title: Comunicazione della Commissione - Apertura al pubblico di documenti/fascicoli coperti dal segreto professionale o d'imprese provenienti dagli archivi storici della Commissione

text: 25. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 233/19 Apertura al pubblico di documenti/fascicoli coperti dal segreto professionale o d’imprese prove(cid:220) nienti dagli archivi storici della Commissione (98/C 233/07) Conformemente alla regola dei trent’anni [articolo 1 della decisione n. 359/83/CECA della Commissione, dell’8 febbraio 1983, e del regolamento (CEE, Euratom) n. 354/83 del Consi(cid:220) glio, del 1o febbraio 1983, relativo all’apertura al pubblico degli archivi storici della Comunit{ europea del carbone e dell’acciaio, della Comunit{ economica europea e della Comunit{ euro(cid:220) pea dell’energia atomica(cid:216)(˛)(cid:129), la Commissione (cid:127) tenuta a rendere accessibili al pubblico, ogni anno, a partire dal 1983, i fascicoli della Comunit{ europea del carbone e dell’acciaio e, a partire dal 1989, quelli della Comunit{ economica europea e della Comunit{ europea dell’ener(cid:220) gia atomica che si trovano negli archivi storici della Commissione. La decisione di far accedere il pubblico alla consultazione di tali fascicoli risponde a un triplice obiettivo: incoraggiare le ricerche sulla storia delle Comunit{ europee; promuovere l’interesse del pubblico allo sviluppo della costruzione europea; rendere piß trasparente il funzionamento delle istituzioni europee. La Commissione (in virtß dell’articolo 4 della decisione e del regolamento succitati) (cid:127) del pa(cid:220) rere che, al termine di trent’anni, si possano rendere accessibili al pubblico tali fascicoli, in linea di massima, senza alcun problema, anche se essi includono documenti contenenti informazioni che, all’epoca, erano coperte da segreto professionale o d’impresa. Ci(cid:247) nonostante, conformemente alla decisione del 30 novembre 1990(cid:216)(ˇ), la Commissione in(cid:220) forma, preventivamente, con una comunicazione sulla Gazzetta ufficiale, le persone, le imprese o loro successore(i) giuridico(i) interessati dal segreto professionale o d’impresa della sua inten(cid:220) zione di rendere accessibili al pubblico documenti coperti da tale segreto. I documenti in cui figurano le imprese citate di seguito e che contengono segreti professionali o d’impresa saranno resi accessibili al pubblico decorsi trent’anni (precitata regola dei trent’anni) a decorrere dalla data di produzione dei documenti in questione, ed entro otto settimane a decorrere dalla data di pubblicazione della predetta comunicazione, a meno che un’obiezione, debitamente motivata e fondata sul segreto professionale o d’impresa, sia presentata, per iscritto, entro il termine di otto settimane, agli archivi storici della Commissione (Sig. Hof(cid:220) mann, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B(cid:220)1049 Bruxelles, SDM 05/64, tel. (32(cid:220)2) 295(cid:216)20(cid:216)53, fax: (32(cid:220)2) 296(cid:216)10(cid:216)95, E(cid:220)Mail: archis-sg. cec. be). (˛)(cid:217)GU L 43 del 15. 2. 1983. (ˇ)(cid:217)GU L 340 del 6. 12. 1990, pag. 24. Schema dei grandi settori relativi ai documenti/fascicoli coperti dal segreto professionale o d’impresa [articolo 4 della decisione n. 359/83/CECA della Commissione e del regolamento (CEE, Euratom) n. 354/83 del Consiglio(cid:129) ELENCO DELLE IMPRESE INTERESSATE DAL SEGRETO PROFESSIONALE O D’IMPRESA PER IL PERIODO COMPRESO TRA IL 1952 E IL 1968 - DICIASSETTESIMA PARTE A. COMMERCIO A. 2. (cid:217)REGOLAMENTAZIONI COMMERCIALI - Com(cid:220) mercio al minuto, commercio all’ingrosso: Documenti relativi all’organizzazione del commercio al(cid:220) l’ingrosso e al minuto del carbone e dell’acciaio. Repubblica federale di Germania Bundesvereinigung des Kohlengro¤handels e. (cid:216)V. Francia Charbonnages de France F~d~ration nationale des syndicats de n~gociants en combustibles en gros Houill(cid:127)res du Bassin du Nord et du Pas(cid:220)de(cid:220)Calais Houill(cid:127)res du Centre(cid:220)Midi Houill(cid:127)res unies du Bassin de Lorraine A. 3. (cid:217)UFFICI DI VENDITA DEL CARBONE - Organizza(cid:220) riorganizzazione zione, meccanismo di vendita, della vendita del carbone: Documenti inerenti all’organizzazione della vendita del carbone. C 233/20 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 25. 