title: 98/479/CE: Décision de la Commission du 17 juillet 1998 modifiant la décision 94/652/CE établissant l'inventaire et fixant la répartition des tâches à entreprendre dans le cadre de la coopération des États membres en matière d'examen scientifique des questions relatives aux denrées alimentaires [notifiée sous le numéro C(1998) 2055] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
European cooperation
food inspection
foodstuff
foodstuffs legislation
public health
scientific cooperation

formats: html pdf print

text: 1. 8. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 215/71 II (Actes dont la publication n’est pas une condition de leur applicabilit(cid:130)) COMMISSION D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 17 juillet 1998 modifiant la d(cid:130)cision 94/652/CE (cid:130)tablissant l’inventaire et fixant la r(cid:130)partition des t(cid:131)ches (cid:133) entreprendre dans le cadre de la coop(cid:130)ration des (cid:144)tats membres en mati(cid:138)re d’examen scientifique des questions relatives aux denr(cid:130)es alimentaires [notifi(cid:130)e sous le num(cid:130)ro C(1998) 2055] (Texte pr(cid:130)sentant de l’int(cid:130)r(cid:136)t pour l’EEE) (98/479/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu la directive 93/5/CEE du Conseil du 25 f(cid:130)vrier 1993 concernant l’assistance des (cid:144)tats membres (cid:133) la Commis- sion et leur coop(cid:130)ration en mati(cid:138)re d’examen scientifique des questions relatives aux denr(cid:130)es alimentaires (1), et notamment son article 3, consid(cid:130)rant que la d(cid:130)cision 94/458/CE de la Commis- sion (2) r(cid:138)gle la gestion administrative de la coop(cid:130)ration en mati(cid:138)re d’examen scientifique des questions relatives aux denr(cid:130)es alimentaires; consid(cid:130)rant que la d(cid:130)cision 94/652/CE de la Commis- sion (3) a (cid:130)tabli l’inventaire et la r(cid:130)partition des t(cid:131)ches (cid:133) entreprendre dans le cadre de la coop(cid:130)ration des (cid:144)tats membres en mati(cid:138)re d’examen scientifique des questions relatives aux denr(cid:130)es alimentaires; que l’article 3 de la directive 93/5/CEE pr(cid:130)voit une actualisation au moins semestrielle de l’inventaire et de la r(cid:130)partition des t(cid:131)ches; consid(cid:130)rant qu’il convient de d(cid:130)finir et d’actualiser l’in- ventaire des t(cid:131)ches en tenant compte des besoins de protection de la sant(cid:130) publique dans la Communaut(cid:130) et des exigences de la l(cid:130)gislation communautaire dans le domaine des denr(cid:130)es alimentaires; consid(cid:130)rant que les t(cid:131)ches doivent (cid:136)tre r(cid:130)parties selon les connaissances scientifiques sp(cid:130)cialis(cid:130)es et les ressources disponibles dans les (cid:144)tats membres, et notamment dans les instituts qui participeront (cid:133) la coop(cid:130)ration scientifique; consid(cid:130)rant que les mesures pr(cid:130)vues par la pr(cid:130)sente d(cid:130)ci- sion sont conformes (cid:133) l’avis du comit(cid:130) permanent des denr(cid:130)es alimentaires, A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: Article premier L’annexe de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision remplace l’annexe de la d(cid:130)cision 94/652/CE (cid:130)tablissant l’inventaire et la r(cid:130)parti- tion des t(cid:131)ches (cid:133) entreprendre dans le cadre de la coop(cid:130)- ration des (cid:144)tats membres en mati(cid:138)re d’examen scienti- fique des questions relatives aux denr(cid:130)es alimentaires. Article 2 Les (cid:144)tats membres sont destinataires de la pr(cid:130)sente d(cid:130)ci- sion. Fait (cid:133) Bruxelles, le 17 juillet 1998. Par la Commission Martin BANGEMANN Membre de la Commission (1) JO L 52 du 4. 3. 1993, p. 18. (2) JO L 189 du 23. 7. 1994, p. 84. (3) JO L 253 du 29. 9. 1994, p. 29. L 215/72 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 1. 8. 98 Inventaire des t(cid:131)ches que doivent entreprendre les (cid:144)tats membres dans le cadre de leur coop(cid:130)ration en mati(cid:138)re d’examen scientifique des questions relatives aux denr(cid:130)es alimentaires ANNEXE Objet, nature et dimension de la t(cid:131)che (cid:144)tats membres auxquels la t(cid:131)che est attribu(cid:130)e D(cid:130)lai d’ex(cid:130)cution 1. Substances aromatisantes 1. 1. Substances aromatisantes de constitution chimique d(cid:130)finie Danemark (coordinateur) 31 d(cid:130)cembre 2000 (cid:190) (cid:144)tablir des rapports en vue de l’(cid:130)valuation de la s(cid:130)curit(cid:130) des substances aromatisantes de constitution chimique d(cid:130)finie (cid:190) Constituer et conserver des archives sur papier et sur support (cid:130)lectronique, contenant les informations toxicologiques et facteurs d’exposition connus pour les substances en cause Allemagne, Espagne, France, Irlande, Italie, Pays-Bas, Su(cid:138)de, Royaume-Uni 2. Microbiologie 2. 3. (cid:144)valuation des risques microbiologiques France (coordinateur) 31 mars 1999 Rassembler, aupr(cid:138)s des (cid:144)tats membres participants, des informa- tions sur la m(cid:130)thodologie et les donn(cid:130)es permettant d’(cid:130)tayer un processus d’(cid:130)valuation des risques microbiologiques au niveau europ(cid:130)en Belgique, Danemark, Allemagne, Espagne, Irlande, Italie, Pays-Bas, Autriche, Portugal, Finlande, Su(cid:138)de, Royaume-Uni (1) 3. Contaminants 3. 1. Probl(cid:138)mes g(cid:130)n(cid:130)raux 3. 1. 1. Probl(cid:138)mes impr(cid:130)vus et urgents Coordonner la collecte dans les (cid:144)tats membres des informations n(cid:130)cessaires au comit(cid:130) scientifique de l’alimentation humaine (CSAH) pour (cid:130)valuer les risques li(cid:130)s aux questions impr(cid:130)vues et urgentes relatives aux contaminants alimentaires 3. 2. Probl(cid:138)mes sp(cid:130)cifiques 3. 2. 5. (cid:144)tablir un document de travail en vue de la r(cid:130)alisation, dans l’Union europ(cid:130)enne, d’une (cid:130)valuation des risques pr(cid:130)sent(cid:130)s par les dioxines et PCB apparent(cid:130)s qui contaminent les aliments, (cid:133) partir des estimations de l’absorption de ces substances par l’alimentation dans les diff(cid:130)rents (cid:144)tats membres 3. 2. 6. Pr(cid:130)senter des m(cid:130)thodes valid(cid:130)es (cid:133) l’appui des recommandations du CSAH concernant le 3-monochloropropanediol (3-MCPD) dans les prot(cid:130)ines v(cid:130)g(cid:130)tales hydrolys(cid:130)es (HVP) et autres denr(cid:130)es alimentaires 6. Nouveaux aliments 6. 1. Acquisition de donn(cid:130)es sur les effets n(cid:130)fastes potentiels des nouveaux micro-organismes, et notamment ceux qui sont g(cid:130)n(cid:130)ti- quement modifi(cid:130)s, sur la flore intestinale 8. 8. 1. Mat(cid:130)riaux d’emballage alimentaire Pr(cid:130)paration de dossiers ou de rapports succincts pour l’(cid:130)valuation des risques pr(cid:130)sent(cid:130)s par les substances utilis(cid:130)es ou pr(cid:130)sentes dans les mat(cid:130)riaux d’emballage alimentaire (1) La Norv(cid:138)ge participe (cid:133) cette t(cid:131)che. Italie, Royaume-Uni (coordinateurs g(cid:130)n(cid:130)raux) Tous les (cid:144)tats membres (1) 31 d(cid:130)cembre 1999 Pays-Bas, Su(cid:138)de (coordinateurs g(cid:130)n(cid:130)raux) 31 d(cid:130)cembre 1999 Belgique, Danemark, France, Italie, Finlande, Royaume-Uni (1) Royaume-Uni (coordinateur) 30 juin 2000 Danemark, Allemagne, Gr(cid:138)ce, Espagne, Italie, Autriche (1) Irlande (coordinateur) 31 d(cid:130)cembre 1998 Danemark, Allemagne, Espagne, Italie, Pays-Bas, Royaume-Uni (1) Pays-Bas (coordinateur) 31 d(cid:130)cembre 2002 Danemark, Allemagne, France, Italie, Finlande, Su(cid:138)de, Royaume-Uni (1)


