQOS 1 — PART 1 — PARTIE 1 — PARTE 1 — DEEL 1 — PARTE 1 — OSA 1 — DEL 1 C(cid:155)digo NC KN-kode KN-Code Jydij ˜or SO CN code Code NC Codice NC GN-code C(cid:155)digo NC CN-koodi KN-nummer 0710 40 00 (1) 0711 90 30 (1) 1704 90 30 1806 10 20 1806 10 30 1806 10 90 1806 20 10 1806 20 30 1806 20 50 1806 20 70 1806 20 80 1806 20 95 1806 31 00 1806 32 10 1806 32 90 1806 90 11 1806 90 19 1806 90 31 1806 90 39 1806 90 50 ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg 7,84 7,84 36,05 23,21 28,90 38,59 (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) C(cid:155)digo NC KN-kode KN-Code Jydij ˜or SO CN code Code NC Codice NC GN-code C(cid:155)digo NC CN-koodi KN-nummer 1806 90 60 1806 90 70 1806 90 90 1901 10 00 1901 90 99 1904 10 10 1904 10 30 1904 10 90 1904 20 10 1904 20 91 1904 20 95 1904 20 99 1904 90 10 1904 90 90 1905 10 00 1905 20 10 1905 20 30 1905 20 90 1905 30 11 1905 30 19 ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg (**) (**) (**) (*) (*) 16,66 38,22 27,93 (*) 16,66 38,22 27,93 38,22 21,35 10,78 14,49 19,11 24,01 (*) (*) C(cid:155)digo NC KN-kode KN-Code Jydij ˜or SO CN code Code NC Codice NC GN-code C(cid:155)digo NC CN-koodi KN-nummer 1905 30 30 1905 30 51 1905 30 59 1905 30 91 1905 30 99 1905 40 10 1905 40 90 1905 90 10 1905 90 20 1905 90 30 1905 90 40 1905 90 45 1905 90 55 1905 90 60 1905 90 90 2001 90 30 2004 90 10 2005 80 00 2106 10 80 2106 90 98 ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) 13,23 50,26 (*) (*) (*) (*) (*) (*) 7,84 7,84 7,84 (*) (*) (*) V(cid:130)ase parte 2 / Se del 2 / Siehe Teil 2 / Bk ˜epe l ˜eqor 2 / See Part 2 / Voir partie 2 / Vedi parte 2 / Zie deel 2 / Ver parte 2 / Katso osa 2 / Se del 2. (**) V(cid:130)ase parte 3 / Se del 3 / Siehe Teil 3 / Bk ˜epe l ˜eqor 3 / See Part 3 / Voir partie 3 / Vedi parte 3 / Zie deel 3 / Ver parte 3 / Katso osa 3 / Se del 3. (1) Por 100 kg de boniatos, etc. o de ma(cid:146)z escurridos. / Pr. 100 kg afløbne søde kartofler osv. eller majs. / Pro 100 kg S(cid:129)ßkartoffeln usw. oder Mais, abgetropft. / Am ˜a 100 kg stqaccisl ˜emym ckujopatat ˜ym j. kp. ˜g jakalpojio ˜u stqaccisl ˜emou. / Per 100 kilograms of drained sweet potatoes, etc. , or maize. / Par 100 kilogrammes de patates douces, etc. , ou de ma(cid:139)s (cid:130)goutt(cid:130)s. / Per 100 kg di patate dolci, ecc. o granturco sgocciolati. / Per 100 kg zoete aardappelen enz. of ma(cid:139)s, uitgedropen. / Por 100 kg de batatas-doces, etc. , ou de milho, escorridos. / 100:aa kilogrammaa valutettua bataattia jne. tai maissia kohden. / Per 100 kg torkad s(cid:148)tpotatis etc. eller majs. L 201/16 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 17. 7. 