7. 98 Repubblica federale di Germania Belgio Gewerkschaft Sophia(cid:220)Jacoba Hoesch AG Bergbau KOEG: Kohleeinkaufsgesellschaft der Saarh(cid:190)tten mbH OKU: Oberrheinische Kohlenunion Ruhrkohle(cid:220)Treuhandgesellschaft mbH Ruhrkohlen(cid:220)Beratung GmbH Ruhrkohlenkontor Gemeinschaftliches B(cid:190)ro der Pr…si(cid:220) dent, Geitling, Mausegatt Francia ATIC: Association technique de l’importation charbon(cid:220) ni(cid:127)re A. 4. (cid:217)INTESE E CONCENTRAZIONI - Politica dell’Alta Autorit{, intese e concentrazioni commerciali: inerenti alla politica dell’Alta Autorit{ in Documenti materia di intese e concentrazioni (articoli 65 e 66, trat(cid:220) tato CECA). Repubblica federale di Germania ATH: August Thyssen(cid:220)H(cid:190)tte AG Bergbau AG Lothringen Braunschweigische Kohlen(cid:220)Bergwerke Braunschweigische Kohlenhandelsgesellschaft Ring & Co. DEA Brennstoffhandel GmbH Deutsche Erd‰l AG Erin Bergbau Eschweiler Bergwerks Verein Ewald(cid:220)Kohle AG Friedrich Flick Kommanditgesellschaft Gebr(cid:190)der Kiessel Gew. Carl Alexander Gewerkschaft Erd‰lwerke FRISIA Gewerkschaft Opfermann und Rudolph GmbH H. Glatthaar & Sohn Kl‰ckner Reederei und Kohlenhandel GmbH Kohlengro¤handel Karl Thiel Lanninger(cid:220)Regner AG M. Stromeyer Lagerhausgesellschaft Mannesmann AG Menzinger(cid:220)Fendel Kohlenhandelsgesellschaft mbH Otto Wolff Phoenix(cid:220)Rheinrohr AG Saarbergwerke AG Stahlwerke Bochum AG Unternehmensverband Ruhrbergbau VEBA: Vereinigte Elektrizit…ts(cid:220) und Bergwerks AG Charbonnages Andr~ Dumont Charbonnages d’Houthalen Charbonnages de Beeringen Charbonnages Helchteren(cid:220)Zolder SA Charbonnages Limbourg(cid:220)Meuse SA SA M~tallurgique d’Esp~rance(cid:220)Longdoz Stati Uniti d’America Deutsche Texaco Ltd Hugo Stinnes Corporation Francia ATIC: Association technique de l’importation charbon(cid:220) ni(cid:127)re Blanzy(cid:220)Ouest SA ECJB: ^tablissements Cleeves Jacqueline et Brizay ORCIS: Soci~t~ d’achat et de r~ception des combustibles pour l’industrie sid~rurgique SCAC: Soci~t~ commission SOGERAC: Soci~t~ g~n~rale rouennaise d’agglom~ra(cid:220) tion charbonni(cid:127)re SRCC: Soci~t~ rouennaise de concassage(cid:220)criblage commerciale d’affr(cid:240)tements et de Italia Finsider Italsider SpA Officine Meccaniche e Fonderie A. Bosco Paesi Bassi Fisser & V. Doornum A. 5. (cid:217)PREZZI: Documenti relativi a: regolamentazione, regime, armo(cid:220) nizzazione, fluttuazione, allineamento, prezzi di costo, prezzi dei prodotti, listino(cid:220)prezzi, pubblicit{ dei prezzi, discriminazioni tariffarie, esportazione di un prodotto a un prezzo inferiore al valore normale. Repubblica federale di Germania Gewerkschaft Sophia(cid:220)Jacoba Hoesch AG Bergbau Italia ASSIDER: Associazione Industrie Siderurgiche Italiane Finsider Italsider SpA Societ{ ILVA: Altiforni e Acciaierie d’Italia SpA 25. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 233/21 B. PRODUZIONE Italia B. 1. MECCANISMO DELLA PEREQUAZIONE - Pere(cid:220) quazione delle miniere di carbone, del rottame, scelta delle imprese beneficiarie, frodi e reclami rela(cid:220) tivi alla perequazione: Documenti inerenti alla perequazione del carbone e/o del rottame. Acciaierie e Ferriere Stramezzi di Crema SpA Acciaierie Ferriere e Fonderie di Modena ALFA: Acciaierie Laminatoi Fonderie Affini Metallurgica Vittorio Cobianchi SpA SAFAU: Ferriere Acciaierie di Udine Societ{ Ilssa(cid:220)Viola Repubblica federale di Germania DSVG: Deutsche Schrottverbraucher Gemeinschaft Emscher Lippe Bergbau Essener Steinkohlenbergwerke Ewald(cid:220)Kohle AG Gelsenkirchener Bergbau AG Gewerkschaft Auguste Victoria Hansa(cid:220)Rohstoff H(cid:190)ttenwerk Oberhausen AG Ilseder H(cid:190)tte