title: Règlement (CE) nº 1587/98 du Conseil du 17 juillet 1998 instituant un régime de compensation des surcoûts induits par l'ultrapériphéricité pour l'écoulement de certains produits de la pêche des Açores, de Madère, des îles Canaries et des départements français de la Guyane et de la Réunion

eurovoc_concepts:
fishery product
island region
peripheral region
sales aid

text: 24. 7. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 208/1 I (Actes dont la publication est une condition de leur applicabilit(cid:130)) R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1587/98 DU CONSEIL du 17 juillet 1998 instituant un r(cid:130)gime de compensation des surco(cid:150)ts induits par l’ultrap(cid:130)riph(cid:130)ri- cit(cid:130) pour l’(cid:130)coulement de certains produits de la p(cid:136)che des A(cid:135)ores, de Mad(cid:138)re, des (cid:140)les Canaries et des d(cid:130)partements fran(cid:135)ais de la Guyane et de la R(cid:130)union LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:144)ENNE, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, et notamment son article 43, vu la proposition de la Commission (1), vu l’avis du Parlement europ(cid:130)en (2), vu l’avis du Comit(cid:130) (cid:130)conomique et social (3), consid(cid:130)rant la d(cid:130)claration annex(cid:130)e au trait(cid:130) sur l’Union europ(cid:130)enne relative aux r(cid:130)gions ultrap(cid:130)riph(cid:130)riques de la Communaut(cid:130); consid(cid:130)rant les difficult(cid:130)s que conna(cid:140)t le secteur de la p(cid:136)che dans l’Union europ(cid:130)enne, qui se trouvent particu- li(cid:138)rement aggrav(cid:130)es par le co(cid:150)t des transports des produits de la p(cid:136)che vers les march(cid:130)s, du fait de l’(cid:130)loignement et de l’isolement des r(cid:130)gions ultrap(cid:130)riph(cid:130)riques; a, par le Conseil consid(cid:130)rant que ses d(cid:130)cisions 89/687/CEE (4), 91/314/CEE (5) et 91/315/CEE (6), institu(cid:130) des programmes d’options sp(cid:130)cifiques (cid:133) l’(cid:130)loignement et (cid:133) l’insularit(cid:130), respectivement, des d(cid:130)partements fran(cid:135)ais d’outre-mer (Poseidom), des (cid:140)les Canaries (Poseican) et de Mad(cid:138)re et des A(cid:135)ores (Poseima) qui s’int(cid:138)grent dans le cadre de la politique de la Communaut(cid:130) en faveur des r(cid:130)gions ultrap(cid:130)riph(cid:130)riques et qui d(cid:130)finissent les lignes g(cid:130)n(cid:130)rales des options (cid:133) mettre en œuvre pour tenir compte des sp(cid:130)cificit(cid:130)s et des contraintes rencontr(cid:130)es dans ces r(cid:130)gions; consid(cid:130)rant le succ(cid:138)s des actions du m(cid:136)me type qui ont d(cid:130)j(cid:133) (cid:130)t(cid:130) entreprises; consid(cid:130)rant que ces r(cid:130)gions connaissent des probl(cid:138)mes de d(cid:130)veloppement surco(cid:150)ts sp(cid:130)cifiques, notamment l’(cid:130)coulement de g(cid:130)n(cid:130)r(cid:130)s par certains produits; que, en vue de maintenir la comp(cid:130)titi- l’ultrap(cid:130)riph(cid:130)ricit(cid:130) pour les (1) JO C 292 du 26. 9. 1997, p. 5 et JO C 125 du 23. 4. 1998, p. 18. (2) JO C 34 du 2. 2. 1998. (3) JO C 73 du 9. 3. 1998, p. 46. (4) JO L 399 du 30. 12. 1989, p. 39. (5) JO L 171 du 29. 6. 1991, p. 5. (6) JO L 171 du 29. 6. 1991, p. 10. vit(cid:130) de certains produits du secteur de la p(cid:136)che par rapport (cid:133) d’autres r(cid:130)gions de la Communaut(cid:130), celle-ci a mis en œuvre, dans le secteur de la p(cid:136)che, des actions visant (cid:133) compenser ces surco(cid:150)ts en 1992 et 1993; que ces actions ont eu comme suite, en 1994 et au cours de la p(cid:130)riode 1995-1997, l’adoption des r(cid:138)glements (CE) no 1503/94 (7) et no 2337/95 (8); qu’il se r(cid:130)v(cid:138)le n(cid:130)cessaire de pr(cid:130)voir, (cid:133) partir de 1998, la continuation du r(cid:130)gime de compensation des surco(cid:150)ts pour certains produits de la p(cid:136)che (le thon et les esp(cid:138)ces d(cid:130)mersales des A(cid:135)ores; le thon, le sabre et le maquereau de Mad(cid:138)re; le thon, la sardine, le maquereau, les produits aquacoles, les c(cid:130)phalo- podes, les soles et les dorades des (cid:140)les Canaries; la crevette de Guyane; le thon et l’espadon de la R(cid:130)union) en ce qui concerne leur transformation et commercialisation et, d(cid:138)s lors, d’adopter des mesures visant (cid:133) la continuation de ces actions; consid(cid:130)rant l’importance que rev(cid:136)t la p(cid:136)che artisanale et c(cid:147)ti(cid:138)re sur le plan social et (cid:130)conomique dans les r(cid:130)gions ultrap(cid:130)riph(cid:130)riques de l’Union europ(cid:130)enne; consid(cid:130)rant qu’il est n(cid:130)cessaire de rationaliser les efforts de p(cid:136)che dans un souci de bonne gestion des stocks, et notamment en tenant compte des recherches, d’une haute tenue technique, effectu(cid:130)es dans ce cadre par diverses institutions scientifiques des r(cid:130)gions ultrap(cid:130)riph(cid:130)riques; consid(cid:130)rant qu’il s’av(cid:138)re n(cid:130)cessaire, dans le contexte de la conservation et de la gestion des ressources halieutiques dans ces r(cid:130)gions, de respecter la r(cid:130)glementation commu- nautaire y aff(cid:130)rente et notamment, dans le cas du d(cid:130)parte- ment fran(cid:135)ais de la Guyane, la r(cid:138)gle d’interdiction de p(cid:136)che de crevette dans les eaux d’une profondeur de moins de 30 m(cid:138)tres, ainsi que de pr(cid:130)voir la possibilit(cid:130) de moduler, le cas (cid:130)ch(cid:130)ant, les montants pr(cid:130)vus pour les diff(cid:130)rentes esp(cid:138)ces selon leurs conditions d’(cid:130)coulement et leurs caract(cid:130)ristiques, (7) JO L 162 du 30. 6. 1994, p. 8. (8) JO L 236 du 5. 10. 1995, p. 2. L 208/2 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 24. 7. 98 A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier l’ultrap(cid:130)riph(cid:130)ricit(cid:130) pour Il est institu(cid:130) un r(cid:130)gime de compensation des surco(cid:150)ts induits par l’(cid:130)coulement de certains produits de la p(cid:136)che des A(cid:135)ores, de Mad(cid:138)re, des (cid:140)les Canaries et des d(cid:130)partements fran(cid:135)ais de la Guyane et de la R(cid:130)union (les esp(cid:138)ces concern(cid:130)es figurent (cid:133) l’annexe). En ce qui concerne la R(cid:130)union, le r(cid:130)gime pr(cid:130)vu (cid:133) 5. l’article 1er consiste dans le paiement de 1 000 (cid:130)cus par tonne de thon et d’espadon commercialis(cid:130)s en frais, pour une quantit(cid:130) maximale de 1 000 tonnes par an. les montants pr(cid:130)vus pour La Commission peut, selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) 6. l’article 4, moduler les diff(cid:130)rentes esp(cid:138)ces en fonction de leurs conditions d’(cid:130)coulement et de leurs caract(cid:130)ristiques, dans le cadre des dispositions financi(cid:138)res globales fix(cid:130)es dans chacun des paragraphes 1 (cid:133) 5. Article 2 Article 3 En ce qui concerne les A(cid:135)ores, le r(cid:130)gime pr(cid:130)vu (cid:133) le paiement des montants 1. l’article 1er consiste dans suivants: a) 177 (cid:130)cus par tonne de thon pour une quantit(cid:130) maxi- livr(cid:130)e (cid:133) l’industrie male de 10 000 tonnes par an, locale; b) 455 (cid:130)cus par tonne d’esp(cid:138)ces d(cid:130)mersales pour une quantit(cid:130) maximale de 3 500 tonnes par an. 2. En ce qui concerne Mad(cid:138)re, le r(cid:130)gime pr(cid:130)vu (cid:133) l’ar- ticle 1er consiste dans le paiement des montants suivants: a) 184 (cid:130)cus par tonne de thon pour une quantit(cid:130) maxi- male de 5 000 tonnes par an, livr(cid:130)e (cid:133) l’industrie locale; b) 242 (cid:130)cus par tonne de sabre noir pour une quantit(cid:130) maximale de 1 800 tonnes par an; c) 116 (cid:130)cus par tonne de maquereau pour une quantit(cid:130) maximale de 2 000 tonnes par an, livr(cid:130)e (cid:133) l’industrie locale. 