98 PARTE 2 — DEL 2 — TEIL 2 — LEQOS 2 — PART 2 — PARTIE 2 — PARTE 2 — DEEL 2 — PARTE 2 — OSA 2 — DEL 2 C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg 7000 7001 7002 7003 7004 7005 7006 7007 7008 7009 7010 7011 7012 7013 7015 7016 7017 7020 7021 7022 7023 7024 7025 7026 7027 7028 7029 7030 7031 7032 7033 7035 7036 7037 7040 7041 7042 7043 7044 7045 7046 7047 7048 7049 0 7,63 14,31 20,67 29,57 3,46 11,09 17,77 24,12 33,03 7,38 15,02 21,69 28,05 11,63 19,26 25,93 12,61 20,24 26,92 31,73 40,63 16,07 23,70 30,38 35,18 44,09 19,99 27,63 34,30 39,11 22,68 30,31 36,99 37,84 45,47 52,14 53,85 62,75 41,29 48,93 55,60 57,30 66,21 7050 7051 7052 7053 7055 7056 7057 7060 7061 7062 7063 7064 7065 7066 7067 7068 7069 7070 7071 7072 7073 7075 7076 7077 7080 7081 7082 7083 7084 7085 7086 7087 7088 7090 7091 7092 7095 7096 7100 7101 7102 7103 7104 7105 45,22 52,85 59,53 61,23 44,80 52,44 59,11 67,57 75,20 81,88 75,86 88,82 71,02 78,66 85,33 83,37 92,28 74,95 82,59 89,26 87,31 70,88 78,51 85,18 131,53 139,16 145,84 136,01 144,91 134,99 142,62 149,29 139,46 138,91 146,55 153,22 126,97 134,60 4,73 12,36 19,03 25,39 34,30 8,18 7106 7107 7108 7109 7110 7111 7112 7113 7115 7116 7117 7120 7121 7122 7123 7124 7125 7126 7127 7128 7129 7130 7131 7132 7133 7135 7136 7137 7140 7141 7142 7143 7144 7145 7146 7147 7148 7149 7150 7151 7152 7153 7155 7156 15,82 22,49 28,85 37,75 12,11 19,74 26,42 32,78 16,35 23,98 30,66 17,34 24,97 31,65 36,46 45,36 20,80 28,43 35,10 39,91 48,81 24,72 32,35 39,03 43,84 27,41 35,05 41,72 42,56 50,20 56,87 58,58 67,48 46,02 53,65 60,33 62,03 70,93 49,95 57,58 68,11 65,96 49,53 57,16 17. 7. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 201/17 C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg 7157 7160 7161 7162 7163 7164 7165 7166 7167 7168 7169 7170 7171 7172 7173 7175 7176 7177 7180 7181 7182 7183 7185 7186 7187 7188 7190 7191 7192 7195 7196 7200 7201 7202 7203 7204 7205 7206 7207 7208 7209 7210 7211 7212 7213 7215 63,84 72,30 79,93 86,60 84,65 93,55 75,75 83,45 90,06 88,10 97,01 79,68 87,31 93,99 92,03 75,60 83,23 89,91 136,25 143,89 150,56 140,74 139,71 147,35 154,02 144,19 143,64 151,27 157,95 131,69 139,33 31,16 38,79 45,47 51,83 60,73 34,62 42,25 48,93 55,29 64,19 38,55 46,18 52,85 59,22 42,79 7216 7217 7220 7221 7260 7261 7262 7263 7264 7265 7266 7267 7268 7269 7270 7271 7272 7273 7275 7276 7300 7301 7302 7303 7304 7305 7306 7307 7308 7309 7310 7311 7312 7313 7315 7316 7317 7320 7321 7360 7361 7362 7363 7364 7365 7366 50,42 57,10 47,03 54,66 65,54 73,17 79,85 86,21 95,12 69,00 76,63 83,31 89,67 98,57 72,93 80,56 87,23 93,60 77,17 84,80 42,60 50,22 56,90 63,26 72,17 46,05 53,68 60,36 66,72 75,62 49,98 57,61 64,29 70,65 54,22 61,85 68,53 58,46 66,09 71,84 79,48 86,15 92,52 101,42 75,30 82,94 7367 7368 7369 7370 7371 7372 7373 7375 7376 7378 7400 7401 7402 7403 7404 7405 7406 7407 7408 7409 7410 7411 7412 7413 7415 7416 7417 7420 7421 7460 7461 7462 7463 7464 7465 7466 7467 7468 7470 7471 7472 7475 7476 7500 7501 7502 89,62 95,97 104,88 79,23 86,86 93,54 99,90 83,47 91,10 87,71 53,73 61,36 68,04 74,40 83,30 57,19 64,82 71,49 77,85 86,76 61,11 68,75 75,42 81,79 65,35 72,99 79,67 69,60 77,23 77,36 85,00 91,67 98,03 106,93 80,81 88,45 95,12 101,49 84,75 92,38 99,05 88,99 96,61 63,86 71,50 78,18 L 201/18 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 17. 7. 