3. En ce qui concerne les (cid:140)les Canaries, le r(cid:130)gime pr(cid:130)vu (cid:133) l’article 1er consiste dans le paiement des montants suivants: a) 152 (cid:130)cus par tonne de thon destin(cid:130) (cid:133) la commercialisa- tion en frais, pour une quantit(cid:130) maximale de 11 320 tonnes par an; b) 56 (cid:130)cus par tonne de thon congel(cid:130) pour une quantit(cid:130) maximale de 1 000 tonnes par an; c) 56 (cid:130)cus par tonne de sardine et de maquereau destin(cid:130)s (cid:133) la cong(cid:130)lation pour une quantit(cid:130) maximale de 4 000 tonnes par an; d) 105 (cid:130)cus par tonne de sardine et de maquereau destin(cid:130)s (cid:133) la transformation, pour une quantit(cid:130) maxi- male de 12 100 tonnes par an; e) 563 (cid:130)cus par tonne de produits aquacoles pour une quantit(cid:130) maximale de 1 300 tonnes par an; f) 110 (cid:130)cus par tonne de produits c(cid:130)phalopodiers, de soles et de dorades pour une quantit(cid:130) maximale de 25 000 tonnes par an. En ce qui concerne la Guyane, le r(cid:130)gime pr(cid:130)vu (cid:133) 4. l’article 1er consiste dans le paiement de 1 102 (cid:130)cus par tonne de crevettes pour une quantit(cid:130) maximale de 4 200 tonnes par an. Les destinataires des actions pr(cid:130)vues par le pr(cid:130)sent r(cid:138)gle- ment sont les producteurs, propri(cid:130)taires de navires enre- gistr(cid:130)s dans les ports des r(cid:130)gions vis(cid:130)es (cid:133) l’article 1er et exer(cid:135)ant leurs activit(cid:130)s dans celles-ci, ou leurs associa- tions, ainsi que les op(cid:130)rateurs du secteur de la transforma- tion, qui subissent les surco(cid:150)ts induits par la situation g(cid:130)n(cid:130)r(cid:130)e par l’ultrap(cid:130)riph(cid:130)ricit(cid:130) dans l’(cid:130)coulement des produits y pr(cid:130)vus. Article 4 Les modalit(cid:130)s d’application du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement sont arr(cid:136)t(cid:130)es selon la proc(cid:130)dure pr(cid:130)vue (cid:133) l’article 32 du r(cid:138)gle- ment (CEE) no 3759/92 du Conseil du 17 d(cid:130)cembre 1992 portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur des produits de la p(cid:136)che et de l’aquaculture (1). Article 5 Les mesures pr(cid:130)vues par le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement constituent des interventions destin(cid:130)es (cid:133) r(cid:130)gulariser les march(cid:130)s agri- coles au sens de l’article 3 du r(cid:138)glement (CEE) no 729/70 du Conseil du 21 avril 1970 relatif au financement de la politique agricole commune (2). Elles sont financ(cid:130)es par le Fonds europ(cid:130)en d’orientation et de garantie agricole (FEOGA), section «garantie». Article 6 Au plus tard le 1er juin 2001, la Commission pr(cid:130)sentera au Parlement europ(cid:130)en, au Conseil, au Comit(cid:130) (cid:130)conomique et social et au Comit(cid:130) des r(cid:130)gions un rapport sur l’appli- cation des mesures pr(cid:130)vues par le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, accompagn(cid:130), le cas (cid:130)ch(cid:130)ant, de propositions de mesures n(cid:130)cessaires pour atteindre les objectifs fix(cid:130)s (cid:133) l’article 1er. Article 7 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le jour de sa publi- cation au Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes. Il s’applique du 1er janvier 1998 au 31 d(cid:130)cembre 2001. (1) JO L 388 du 31. 12. 1992, p. 1. R(cid:138)glement modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 3318/94 (JO L 350 du 31. 12. 1994, p. 15). (2) JO L 94 du 28. 4. 1970, p. 13. R(cid:138)glement modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 1287/95 (JO L 125 du 8. 6. 1995, p. 1). 24. 7. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 208/3 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 17 juillet 1998. Par le Conseil Le pr(cid:130)sident W. RUTTENSTORFER L 208/4 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 24. 7. 98 ANNEXE I. AÇORES Sparidae Dorade (cid:190) Spidstandet blankesten (cid:190) Meerbrassen (cid:190) Sea bream (cid:190) Besugo (cid:190) Pilkkupagelli (cid:190) Kihq(cid:148)mi (cid:190) Rovello (cid:190) Zeebrasem (cid:190) Goraz (cid:190) Havsruda Esp(cid:138)ces: Pagellus Bogaraveo Berycidae B(cid:130)ryx (cid:190) Berycider (cid:190) Schleimk(cid:148)pfe (cid:190) Red bream (cid:190) Palometa roja (cid:190) Limap(cid:132)(cid:132) (cid:190) Lp(cid:146)qun (cid:190) Berice rosso (cid:190) Slijmkop (cid:190) Imperador (cid:190) Beryxfisk Esp(cid:138)ces: Berycidae, Beryx decadactylus Ariidae Poisson-chat (cid:190) Havmaller (cid:190) Kreuzwelse (cid:190) Sea catfish (cid:190) Bagres marinos (cid:190) Merimonni (cid:190) Cat(cid:149)xaqo (cid:190) Pescigatto di mare (cid:190) Zeemeervallen (cid:190) Gata (cid:190) Toppsegelmal Esp(cid:138)ce: Ariidae Trichiuridae Sabre (cid:190) H(cid:134)rhaler (cid:190) Haarschw(cid:132)nze (cid:190) Scabbardfish (cid:190) Peces sable (cid:190) Huotrakala (cid:190) Spah(cid:149)xaqo (cid:190) Pesci sciabola (cid:190) Haarstaarten (cid:190) Peixes-espada e l(cid:146)rio (cid:190) H(cid:134)rstj(cid:132)rt Esp(cid:138)ce: Trichiuridae Thunnidae Thon (cid:190) Tunfisk (cid:190) Thunfisch (cid:190) Tuna (cid:190) At(cid:156)n (cid:190) Tonnikala (cid:190) T(cid:149)mor (cid:190) Tonno (cid:190) Tonijn (cid:190) Tun(cid:146)deos (cid:190) Tonfisk Esp(cid:138)ces: Thunnus alalunga, Thunnus albacares, Thunnus thynnus, Thunnus obesus, Katsuwonus pelamis II. MAD(cid:221)RE Trichiuridae Sabre (cid:190) Sort sabelfisk (cid:190) Kurzflossen (cid:190) Black scabbardfish (cid:190) Sable negro (cid:190) Huotrakala (cid:190) Spah(cid:149)xaqo (cid:190) Pesce sciabola nero (cid:190) Zwarte haarstaartvis (cid:190) Peixe-espada preto (cid:190) H(cid:134)rstj(cid:132)rt Esp(cid:138)ce: Aphanopus carbo Scombridae Maquereau (cid:190) Spansk makrel (cid:190) Makrele (cid:190) Mackerel (cid:190) Caballa (cid:190) Makrilli (cid:190) Sjoulpq(cid:148) (cid:190) Sgombro (cid:190) Makreel (cid:190) Cavala (cid:190) Makrill Esp(cid:138)ce: Scomber japonicus Thunnidae Thon (cid:190) Tunfisk (cid:190) Thunfisch (cid:190) Tuna (cid:190) At(cid:156)n (cid:190) Tonnikala (cid:190) T(cid:149)mor (cid:190) Tonno (cid:190) Tonijn (cid:190) Tun(cid:146)deos (cid:190) Tonfisk Esp(cid:138)ces: Thunnus alalunga, Thunnus albacares, Thunnus thynnus, Thunnus obesus, Katsuwonus pelamis III. (cid:238)LES CANARIES Thunnidae Thon (cid:190) Tunfisk (cid:190) Thunfisch (cid:190) Tuna (cid:190) At(cid:156)n (cid:190) Tonnikala (cid:190) T(cid:149)mor (cid:190) Tonno (cid:190) Tonijn (cid:190) Tun(cid:146)deos (cid:190) Tonfisk Esp(cid:138)ces: Thunnus alalunga, Thunnus albacares, Thunnus thynnus, Thunnus obesus, Katsuwonus pelamis 24. 7. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 208/5 Clupeidae Sardine (cid:190) Sardin (cid:190) Sardine (cid:190) Pilchard (cid:190) Sardina (cid:190) Sardiini (cid:190) Saqd(cid:146)ka (cid:190) Sardina (cid:190) Sardien (cid:190) Sardinha (cid:190) Sardin Esp(cid:138)ce: Sardina pilchardus Soleidae Sole (cid:190) Tunge (cid:190) Gemeine Seezunge (cid:190) Sole (cid:190) Lenguado (cid:190) Kielikampela (cid:190) Ck(cid:150)ssa (cid:190) Sogliola (cid:190) Tong (cid:190) Linguado (cid:190) Tunga Esp(cid:138)ces: Solea vulgaris, Dicologoglossa cuneata Sparidae Dorade (cid:190) Guldbrasen (cid:190) Goldbrasse (cid:190) Gilt-head seabream (cid:190) Dorada (cid:190) Pilkkupagelli (cid:190) Kihq(cid:148)mi (cid:190) Pagro (cid:190) Goudbrasem (cid:190) Dourada (cid:190) Havsruda Esp(cid:138)ce: Sparus aurata Moronidae Bar (cid:190) Almindelig bars (cid:190) Wolfsbarsch (cid:190) European seabass (cid:190) Lubina (cid:190) Meribassi (cid:190) Kabq(cid:145)ji (cid:190) Spigola (cid:190) Zeebaars (cid:190) Robalo (cid:190) Havsabborre Esp(cid:138)ce: Dicentrarchus labrax Loliginidae Calamar (cid:190) Tiarmet blæksprutte (cid:190) Kalmar (cid:190) Squid (cid:190) Calamar (cid:190) Kalmari (cid:190) Jakal(cid:145)qi (cid:190) Calamaro (cid:190) Pijlinktvis (cid:190) Lula (cid:190) Kalmar Esp(cid:138)ce: Loligo vulgaris Octopodidae Poulpe (cid:190) En art ottearmet blæksprutte (cid:190) Krake (cid:190) Octopus (cid:190) Pulpo (cid:190) Meritursas (cid:190) Wtap(cid:149)di (cid:190) Polpo (cid:190) Achtarm (cid:190) Polvo (cid:190) (cid:143)ttaarmad bl(cid:132)ckfisk Esp(cid:138)ce: Octopus vulgaris Sepiidae Seiche (cid:190) Sepiablæksprutte (cid:190) Tintenfisch (cid:190) Cuttlefish (cid:190) Sepia (cid:190) Seepia (cid:190) Soupi(cid:145) (cid:190) Seppia (cid:190) Inktvis (cid:190) Choco (cid:190) Tioarmad bl(cid:132)ckfisk Esp(cid:138)ces: Sepia officinalis, Sepia bertheloti Ommastrephidae Calamar (cid:190) En art tiarmet blæksprutte (cid:190) Pfeilkalmar (cid:190) Flying squid (cid:190) Pota-Kalmari (cid:190) Jakal(cid:145)qi (cid:190) Totano (cid:190) Grote pijlinktvis (cid:190) Pota europeia (cid:190) Bl(cid:132)ckfisk Esp(cid:138)ce: Todarodes sagittarus Sparidae Dent(cid:130) (cid:190) Tandbrasen (cid:190) Zahnbrasse (cid:190) Dentex (cid:190) Dent(cid:155)n (cid:190) Hammasahven (cid:190) Sumacq(cid:148)da (cid:190) Dentice (cid:190) Tandbrasem (cid:190) Capat(cid:209)o leg(cid:146)timo (cid:190) Tandbraxen Esp(cid:138)ce: Dentex spp. Scombridae Maquereau (cid:190) Almindelig makrel (cid:190) Makrele (cid:190) Mackerel (cid:190) Caballa (cid:190) Makrilli (cid:190) Sjoulpq(cid:148) (cid:190) Sgombro (cid:190) Makreel (cid:190) Sarda (cid:190) Makrill Esp(cid:138)ce: Scomber spp. Bothidae Turbot (cid:190) Pighvar (cid:190) Steinbutt (cid:190) Turbot (cid:190) Rodaballo (cid:190) Piikkikampela (cid:190) Jakj(cid:145)mi (cid:190) Rombo (cid:190) Tarbot (cid:190) Pregado (cid:190) Piggvar Esp(cid:138)ce: Psetta maxima L 208/6 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 24. 7. 98 IV. LA R(cid:144)UNION Thunnidae Thon (cid:190) Tongol tun (cid:190) Thunfisch (cid:190) Tuna (cid:190) At(cid:156)n (cid:190) Tonnikala (cid:190) T(cid:149)mor (cid:190) Tonno (cid:190) Tonggoltonijn (cid:190) Atum tongol (cid:190) Tonfisk Esp(cid:138)ces: Thunnus alalunga, Thunnus albacares, Thunnus obesus, Thunnus maccoyii Xyphiidae Espadon (cid:190) Sværdfisk (cid:190) Schwertfisch (cid:190) Swordfish (cid:190) Pez espada (cid:190) Miekkakala (cid:190) Niv(cid:148)ar (cid:190) Pesce spada (cid:190) Zwaardvis (cid:190) Espadarte (cid:190) Sv(cid:132)rdfisk Esp(cid:138)ce: Xiphias gladius Aristeidae V. GUYANE Crevette (cid:190) En art reje (cid:190) Atlantische Rote Riesengarnele (cid:190) Scarlet Shrimp (cid:190) Carabinero (cid:190) Katkarapu (cid:190) Caq(cid:148)da (cid:190) Gambero rosso (cid:190) Rode reuzengarnaal (cid:190) Carabineiro cardeal (cid:190) R(cid:132)kor Esp(cid:138)ce: Plesiopenaeus edwardsianus Penaeidae Crevette (cid:190) En art reje (cid:190) Atlantische Rote Riesengarnele (cid:190) Prawn (cid:190) Langostino (cid:190) Katkarapu (cid:190) Caq(cid:148)da (cid:190) Gambero (cid:190) Rode reuzengarnaal (cid:190) Carabineiro cardeal (cid:190) R(cid:132)kor Esp(cid:138)ces: Solenocera acuminata, Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis


title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet - Situationsrapport om det flerårige program til fremme af energieffektiviteten i Fællesskabet - SAVE II

eurovoc_concepts:
EU programme
energy policy
energy saving
energy use
report

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 17. 07. 1WX K()M( IWX) 45X endelig udg. M I : I ) I ) I : L I : L S I{ I RA K O M M I S S I O N EN I I LR A Dli'l • ( Xi HU R(. )!> A- PARI, A MI iN T1 {I Situationsrapport om det flerårige program til fremme af energieffektiviteten i Fællesskabet - SAVE II Rådets beslutning 96/737/EF art. 8. 1 SA VU II Årsrapport 1997 Indledning SAVE II blev formelt godkendt i Rådet den 16. december 1996, næsten et år efter, at SAVE- programmet udløb [Rådets beslutning af 16. december 1996, 96/737/EF]. SAVE II blev godkendt for fem år med tilbagevirkende kraft til den 1. januar 1996 og med et vejledende budget på 45 mio. ECU. Af hensyn til den forventede forsinkelse i godkendelsen blev der i løbet af 1996 truffet foranstaltninger til at sikre initiativer og kontinuitet. Allerede i 1996 lå forskellige undersøgelser og pilotprojekter parat til at blive påbegyndt, når den endelige godkendelse forelå. Denne situationsrapport giver et overblik over de aktiviteter, der har fundet sted og de fremskridt, der er gjort siden godkendelsen af SAVE II, således som det kræves i henhold til artikel 8. 1 i Rådets beslutning 96/737/EF. Rapporten følges af et forslag til retningslinjer for 1998 for de målrettede sektoraktioner. SAVE II er det eneste fællesskabsdækkende program, der udelukkende tager sigte på at fremme en rationel energiudnyttelse. SAVE II fokuserer på de ikke-teknologiske elementer, som skal bidrage til at opbygge energieffektivitetsinfrastrukturerne og forbedre den politiske analyse. SAVE II betaler ikke for investeringer i udstyr. Programmets formål er snarere at skabe et miljø, i hvilket investeringer i energieffektivitet accellereres, og hvor energieffekti vitet anerkendes som en interessant mulighed på markedet. SAVE II styrker en række aktioner, der blev påbegyndt under det oprindelige SAVE- program: mærkning og standardisering af energiforbrugende udstyr, herunder husholdnings maskiner; pilotaktioner; udbredelse af information. SAVE II går dog videre end det oprindelige SAVE-program: tilsyn med fremskridtene inden for energieffektivitet på det nationale plan og for Fællesskabet som helhed; forbedring af energiforvaltningen på det regionale plan og i byerne gennem etablering af en politik, der tager sigte på en energieffektiv forvaltning; og undersøgelse af mulighederne for at etablere energieffektivitet som et kriterium i fællesskabsprogrammerne. SAVE II er også blevet åbnet for deltagelse af associerede central- og østeuropæiske lande samt Cypern, idet der for hvert enkelt land skal vedtages en rådsbeslutning om betingelserne for deltagelse. SAVE II blev endvidere i 1996 åbnet for deltagelse af EFTA-EØS-staterne, Liechtenstein, Island og Norge. SAVE II støtter aktioner på fem områder: -2 SA VE II Årsrapport 1997 undersøgelser og andre tilknyttede aktioner, der tager sigte på iværksættelse og færdiggørelse af fællesskabsforanstaltninger, som f. eks. udvikling af standarder, undersøgelser vedrørende energiprisernes indvirkning på energielfektiviteten og undersøgelser med henblik på at fastsætte energieffektivitet som et kriterium inden for EF-programmer; sektorbestemte pilotaktioner, der tager sigte på