98 C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg 7503 7504 7505 7506 7507 7508 7509 7510 7511 7512 7513 7515 7516 7517 7520 7521 7560 7561 7562 7563 7564 7565 7566 7567 7568 7570 7571 7572 7575 7576 7600 7601 7602 7603 7604 7605 7606 7607 7608 7609 7610 7611 7612 7613 7615 7616 84,54 93,44 67,32 74,95 81,65 87,99 96,89 71,25 78,89 85,56 91,92 75,49 83,12 89,80 79,73 87,37 82,87 90,49 97,17 103,53 112,44 86,33 93,95 100,63 106,99 90,25 97,88 104,56 94,49 102,12 85,19 92,83 99,51 105,87 114,77 88,65 96,28 102,97 109,32 118,22 92,58 100,21 106,89 113,25 96,82 104,46 7620 7700 7701 7702 7703 7705 7706 7707 7708 7710 7711 7712 7715 7716 7720 7721 7722 7723 7725 7726 7727 7728 7730 7731 7732 7735 7736 7740 7741 7742 7745 7746 7747 7750 7751 7758 7759 7760 7761 7762 7765 7766 7768 7769 7770 7771 101,06 100,93 108,56 115,24 121,59 104,39 112,02 118,70 125,05 108,31 115,94 122,62 112,55 120,19 99,27 106,91 113,57 119,94 102,73 110,35 117,04 123,39 106,66 114,29 120,96 110,90 118,53 127,63 135,26 141,94 131,09 138,72 145,40 135,02 142,64 15,87 23,50 156,00 163,63 170,30 159,45 167,08 26,93 34,56 163,38 171,01 7778 7779 7780 7781 7785 7786 7788 7789 7798 7799 7800 7801 7802 7805 7806 7807 7808 7809 7810 7811 7818 7819 7820 7821 7822 7825 7826 7827 7828 7829 7830 7831 7838 7840 7841 7842 7843 7844 7845 7846 7847 7848 7849 7850 7851 7852 49,05 56,68 184,36 191,99 187,81 195,45 75,12 82,75 20,60 28,23 187,38 195,02 201,69 190,84 198,47 205,16 31,65 39,28 194,78 202,40 53,77 61,40 192,12 199,74 206,43 195,57 203,20 209,88 79,85 87,48 199,50 207,13 81,41 9,45 17,09 23,76 30,12 39,03 12,91 20,54 27,22 33,57 42,48 16,84 24,47 31,15 17. 7. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 201/19 C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg 7853 7855 7856 7857 7858 7859 7860 7861 7862 7863 7864 7865 7866 7867 7868 7869 7870 7871 7872 7873 7875 7876 7877 7878 7879 7900 7901 7902 7903 7904 7905 7906 37,51 21,08 28,71 35,39 25,32 32,95 15,76 23,39 30,06 36,43 45,33 19,21 26,84 33,52 39,88 48,79 23,14 30,77 37,45 43,81 27,38 35,01 41,69 31,62 39,26 22,06 29,69 36,37 42,72 51,63 25,52 33,15 7907 7908 7909 7910 7911 7912 7913 7915 7916 7917 7918 7919 7940 7941 7942 7943 7944 7945 7946 7947 7948 7949 7950 7951 7952 7953 7955 7956 7957 7958 7959 7960 39,82 46,18 55,08 29,44 37,07 43,75 50,11 33,68 41,32 47,99 37,93 45,56 31,51 39,15 45,82 52,18 61,09 34,97 42,60 49,28 55,64 64,54 38,90 46,53 53,20 59,57 43,14 50,77 57,45 47,38 55,01 45,70 7961 7962 7963 7964 7965 7966 7967 7968 7969 7970 7971 7972 7973 7975 7976 7977 7978 7979 7980 7981 7982 7983 7984 7985 7986 7987 7988 7990 7991 7992 7995 7996 53,33 60,00 66,36 75,27 49,15 56,78 63,46 69,82 78,72 53,08 60,71 67,38 73,75 57,32 64,95 71,63 61,56 69,19 70,91 78,54 85,21 91,58 100,48 74,36 81,99 88,67 95,03 78,29 85,92 92,60 82,53 90,16 L 201/20 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 17. 7. 