at fremme investeringerne i energieffektivitet og/eller forbedre energiforbrugmønstrene; foranstaltninger med sigte på at fremme udvekslingen af erfaringer; overvågning af energieffektivitetens udvikling i Fællesskabet og i de enkelte medlemsstater og løbende evaluering og overvågning af aktioner og foran staltninger, der gennemføres på grundlag af SAVE Il-programmet; og særlige aktioner for energistyring på regionalt plan og i byer for at skabe større samhørighed mellem medlemsstaterne og regionerne i spørgsmål vedrørende energieffektivitet. Den endelige, uafhængige evaluering af SAVE-programmet blev afsluttet i 1997 Denne evaluering fokuserede på SAVE som et værdifuldt politisk redskab til at fremme energieffek tivitet, men understregede, at en klar og konsekvent strategi for pilotaktionerne var påkrævet. Det blev endvidere slået fast, at udbredelse af resultaterne er en betingelse for SAVE-pro- grammets effektivitet på langt sigt, og at der derfor bør ske forbedringer i den løbende overvågning og analyse af virkningerne. Det var vanskeligt i denne evaluering at kvantificere SAVE-programmets fulde nyttevirkning, fordi de fleste af aktionerne er af ikke-teknisk karakter. Den nyttevirkning, der kan afledes eller forventes at kunne afledes af SAVE-pro grammet, overstiger langt programmets omkostninger. Kedeldirektivet alene har en nytte virkning, der potentielt beløber sig til over 391 mio. ECU om året (med årlige energibespa relser på mere end 11 mio. tons olieækvivalent frem til år 2010 for de tolv medlemsstater), hvilket er flere gange det samlede SAVE-programs budget. Hertil skal lægges miljøskader, der undgås, og makro-økonomiske virkninger. Det fremgik endvidere af evalueringen, at SAVE-aktioner også indirekte vil føre til, at man når målene for forsknings- og udviklingsprogrammet om ikke-nuklear energi (JOULE-THERMIE) gennem skabelse af et positivt miljø (i den udstrækning, dette afhænger af lovgivningsmæssige, administrative og sociale aspekter) for udbredelse og gennemførelse af ny teknologi, der støttes af JOULE- THERMIE. Henstillingerne i evalueringen af SAVE-programmet blev anvendt under planlægningen af SAVE II. I bilag I findes en oversigt over SAVE N-programmets budget indtil dato efter aktions område. I 1996 havde SAVE II et samlet budget på 15,2 mio. ECU. Budgettet steg derefter i 1997 til 18,3 mio. ECU. I bilag I findes der ligeledes en kort statistisk oversigt over programmet. SAVE II Årsrapport 1997 • Aktioner under artikel 2a (undersogelser) SAVE II understøttede en lang række undersøgelser under artikel 2a. En af de vigtigste aktiviteter var at støtte CEN og CENELEC i udviklingen af målestandarder. Der blev blandt andet ydet støtte til lamper, ballast, ovne og vaskemaskiner/tørretumblere. Aktiviteterne vedrørende udvikling af standarder førte til et direktiv om mærkning af husholdningsopvaske- maskiner (97/17/EF), der blev vedtaget i 1997. Et andet direktiv om mærkning af hushold- ningslamper drøftes i øjeblikket og vil blive vedtaget af Kommissionen i 1998. Andre undersøgelser med sigte på at bestemme SAVE og SAVE I I-programmernes effektivi tet omfatter betaling af SAVE-evalueringen, udvikling af et midlertidigt løbende tilsyns- og evalueringssystem for SAVE II, evaluering af kcdcldircktivet (92/42/EF) og en undersøgelse af virkningerne af energimærkning Undersøgelsen af gennemførelsen af Rådets direktiv 93/76/EF om begrænsning af kuldioxid emissionerne gennem en forbedring af energieffektiviteten blev afsluttet i slutningen af 1996. Undersøgelsen viste, at Rådets direktiv havde en betydelig, men ikke kvantificerbar virkning på nationale programmer. Generelt havde direktivet mange mangler, fordi det ikke indeholder mål, der kan måles, det er vanskeligt at føre tilsyn med det, og det er næsten umuligt at håndhæve, og den manglende fokusering reducerer den generelle virkning. I medlemsstaterne opfattes direktivet generelt som en lav prioritet. En anden kategori af undersøgelser vedrører fastlæggelsen af målemetoder til standarder for visse husholdningsapparaters effektivitet, herunder ovne, airconditionanlæg, osv. Der blev gennemført en separat undersøgelse om strategier for fremskaffelse af energieffektive produkter. SAVE II bidrager også til Kommissionens deltagelse i Det Internationale Energiagenturs implementeringsaftale om forvaltning på efterspørgselssiden (DSM). I slutningen af 1997 blev der indledt en betydningsfuld undersøgelse med sigte på at fastlægge virkningerne for beskæftigelsen af energieffektivitetsinvesteringsprogrammerne. Den første fase af en undersøgelse om udvikling af en håndbog for evaluering af energieffekti- vitetsprogrammer under det offentlige vil blive forelagt i 1998. • Aktioner under artikel 2b - Sektorbestemte pilotaktioner Målrettede pilotprojekter lægger fortsat beslag på den største del af programmets budget. I 1996 repræsenterede pilotprojekterne 48,7% og i 1997 stadig 34,5%. Dette skal sammenlig nes med næsten 76% for hele SAVE-programmet. Det bør dog i den forbindelse huskes, at procentsatserne for 1996 og 1997 omfatter SAVE I I-programmets komponent byer og -regi oner, som ikke indgik i SAVE-programmet. De målrettede pilotprojekter er udarbejdet med henblik på at accelerere investeringerne i energieffektivitet til forbedring af energiforbrugmønstrene og til at skabe og udvide infra strukturerne ("kapacitetsopbygningen") på en lang række forskellige områder, herunder transport, bygninger, industri, integreret ressourceplanlægning og forvaltning på efterspørg selssiden, kombinerede kraftvarmeværker og husholdningsmaskiner. Denne opbygning af kapaciteten kan ske på det nationale, regionale eller lokale plan i form af uddannelse, udbre delse af information, udvikling af ekspertisen for metoder og for politiske redskaber. Disse - 4- SA VE II Årsrapport 1997 infrastrukturer bidrager i vidt omfang til at gennemføre Fællesskabets lovgivningsprogram for energieffektivitet. Skemaet i bilag 1 giver et overblik over de forskellige emner, der dækkes af SAVE II. I dette program lægges der større vægt på transportprojekter, som nu repræsen terer mere end 20% af alle projekter. I det oprindelige SAVE-program nåede transportpro jekterne kun op på 9%, til trods for bestræbelserne for at tillægge dem større betydning. Ingen af SAVE Il-projekterne er endnu tilendebragt, fordi SAVE II først blev godkendt i december 1996. Det bør dog understreges, at SAVE forbedrer tilsynet med de 253 projekter, der fik tilskud under det oprindelige SAVE-program, for at bestemme virkningen på lang sigt. SAVE Il-projekterne er udarbejdet med henblik på at bygge videre på resultaterne af pilotprojekterne under SAVE. Under SAVE II kræves det, at mindst to medlemsstater samarbejder om hvert projekt. Der udfoldes dog store bestræbelser for at fa mere end to medlemsstater til at deltage i ethvert given projekt. Deltagerne kan være statslige organer, institutioner, regionale eller lokale myndigheder, private virksomheder, universiteter eller konsulentfirmaer. • Aktioner under artikel 2c og 2d - Fremme af erfaringsudveksling Artikel 2c åbner mulighed for støtte til aktioner foreslået af Kommissionen, mens artikel 2d repræsenterer aktioner, der foreslås af andre organer. De aktioner, Kommissionen igangsætter kan støttes i deres helhed, mens de øvrige kan modtage støtte på op til 50% af udgifterne. EnR-netværketl, som havde arbejdet med udbredelse af information siden 1993, fik forlænget sin kontrakt i 1996. SAVE II bidrog med 50% af omkostningerne til nyhedsformidling, publikationer og arrangementer. EnR