98 PARTE 3 — DEL 3 — TEIL 3 — LEQOS 3 — PART 3 — PARTIE 3 — PARTE 3 — DEEL 3 — PARTE 3 — OSA 3 — DEL 3 C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg 7000 7001 7002 7003 7004 7005 7006 7007 7008 7009 7010 7011 7012 7013 7015 7016 7017 7020 7021 7022 7023 7024 7025 7026 7027 7028 7029 7030 7031 7032 7033 7035 7036 7037 7040 7041 7042 7043 7044 7045 7046 7047 7048 7049 0 9,26 17,37 25,10 35,90 4,20 13,46 21,57 29,29 40,10 8,96 18,24 26,34 34,07 14,12 23,38 31,49 15,31 24,58 32,69 38,53 49,34 19,51 28,78 36,89 42,72 53,54 24,28 33,55 41,65 47,49 27,55 36,81 44,92 45,95 55,21 63,32 65,39 76,20 50,14 59,41 67,51 69,58 80,40 7050 7051 7052 7053 7055 7056 7057 7060 7061 7062 7063 7064 7065 7066 7067 7068 7069 7070 7071 7072 7073 7075 7076 7077 7080 7081 7082 7083 7084 7085 7086 7087 7088 7090 7091 7092 7095 7096 7100 7101 7102 7103 7104 7105 54,91 64,18 72,29 74,35 54,41 63,67 71,78 82,05 91,31 99,42 92,11 107,85 86,24 95,51 103,62 101,24 112,05 91,01 100,28 108,38 106,01 86,07 95,33 103,43 159,72 168,98 177,09 165,16 175,96 163,91 173,18 181,28 169,35 168,68 177,95 186,06 154,17 163,45 5,74 15,01 23,11 30,84 41,65 9,93 7106 7107 7108 7109 7110 7111 7112 7113 7115 7116 7117 7120 7121 7122 7123 7124 7125 7126 7127 7128 7129 7130 7131 7132 7133 7135 7136 7137 7140 7141 7142 7143 7144 7145 7146 7147 7148 7149 7150 7151 7152 7153 7155 7156 19,20 27,31 35,03 45,84 14,70 23,97 32,08 39,80 19,86 29,12 37,23 21,06 30,32 38,43 44,27 55,08 25,25 34,52 42,62 48,46 59,27 30,02 39,28 47,39 53,23 33,29 42,56 50,66 51,68 60,95 69,06 71,13 81,94 55,88 65,15 73,26 75,32 86,13 60,65 69,92 82,70 80,09 60,15 69,41 17. 7. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 201/21 C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg 7157 7160 7161 7162 7163 7164 7165 7166 7167 7168 7169 7170 7171 7172 7173 7175 7176 7177 7180 7181 7182 7183 7185 7186 7187 7188 7190 7191 7192 7195 7196 7200 7201 7202 7203 7204 7205 7206 7207 7208 7209 7210 7211 7212 7213 7215 77,52 87,79 97,05 105,16 102,79 113,59 91,98 101,34 109,36 106,98 117,80 96,76 106,02 114,13 111,75 91,80 101,07 109,18 165,45 174,72 182,83 170,89 169,64 178,92 187,03 175,09 174,42 183,68 191,80 159,92 169,18 37,84 47,11 55,22 62,94 73,75 42,04 51,30 59,42 67,13 77,94 46,81 56,08 64,18 71,91 51,96 7216 7217 7220 7221 7260 7261 7262 7263 7264 7265 7266 7267 7268 7269 7270 7271 7272 7273 7275 7276 7300 7301 7302 7303 7304 7305 7306 7307 7308 7309 7310 7311 7312 7313 7315 7316 7317 7320 7321 7360 7361 7362 7363 7364 7365 7366 61,23 69,33 57,11 66,38 79,59 88,85 96,97 104,69 115,50 83,79 93,05 101,17 108,88 119,69 88,56 97,82 105,93 113,65 93,71 102,97 51,72 60,98 69,10 76,82 87,63 55,92 65,18 73,29 81,01 91,82 60,69 69,96 78,06 85,78 65,84 75,10 83,22 70,99 80,25 87,24 96,51 104,62 112,34 123,16 91,44 100,71 7367 7368 7369 7370 7371 7372 7373 7375 7376 7378 7400 7401 7402 7403 7404 7405 7406 7407 7408 7409 7410 7411 7412 7413 7415 7416 7417 7420 7421 7460 7461 7462 7463 7464 7465 7466 7467 7468 7470 7471 7472 7475 7476 7500 7501 7502 108,82 116,54 127,35 96,21 105,47 113,59 121,30 101,36 110,62 106,51 65,25 74,51 82,62 90,34 101,15 69,45 78,71 86,81 94,54 105,35 74,21 83,48 91,58 99,31 79,36 88,63 96,74 84,51 93,78 93,94 103,21 111,31 119,03 129,84 98,13 107,40 115,51 123,23 102,91 112,17 120,28 108,05 117,32 77,55 86,82 94,93 L 201/22 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 17. 7. 98 C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg 7503 7504 7505 7506 7507 7508 7509 7510 7511 7512 7513 7515 7516 7517 7520 7521 7560 7561 7562 7563 7564 7565 7566 7567 7568 7570 7571 7572 7575 7576 7600 7601 7602 7603 7604 7605 7606 7607 7608 7609 7610 7611 7612 7613 7615 7616 102,65 113,46 81,75 91,02 99,14 106,84 117,65 86,52 95,79 103,89 111,62 91,67 100,94 109,05 96,82 106,09 100,62 109,88 118,00 125,72 136,53 104,82 114,09 122,19 129,91 109,59 118,85 126,97 114,74 124,01 103,45 112,72 120,83 128,55 139,37 107,65 116,92 125,03 132,75 143,55 112,42 121,69 129,79 137,52 117,57 126,84 7620 7700 7701 7702 7703 7705 7706 7707 7708 7710 7711 7712 7715 7716 7720 7721 7722 7723 7725 7726 7727 7728 7730 7731 7732 7735 7736 7740 7741 7742 7745 7746 7747 7750 7751 7758 7759 7760 7761 7762 7765 7766 7768 7769 7770 7771 122,72 122,56 131,82 139,93 147,65 126,76 136,02 144,13 151,85 131,52 140,79 148,90 136,67 145,94 120,54 129,81 137,91 145,64 124,74 134,00 142,12 149,83 129,51 138,78 146,88 134,66 143,92 154,98 164,25 172,36 159,18 168,45 176,55 163,95 173,21 19,27 28,53 189,43 198,69 206,80 193,62 202,88 32,70 41,97 198,39 207,66 7778 7779 7780 7781 7785 7786 7788 7789 7798 7799 7800 7801 7802 7805 7806 7807 7808 7809 7810 7811 7818 7819 7820 7821 7822 7825 7826 7827 7828 7829 7830 7831 7838 7840 7841 7842 7843 7844 7845 7846 7847 7848 7849 7850 7851 7852 59,56 68,82 223,87 233,13 228,06 237,33 91,22 100,48 25,01 34,27 227,54 236,81 244,91 231,74 241,00 249,12 38,44 47,70 236,51 245,77 65,30 74,56 233,28 242,54 250,66 237,48 246,74 254,86 96,96 106,22 242,25 251,52 98,86 11,48 20,75 28,86 36,58 47,39 15,68 24,94 33,05 40,77 51,58 20,45 29,71 37,82 17. 7. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 201/23 C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg C(cid:155)digo adicional Yderligere kodenummer Zusatzcode Pq ˜oshetor jydij ˜or Additional code Code additionnel Codice complementare Aanvullende code C(cid:155)digo adicional Lis(cid:132)koodi Till(cid:132)ggskod ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg 7853 7855 7856 7857 7858 7859 7860 7861 7862 7863 7864 7865 7866 7867 7868 7869 7870 7871 7872 7873 7875 7876 7877 7878 7879 7900 7901 7902 7903 7904 7905 7906 45,54 25,60 34,86 42,97 30,75 40,01 19,14 28,40 36,50 44,23 55,04 23,33 32,60 40,70 48,43 59,24 28,10 37,37 45,48 53,19 33,25 42,51 50,63 38,40 47,67 26,79 36,05 44,16 51,88 62,69 30,99 40,25 7907 7908 7909 7910 7911 7912 7913 7915 7916 7917 7918 7919 7940 7941 7942 7943 7944 7945 7946 7947 7948 7949 7950 7951 7952 7953 7955 7956 7957 7958 7959 7960 48,36 56,08 66,89 35,75 45,02 53,13 60,85 40,90 50,17 58,28 46,05 55,32 38,27 47,54 55,64 63,36 74,18 42,46 51,73 59,84 67,56 78,37 47,23 56,50 64,61 72,33 52,39 61,65 69,76 57,53 66,80 55,49 7961 7962 7963 7964 7965 7966 7967 7968 7969 7970 7971 7972 7973 7975 7976 7977 7978 7979 7980 7981 7982 7983 7984 7985 7986 7987 7988 7990 7991 7992 7995 7996 64,76 72,86 80,58 91,40 59,68 68,95 77,06 84,78 95,59 64,45 73,72 81,82 89,55 69,61 78,87 86,98 74,75 84,02 86,10 95,37 103,47 111,20 122,01 90,30 99,56 107,67 115,40 95,07 104,34 112,44 100,22 109,48 L 201/24 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 17. 