gennemførte ligeledes visse aktiviteter, som blev betalt udelukkende med midler fra SAVE II. Der blev således givet fuld støtte til forskellige informationsnetværker, som vedrørte blandt andet DSM, uddannelse, boligbyggeri, offentlige bygninger, erhvervsuddannelse, industri, osv. Kontrakten omfatter endvidere udvikling af en webside på Internet. Dette arbejde koordineres af Det Irske Energicenter (som koordinerer projektet for EnR), men i øvrigt udvikles websiden af CRES i Grækenland, som også vedlige holder den. I 1997 blev udbredelsen af information mindre afhængig af EnR-netværket. SAVE II yder også fortsat tilskud til forskellige konferencer, især i forbindelse med specialiserede emner som f. eks. finansiering fra tredjemand. Sådanne arrangementer er af tværnational karakter. Oplysninger om alle løbende og afsluttede SAVE-projekter kan fas via CORDI S-databasen i GD XIII. Oplysningerne opdateres hvert halvår. • Aktioner under artikel 2e - Overvågning og evaluering En af de nye aktioner under SAVE II er at forbedre overvågningen af energieffektiviteten på det nationale plan og for Fællesskabet som helhed. Gennem det oprindelige SAVE-program blev der ydet støtte til udvikling af energiindikatorer. Denne aktivitet koordineres af ADEME i Frankrig og fortsættes gennem SAVE II. En anden aktivitet vedrører MURE Il-projektet. MURE Il-projektets mål er at etablere et omfattende katalog af foranstaltninger, både eksiste rende og planlagte, som tager sigte på energieffektivitet og -besparelser i Den Europæiske Union og på at muliggøre analyse og evaluering af energieffektivitetsforanstaltningers eftekti- E"R er et netværk af nationale energiagenturer i Europa. SAVE II Årsrapport 1997 vitet i forhold til omkostningerne set i sammenligning med alternative forsyningsmuligheder Den kontrakt, der blev indgået for nylig, omfattede en udvidelse af databasen til at omfatte Østrig, Finland og Sverige. MURE gennemfører også strategiske undersøgelser, som f. eks måling af byggelovgivningens og bytrafikforvaltningens virkninger. MURE Territory er blevet udviklet som supplement til MURE. Dette projekt tager sigte på at støtte regionale og lokale planlæggere i forbindelse med etablering og evaluering af energieffektivitetspolitikken og - foranstaltningerne inden for et specifikt område. I 1998 vil eksterne eksperter på alle de forskellige områder, der er relevante for energieffekti vitet, bistå SAVE II med den løbende overvågning og evaluering af aktionerne. Rådets beslutning om SAVE II indeholder en erklæring om, at programmet har til formål at "forbedre det endelige forbrugs energiintensitet med yderligere et procentpoint årligt ud over, hvad der ellers ville være blevet opnået". Overvågningens og evalueringens nye elementer forventes i sidste ende at give et klart billede af programmets effektivitet. • Aktioner under artikel 2f- Energiforvaltning på regionalt plan og i byerne Oprettelsen af energiagenturer på det regionale eller lokale plan og for øer blev integreret i SAVE li-programmet i 1996. Regioner og storbyer kan potentielt støtte Fællesskabets energistrategi meget væsentligt, herunder især gennem en betydelig nedsættelse af C02- emissioner, idet der udvikles regionale kanaler for lokale og vedvarende energikilder. I 1997 finansierede SAVE li-programmet 31 energiagenturer, hvoraf 20 er regionale og 11 er byagenturer. I forbindelse med de første tre års drift vil agenturerne modtage en fællesskabs finansiering på 175 000 ECU til hvert agentur Budgettet for denne aktivitet blev fastsat til 5 400 000 ECU. Indkaldelsen af forslag offentliggøres på årsbasis og henvender sig til regioner eller storbyer med mindst 100 000 indbyggere. Energiforvaltningens vigtigste mål på det regionale og lokale plan er at fastlægge og gennem føre aktioner, som forbedrer forbrugsmønstret, dels gennem fremme af energieffektivitet, dels gennem anvendelse af lokale og vedvarende energikilder. De regionale og bymæssige energiforvaltningsagenturers nærhed til både energiproducenterne og de offentlige og private forbrugere gør det muligt at løse globale problemstillinger og muliggør desuden en tilpasning af aktiviteterne til lokale situationer, økonomiske og sociale omstændigheder og de pågældende myndigheders størrelse. Denne problemløsning fra neden drager endvidere fordel af en multiplikatoreffekt, der blandt andet skyldes et tæt samarbejde mellem agenturerne og den deraf følgende udveksling af information og erfaringer, herunder teknologisk know-how. Særlige udbredelsesaktiviteter, som f. eks. årlige kontrahentmøder, tematiske seminarer og offentliggørelse af vejledninger, også om god praksis, supplerer denne aktion Energi og lokale myndigheder er emnet for en række seminarer, Europa-Kommissionen arrangerer i samarbejde med regionsudvalget. De to første, som blev afholdt i Espoo (28. februar 1997) og Bologna (18. april 1997) drejede sig om klimaændringer og gennemførelse af energieffek tive strategier. Det tredje på Rhodos (3. oktober 1997) drejede sig om lokal udvikling og beskæftigelse, mens den sidste i Lyon (24. - 26. november 1997) behandlede regioners og storbyers rolle i energiforvaltningen. - 6- SA VE II Årsrapport 1997 På det nationale plan har der været afholdt syv workshopper i de medlemsstater, som pav cl positivt svar på Kommissionens indbydelse. Under disse workshopper udviklede alle de energiagenturer, der er etableret med midler fra Kommissionen, de nationale agenturer og repræsentanter for regeringen (ministeriet) nyttige kontakter, og de undersøgte, hvordan deres aktioner kan supplere hinanden, og udarbejdede metoder til samarbejde og koordi nering. En undersøgelse af energiforvaltningen (brændstofknaphed) er blevet godkendt af SAVE- udvalget og er ved at blive gennemført af 12 agenturer koordineret af Quercy Energies (Frankrig). • Andreaktioner Rådets arbejdsgruppe om energi drøftede den 23. september 1997 direktivforslaget om IRP (RPT)2. Kommissionen overvejer nu de bemærkninger, medlemsstaterne fremsatte på dette møde. Kommissionen vedtog den 15. oktober en meddelelse3 om "en fællesskabsstrategi til fremme af kombineret kraftvarmeproduktion og til fjernelse af hindringerne for udvikling af den". Den blev sendt til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regions udvalget. Den 8. december 1997 vedtog Rådet en resolution. Der er ved at blive udarbejdet en rådsbeslutning om deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa og Cypern. Processen vil blive accelereret for at give så mange af de associerede lande som muligt lejlighed til at deltage i SAVE II i 1998. • Reviderede retningslinjer I bilag II gives de reviderede retningslinjer for prioriteringen for 1998. Prioriteringen er sket på grundlag af de bidrag fra medlemsstaterne, Kommissionen havde anmodet om, og Kom missionens egne bidrag. IRP - Integreret ressourceplanlægning, senere omdøbt til RTP (Rationelle planlægningsteknikker). KOM(97)514endel. udg. SA VE II Årsrapport 1997 Bilag I Kort statistisk oversigt over SA VE II • Bevillinger til SA VE II (ECU) Aktivitet Undersegelser (2a) Pilotaktioner (2b) Information (2c og 2d) Overvagning (2e) Energiforvaltning pa det regi onal og bymaessige plan 1996 753,525 7,424,977 976,425 881,000 5,200,110 1997 2,528,893 6,472,356 2,179,963 1,404,042 5,738,746 I alt 15,236,037 18,324,000 • Pilotprojekter Pilotprojekternes antal og andel af emneområderne var som følger 1997 4(10%) 12(30%) 1 (2. 5 %) 7(17. 5%) 5(12. 5%) 2 (5 %) 9(22. 