7. 98 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAQAQTGLA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Importes de los derechos adicionales sobre el az ´ucar (AD S/Z) y sobre la harina (AD F/M) (por 100 kilogramos de peso neto) Tillægstold for sukker (AD S/Z) og for mel (AD F/M) (pr. 100 kg nettovægt) Betr(cid:132)ge der Zusatzz(cid:148)lle f(cid:129)r Zucker (AD S/Z) und f(cid:129)r Mehl (AD F/M) (f(cid:129)r 100 kg Nettogewicht) Pos ˜a pq ˜oshetym dasl ˜ym stg f ˜awaqg (AD S/Z) jai sto ake ˜uqi (AD/FM) (cia 100 kg jahaqo ˜u b ˜aqour) Amounts of additional duties on sugar (AD S/Z) and on flour (AD F/M) (per 100 kilograms net weight) Montants des droits additionnels sur le sucre (AD S/Z) et sur la farine (AD F/M) (par 100 kilogrammes poids net) Importi dei dazi aggiuntivi sullo zucchero (AD S/Z) e sulla farina (AD F/M) (per 100 kg peso netto) Bedragen der aanvullende invoerrechten op suiker (AD S/Z) en op meel (AD F/M) (per 100 kg nettogewicht) Montantes dos direitos adicionais sobre o a(cid:135) ´ucar (AD S/Z) e sobre a farinha (AD F/M) (por 100 quilogramas de peso l(cid:146)quido) Sokeriin (AD S/Z) ja jauhoihin (AD F/M) (100 nettopainokilolta) sovellettavat lis(cid:132)tullit Till(cid:132)ggstull f(cid:148)r socker (AD S/Z) och f(cid:148)r mj(cid:148)l (AD F/M) (per 100 kg nettovikt) PARTE 1 — DEL 1 — TEIL 1 — LEQOS 1 — PART 1 — PARTIE 1 — PARTE 1 — DEEL 1 — PARTE 1 — OSA 1 — DEL 1 C(cid:155)digo NC KN-kode KN-Code Jydij ˜or SO CN code Code NC Codice NC GN-code C(cid:155)digo NC CN-koodi KN-nummer 1704 90 30 1806 20 10 1806 20 30 1806 20 50 1806 20 80 1806 20 95 1806 31 00 1806 32 10 1806 32 90 1806 90 11 1806 90 19 1806 90 31 1806 90 39 1806 90 50 1806 90 60 AD S/Z AD F/M ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg 13,23 (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) (**) C(cid:155)digo NC KN-kode KN-Code Jydij ˜or SO CN code Code NC Codice NC GN-code C(cid:155)digo NC CN-koodi KN-nummer 1806 90 70 1806 90 90 1905 30 11 1905 30 19 1905 30 30 1905 30 51 1905 30 59 1905 30 91 1905 30 99 1905 90 40 1905 90 45 1905 90 55 1905 90 60 1905 90 90 AD S/Z AD F/M ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg ecus/ECU/ Ecu/ecu/ (cid:130)cus/ecua/ 100 kg (**) (**) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) (*) V(cid:130)ase parte 2 / Se del 2 / Siehe Teil 2 / Bk ˜epe l ˜eqor 2 / See Part 2 / Voir partie 2 / Vedi parte 2 / Zie deel 2 / Ver parte 2 / Katso osa 2 / Se del 2. (**) V(cid:130)ase parte 3 / Se del 3 / Siehe Teil 3 / Bk ˜epe l ˜eqor 3 / See Part 3 / Voir partie 3 / Vedi parte 3 / Zie deel 3 / Ver parte 3 / Katso osa 3 / Se del 3. 17. 7. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 201/25 PARTE 2 — DEL 2 — TEIL 2 — LEQOS 2 — PART 2 — PARTIE 2 — PARTE 2 — DEEL 2 — PARTE 2 — OSA 2 — DEL 2 Contenido en sacarosa, az ´ucar invertido y/o isoglucosa Indhold af saccharose, invertsukker og/eller isoglucose Gehalt an Saccharose, Invertzucker und/oder Isoglucose Peqiejtij ˜otgta se fawaq ˜ofg, ilbeqtopoigl ˜emo f ˜awaqo ˜g/jai isockuj ˜ofg AD S/Z Weight of sucrose, invert sugar and/or isoglucose Teneur en saccharose, sucre interverti et/ou isoglucose Tenore del saccarosio, dello zucchero invertito e/o dell’isoglucosio Gehalte aan saccharose, invertsuiker en/of isoglucose Teor de sacarose, a(cid:135) ´ucar invertido e/ou isoglicose Sakkaroosipitoisuus, inverttisokeri ja/tai isoglukoosi Halt av sackaros, invertsocker och/eller isoglukos ; = 00 — : 05 ; = 05 — : 30 ; = 30 — : 50 ; = 50 — : 70 ; = 70 Contenido en almid(cid:155)n o en f(cid:130)cula y/o glucosa Indhold af stivelse og/eller glucose Gehalt an St(cid:132)rke und/oder Glucose Peqiejtij ˜otgta se pamt ˜or e˜idour ˜aluka ˜g/jai ckuj ˜ofg Weight of starch or glucose Teneur en amidon ou f(cid:130)cule et/ou glucose Tenore dell’amido, della fecola e/o glucosio Gehalte aan zetmeel en/of glucose Teor de amido ou de f(cid:130)cula e/ou glicose T(cid:132)rkkelys- ja/tai glukoosipitoisuus Halt av st(cid:132)rkelse och/eller glukos ; = 00 — : 05 ; = 05 — : 25 ; = 25 — : 50 ; = 50 — : 75 ; = 75 ecus/ECU/ Ecu/ecu/(cid:130)cus/ecua/ 100 kg 0 7,63 14,31 20,67 29,57 AD F/M ecus/ECU/ Ecu/ecu/(cid:130)cus/ecua/ 100 kg 0 3,46 7,38 11,63 15,87 L 201/26 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 17. 7. 98 PARTE 3 — DEL 3 — TEIL 3 — LEQOS 3 — PART 3 — PARTIE 3 — PARTE 3 — DEEL 3 — PARTE 3 — OSA 3 — DEL 3 Contenido en sacarosa, az ´ucar invertido y/o isoglucosa Indhold af saccharose, invertsukker og/eller isoglucose Gehalt an Saccharose, Invertzucker und/oder Isoglucose Peqiejtij ˜otgta se fawaq ˜ofg, ilbeqtopoigl ˜emo f ˜awaqo ˜g/jai isockuj ˜ofg AD S/Z Weight of sucrose, invert sugar and/or isoglucose Teneur en saccharose, sucre interverti et/ou isoglucose Tenore del saccarosio, dello zucchero invertito e/o dell’isoglucosio Gehalte aan saccharose, invertsuiker en/of isoglucose Teor de sacarose, a(cid:135) ´ucar invertido e/ou isoglicose Sakkaroosipitoisuus, inverttisokeri ja/tai isoglukoosi Halt av sackaros, invertsocker och/eller isoglukos ; = 00 — : 05 ; = 05 — : 30 ; = 30 — : 50 ; = 50 — : 70 ; = 70 Contenido en almid(cid:155)n o en f(cid:130)cula y/o glucosa Indhold af stivelse og/eller glucose Gehalt an St(cid:132)rke und/oder Glucose Peqiejtij ˜otgta se pamt ˜or e˜idour ˜aluka ˜g/jai ckuj ˜ofg Weight of starch or glucose Teneur en amidon ou f(cid:130)cule et/ou glucose Tenore dell’amido, della fecola e/o glucosio Gehalte aan zetmeel en/of glucose Teor de amido ou de f(cid:130)cula e/ou glicose T(cid:132)rkkelys- ja/tai glukoosipitoisuus Halt av st(cid:132)rkelse och/eller glukos ; = 00 — : 05 ; = 05 — : 25 ; = 25 — : 50 ; = 50 — : 75 ; = 75 ecus/ECU/ Ecu/ecu/(cid:130)cus/ecua/ 100 kg 0 9,26 17,37 25,10 35,90 AD F/M ecus/ECU/ Ecu/ecu/(cid:130)cus/ecua/ 100 kg 0 4,20 8,96 14,12 19,27