5%) 40 Emneomrade Husholdningsmaskiner Bygninger Kraft-varme DSM Uddannelse/erhvervsuddan- nelse Industri Transport 1 alt 1996 5 (9 %) 13(23%) — 17(30%) 4(17%) 3 (5%) 14(25%) 56 - 8- Pilotprojekternes opdeling på medlemsstaterne var som følger: Medlemsstat 1996 I 1997 SA VE II Årsrapport 1997 Østrig Belgien Danmark Finland Frankrig Tyskland Grækenland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Norge " Portugal Spanien Sverige Det Forenede Kongerige Sammenslutninger på Unionsbasis T ak 3 0 3 4 5 4 4 2 6 0 7 3 3 4 3 5 ~ 56 2 2 2 2 2 4 4 Ô 4 I 2 2 3 4 0 3 3 40 Eftersom der ikke blev undertegnet pilotprojekter, der blev understøttet af SAVE II, før 1997, er ingen af disse projekter endnu tilendebragt. Status over pilotprojekter under det oprindelige SAVE-program var i september 1997 som følger: Tilendebragt Igangværende 1991 1992 1993 1994 1995 Talt 16 46 70 39 Ï2 Ï83 0 5 4 24 37 70 SA VE II Årsrapport 1997 Bilag II Reviderede retningslinjer SAVE li-programmets interesseområder i 1998. Der blev udsendt indkaldelse af forslag på ti områder: 1. Rationel energiudnyttelse i bygninger. 2. Rationel energiudnyttelse i teknisk udstyr. 3. Rationel energiudnyttelse i transportsektoren 4. Rationel energiudnyttelse i industrien. 5. Forvaltning på efterspørgselssiden og integreret ressourceplanlægning. 6. Uddannelse og erhvervsuddannelse. 7. Fremme af kraft-varme-produktion. 8. Oprettelse af regionale og lokale energiagenturer. 9. Udbredelse af information. 10. Undersøgelser med sigte på at styrke gennemførelsen af Unionens foranstaltninger. NB. : En undersøgelse er forskellig fra en pilotaktion, idet den i princippet dækker alle medlemsstater i EU og EØS. Endvidere er en undersøgelse af analytisk karakter, mens en pilotaktion også omfatter et operationelt aspekt. Aktivitetsområder i 1998, Områder, for hvilke der skal indsendes forslag i 1998, er følgende: 5. 1. PILOTAKTIONER (SAVE-direktiv 96/737/EF, EFT L 335af 24. 12. 96, s. 50, artikel 2b og 2d) 5. 1. 1 Rationel energiudnyttelse i bygninger. a) Restaurering af gamle bygninger, hvilket omfatter gennemførelse af energieffektivitets foranstaltninger. b) Ordninger med sigte på at udskifte bygningskomponentei (blandt andet vinduer) og installere supplerende komponenter med henblik på højere energieffektivitet c) Finansiering af tredjemand i den offentlige og private sektor. -10 SA VE II Årsrapport 1997 d) Energiforvaltning i beboelsesejendomme e) Anvendelse af redskaber til udformning af energieffektive bygninger. f) Merværdi gennem attestering af bygninger og energieffektivitet i bygningsreglementer. g) Pilotaktioner til forøgelse af efterspørgslen efter energieffektive bygningskomponcnter og til at indføre meget effektive komponenter på markedet, blandt andet gennem fremme af gruppeindkøb. h) Demonstration af nye erhvervelsesspecifikationer omfattende energieffektivitet for produkter og systemer, der anvendes i bygninger, og nyskabende ændringer i indkøbs- rutiner med henblik på at indføre beregninger af energiomkostningerne. i) Fremme af gennemførelsen af direktiv 93/76/EF (EFT L 237 af 22. 9. 93, s 28) j) Tilskyndelse til oprettelse af virksomheder, der tilbyder tjenesteydelser på energiområdet i medlemsstaterne. k) Redskaber og metoder til analyse af virkningen af projekter og programmer i bygnings- sektoren. 5. 1. 2 Rationel energiudnyttelse i teknisk udstyr, herunder energiforbrugende udstyr i bygninger (opvarmning, køling og udstyr til opvarmning afvand). a) Støtte til energimærkning (uddannelse af salgspersonale, kampagner, osv. ). b) Pilotaktioner med henblik på at forsyne offentligheden og andre købere af teknisk udstyr med energiinformationer, der passer til dem. c) Pilotaktioner til forøgelse af efterspørgslen efter energieffektivt teknisk udstyr og til at indføre højeffektivt udstyr på markedet, blandt andet gennem fremme af gruppeindkøb. d) Pilotaktioner, der skal tilskynde installatører og deres kunder til at udvælge hensigtsmæs sigt, energieffektivt udstyr (varme-, varmtvands- og køleanlæg, osv). e) Forbedring af husholdningsudstyrs effektivitet (husholdninger, kontorer, restauranter, osv. ) f) Fremme af gennemførelsen af direktiv 92/42/EF (EFT L 167 af 22. 6. 92, s. 17). g) Redskaber og metoder til analyse af projekters og programmers virkning i sektoren teknisk udstyr. 5. 1. 3. Rationel energiudnyttelse i transportsektoren. a) Kontrolsystemer til bytrafik med energibesparende virkninger b) Offentlige transportsystemer (sporvogne, hybridkøretøjer, tog, NU-tog, osv. ) blandt andet gennem fremme af en bedre infrastruktur eller ændrede transportvaner. Forbedringer i forholdet mellem offentlig og privat anvendelse af veje. Integration af offentlig persontransport. -11 c) Foranstaltninger til forøgelse af anvendelsen af energieffektive private transportmidler (cykler, elektriske cykler og scootere), blandt andet gennem fremme af en bedre infra struktur eller ændring af transportvanerne. SA VE II Årsrapport 199 7 d) Forvaltningssystemer til godstransport. e) Forvaltningssystemer til lufttransport. f) Forbedret sammenknytning af forskellige transportmidler. g) Prisordninger for veje i europæiske storbyer h) Transporttjenester for pendlere (park and ride, car-sharing-ordninger, transportplaner for store industrier og virksomheder). i) Forvaltning af vognparker (lastbiler, busser, rutebiler, taxaer, osv). j) Redskaber og metoder til analyse af virkningen af projekter og programmer i transport sektoren. 5. 1. 4. Rationel energiudnyttelse i industrien. a) Etablering af nationale eller regionale overvågnings- og vejledningsordninger, særlig gennem pilotprogrammer. b) Etablering af ordninger (anskaffelse, LCC-mcloder, osv) til fremme af investeringer i energieffektivt udstyr (herunder samarbejdsaktioner til indkøb af energieffektivt industri udstyr og energieffektive specifikationer for produkter og systemer, der anvendes i industrien, samt nye metoder til afløsning af indkøbsrutiner). c) Etablering af ordninger til udbredelse af den mest avancerede teknologi, der kan skalfes til industriprocesser og -anlæg. d) Indførelse af energieffektivitet i miljøforvaltningsordninger og ordninger for kvalitetsfor- valtning. e) Analyse af hindringer for energieffektivitet i industrien og demonstration af metoder til at overvinde sådanne hindringer. 0 Fremme af gennemførelsen af direktiv 93/76/EF (EFT L 237 af 22. 9. 93, s. 28) g) Redskaber og metoder til analyse af projekters og programmers virkning i industrien 5. 1. 5 Forvaltning på efterspørgselssiden og integreret ressourceplanlægning. a) Pilotprogrammer for DSM. b) DSM-aktioner, der omfatter finansiering af tredjemand. c) Overvågning af belastningen og forbedring af forbruget af elektricitet hos den endelige forbruger, især på områderne husholdningsapparater og belysning. - 1 2- SA VE IIÅrsrapport 1997 d) Redskaber og metoder til analyse af DSM-projekters og - programmers virkning. 5. 1. 6 Uddannelse og erhvervsuddannelse. Det skal bemærkes, at erhvervsuddannelsesaktioner i undervisningsinstitutioner ligesom de foregående år ikke vil modtage støtte under dette afsnit. a) Udarbejdelse af undervisningsmateriale (især multimedia) til brug for specialiserede grupper (arkitekter, lærere, energiforvaltere, erhvervsuddannelsespersonale, osv ) eller på specialiserede skoler, universiteter, osv. b) Udarbejdelse af undervisningsmateriale (især multimedia) til brug på skoler og centre for faglig uddannelse. c) Fremme af energieffektivitet i små og mellemstore virksomheder gennem anvendelse af relevante uddannelsesordninger. 5. 1. 7 Kraft/varmeproduktion. a) Ikke-teknologiske projekter industrien og byggesektoren. til vurdering af kraft/varmeværkers energibesparelse! i b) Analyse af lovgivningsmæssige, administrative og vedtægtsbestemte hindringer for udvidelsen af centraliserede og decentraliserede kraft/varmeværker og forslag til mulige løsninger på det nye liberaliserede energimarked inden for rammerne af artikel 8 i direktiv 96/92/EF (EFT L 327 af 30. 01. 97, s. 20). c) Pilotaktioner vedrørende indførelse af TPF i kraft/varmesektoren. d) Redskaber og metoder til analyse af kraft/varmeprojekters og -programmers virkning. 5. 1. 8 Etablering af lokale og regionale energiagenturer. Forslagsstillere, der ønsker at forelægge ansøgninger vedrørende etablering af energiagenturer, bør læse den separate brochure, der findes om dette emne, og gøre sig bekendt med den særlige ansøgningsformular, som skal anvendes i forbindelse med sådanne forslag. 5. 1. 9 Udbredelse af information. Aktiviteter, der tager sigte på at fremme energieffektivitet som sådan eller planer derfor, herunder finansiering af tredjemand, som har direkte relevans for fremme af energieffektivi teten. Der kan være tale om konferencer, seminarer, workshopper, fremstilling af publikationer og elektronisk materiale (f. eks. databaser, CD-rom) vedrørende en lang række emner. Der findes ingen præcise prioriteter på dette område, men aktiviteten skal være tvær national. Prioriteter: Inden for de ovennævnte områder er Kommissionen i særlis uråd interesseret i projekter på områderne kraft/varmeproduktion, transport, energianvendelse i bygninger ou i industrien. n- SA VE IIÅrsrapport 1997 5. 2 UNDERSØGELSER OG ANDRE RELATEREDE AKTIONER MED SIGTE PÅ AT STYRKE GENNEMFØRELSEN OG SUPPLERINGEN AF FÆLLESSKABETS FORANSTALTNINGER FORAT FORBEDRE ENERGIEFFEKTIVITETEN (SAVE-direktiv 96/737/EF, EFT L 335 af 24. 12. 96, s. 50, artikel 2a) 5. 2. 1 Prioriterede undersøgelser, som skal give den nødvendige saglige og analytiske baggrund for at udvikle politiske aktioner i 1998. a) Køleskabe og frysere4 - Revision afmærkning (direktiv 94/2/EF, EFT L 45 af 17. 2 94, s. 1) og energieffektivitetskrav (direktiv 96/57/EF, EFT L 236 af 18. 9. 96, s. 36), som fastsat i direktiverne. b) Vandvarmere2 - Forberedelse til mærkning og andre Unionsforanstaltninger vedrørende vandopvarmningssystemer. c) Vaskemaskiner (til tøj)2 - Revision afmærkning (direktiv 95/12/EF, EFT L 136 af 25. 6 95, s. 1) og af de frivillige aftaler, der er indgået med CECED om vaskemaskiners energi effektivitet. d) Opvaskemaskiner - Teknisk/økonomisk analyse til støtte for forhandling af en frivillig aftale. e) Variable hastighedsdrev for elektriske motorsystemer2 Identificering af EU- foranstaltninger og -programmer (mærkning, frivillige aftaler, effektivitetsstandarder, anskaffelse) for at opnå en ændring af markedet. - f) Pumper2 - Identificering af EU-foranstaltninger (mærkning, frivillige aftaler, effektivitets- standarder, anskaffelse) for at ændre markedet for pumper og omkostninger/effektivitet for indførelse af de anbefalede foranstaltninger. g) IRP på et marked under ændring liberaliserede indre energimarked. - Analyse og ajourføring af IRP og DSM på det 5. 2. 2 Undersøgelser, der er ønskelige for at bistå Kommissionen med at føre tilsyn med løbende aktioner og udvikle nye foranstaltninger. a) Husholdningsapparater - Overvågning af energieffektiviteten for køleskabe, frysere, tørre tumblere og vaskemaskiner, der sælges på Unionens markeder. b) Privat transport - Faktorer, som bestemmer anvendelsen af lavenergiformer for privat (by-) transport, herunder anvendelse af cykler. Identificering af de mest effektive politiske for anstaltninger til fremme heraf c) Elektriske blæsere og kompressorer - Undersøgelser, der tager sigte på gennemførelse af Unionsforanstaltninger og ændring af markedet for elektriske blæsere og elektriske kompressorer. 1 Disse undersøgelser bor omfatte en karakteristik af det nuværende marked, el skon over de poten tielle okonomiskc besparelser, omkostninger og nyttevirkning al'forskellige mulige apparater og politikker samt en analyse af virkningen for energiforbrug, C02-cmissioncr og for de bcrortc parter. - 1 4- SA VE IIÅrsrapport 1997 d) Langfristede aftaler - Analyse af de polentielle energibesparelser i Unionen ved gennemfø relse af langfristede aftaler til at fremme energieffektiviteten i industrien og servicesek toren; rapport om afsluttede aktioner i medlemsstaterne og evaluering af deres effektivitet e) Energirelateret menneskelig adfærd - Analyse af de energieffektivitetsområder, der influeres af menneskelig adfærd, undersøgelse af den til rådighed stående viden om dette emne i medlemsstaterne og definition af de typer og metoder til oplysning, der er nødvendige for en effektiv kommunikation om energieffektivitet. f) Kraft/varme og fjernvarme - Analyse af virkningen af liberalisering af elektricitetsmarkedet for store centraliserede kraft/varmeværker og anlæg til fjernvarme og (i storbyer eller store regioner). g) Transport - Oversigt over energieffektivitetsforanstaltninger i transportsektoren i EU- programmerne. - 15- ISSN 0254-1459 KOM(98) 458 endelig udg. DOKUMENTER DA 12 14 15 16 Katalognummcr : CB-CO-98-468-DA-C ISBN 92-7X-3K339-2 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg yf6


title: Rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 78/98 zo 17. júla 1998, ktorým sa mení a dopĺňa protokol 47 (O zrušení technických prekážok v obchode s vínom) k Dohode o EHP

eurovoc_concepts:
food inspection
marketing standard
table wine
vineyard
vinification
viticulture

text: 11/zv. 4 SK Úradný vestník Európskej únie 11 21999D0708(09) 8. 7. 1999 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 172/57 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP č. 78/98 zo 17. júla 1998, ktorým sa mení a dopĺňa protokol 47 (o zrušení technických prekážok v obchode s vínom) k Dohode o EHP SPOLOČNÝ VÝBOR EHP, so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, upravenú Protokolom upravujúcim Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len „dohoda“ a najmä na jej článok 98, keďže protokol 47 k dohode bol zmenený a doplnený rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 102/97 z 15. decembra 1997 (1); keďže sa do dohody má zahrnúť nariadenie Rady (ES) č. 536/97 zo 17. marca 1997, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 822/87 o spoločnej organizácii trhu s vínom pokiaľ ide o enologické postupy a procesy (2); keďže sa do dohody má zahrnúť nariadenie Rady (ES) č. 1417/97 z 22. júla 1997, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (EHS) č. 822/87 o spoločnej organizácii trhu s vínom (3), ROZHODOL TAKTO: Článok 1 Nasledujúce zarážky sa pridávajú v bode 15 (nariadenie Rady (EHS) č. 822/87) v doplnku 1 protokolu 47 k dohode: „— 397 R 0536: nariadenie Rady (ES) č. 536/97 zo 17. marca 1997 (Ú. v. ES L 83, 25. 3. 1997, s. 5). — 397 R 1417: nariadenie Rady (ES) č. 1417/97 z 22. júla 1997 (Ú. v. ES L 196, 24. 7. 1997, s. 10). “ Znenia nariadení Rady (EHS) č. 536/97 a (ES) č. 1417/97 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sú pripo- jené k príslušným jazykovým verziám tohto rozhodnutia, sú autentické. Článok 2 Článok 3 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. augusta 1998, ak budú dovtedy predložené Spoločnému výboru EHP všetky notifikácie podľa článku 103 ods. 1. Toto rozhodnutie bude uverejnené v oddiele EHP a v doplnku EHP Úradného vestníka Európskych spoločen- stiev. Článok 4 V Bruseli 17. júla 1998 Za Spoločný výbor EHP predseda N. v. LIECHTENSTEIN (1) Ú. v. ES L 193, 9. 7. 1998, s. 62. (2) Ú. v. ES L 83, 25. 3. 1997, s. 5. (3) Ú. v. ES L 196, 24. 7. 1997, s. 10