Lindeboom und Ende Metallh(cid:190)ttenwerk L(cid:190)beck AG Niederrheinische H(cid:190)tte AG Unternehmensverband Ruhrbergbau Belgio Aci~ries et mini(cid:127)res de la Sambre Cockerill(cid:220)Ougr~e SA CPFI: Caisse de p~r~quation des ferrailles import~es ^tablissements Van Heyghen ^tablissements Vanderwerff Forges de la providence Groupement des hauts(cid:220)fourneaux et aci~ries belges OCCF: Office commun des consommateurs de ferraille Stati Uniti d’America Luria Brothers & Company Inc. Schiavone(cid:220)Bonomo Corporation Western Steel International Corporation Francia SA des forges et aci~ries du Saut(cid:220)du(cid:220)Tarn SA Usines Gilson SAFE: Soci~t~ des aciers fins de l’Est Soci~t~ des forges de Gueugnon Soci~t~ m~tallurgique de Knutange Soci~t~ nouvelle des aci~ries de Pompey SOLLAC: Soci~t~ lorraine de laminage continu SA UCPMI: Union des consommateurs de produits m~tal(cid:220) lurgiques et industriels Paesi Bassi Koninklijke Nederlandsche Hoogovens en Staalfabrie(cid:220) ken NV Louis Appel & Co. Louis Worms NV Nederlandsche Kabelfabriek Svizzera SFS: Soci~t~ fiduciaire suisse B. 2. APROVVIGIONAMENTO E PRODUZIONE DEL MERCATO DEL CARBONE, DELL’ACCIAIO E DEL ROTTAME: Documenti inerenti a: obiettivi generali, produzione, po(cid:220) litica del carbone, approvvigionamento, consumo, ri(cid:220) serve, costi ed entrate, sovvenzioni e stanziamenti, con(cid:220) giuntura e programmi previsionali. Repubblica federale di Germania Arenberg Bergbau GmbH Bergbau AG Lothringen Bochumer Bergbau AG Concordia Bergbau AG Dortmunder Bergbau AG Essener Steinkohlenbergwerke Ewald K‰nig Ludwig Bergbau AG Ewald(cid:220)Kohle AG Friedrich Heinrich AG Friedrich Krupp Friedrich Thyssen Bergbau AG Gebr(cid:190)der Stumm Gelsenkirchener Bergbau AG Gewerkschaft Auguste Victoria Gewerkschaft Aurora Gruppenkraftwerk Herne GmbH Hamborner(cid:220)Bergbau Hansa(cid:220)Rohstoff Harpener Bergbau AG Hauts(cid:220)fourneaux et fonderies Halbergerh(cid:190)tte Sarl Hibernia Bergbaugesellschaft AG Hoesch AG Bergbau H(cid:190)ttenwerk Oberhausen AG Kl‰ckner(cid:220)Werke AG Monopol Bergwerks GmbH M…rkische Steinkohlengesellschaft Niederrheinische H(cid:190)tte AG C 233/22 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 25. 7. 98 Preussag AG Preussische Elektrizit…ts(cid:220)AG RBV: Rheinischer Braunkohlenbrikett(cid:220)Verkauf GmbH Rheinelbe Bergbau AG Rheinpreussen AG f(cid:190)r Bergbau und Chemie Rheinstahl Eisenwerke Saarbergwerke AG Stadtwerke D(cid:190)sseldorf Stadtwerke M(cid:190)nchen Steinkohlenbergwerk Graf Bismarck GmbH Steinkohlenbergwerk Heinrich Robert AG Steinkohlenbergwerk Mathias Stinnes Steinkohlenbergwerk Westfalen AG S(cid:190)dhessische Gas und Wasser AG Walzwerk Neviges GmbH Wuppertaler Stadtwerke Belgio Charbonnages Andr~ Dumont Charbonnages d’Abhooz et Bonne Foi Hareng SA Charbonnages d’Houthalen Charbonnages de Beeringen Charbonnages de Ressaix, Leval, P~ronnes, Sainte(cid:220)Alde(cid:220) gonde et Genck SA Charbonnages de Winterslag SA Charbonnages du Bois du Cazier SA Charbonnages du Levant et des produits du Fl~nu SA Charbonnages Helchteren(cid:220)Zolder SA Charbonnages Limbourg(cid:220)Meuse SA Cockerill(cid:220)Ougr~e SA CPFI: Caisse de p~r~quation des ferrailles import~es OCCF: Office commun des consommateurs de ferraille SA Constructions ~lectriques Schreder Soci~t~ provinciale d’industrialisation de Li(cid:127)ge Francia Soci~t~ des aci~ries ~lectriques d’Ugine Soci~t~ mini(cid:127)re des Terres(cid:220)Rouges CCNM: Compagnie des forges de Ch|tillon, Com(cid:220) mentry et Neuves(cid:220)Maisons Aci~ries de Bonpertuis Aci~ries de V‰lklingen Aci~ries et forges de Firminy Anciens ^tablissements Aubert et Duval CAFL: Compagnie des ateliers et forges de la Loire CALFOR: Chauffage urbain de Forbach Centrale sid~rurgique de Richemont Charbonnages de France De Wendel & Cie ^tablissements J. (cid:216)J. Carnaud et Forges de Basse(cid:220)Indre ^tablissements Prenat Fabrique de fer de Maubeuge Fonderies de Givors Forges d’Hennebont Forges de Niaux Forges et aci~ries de Commercy Forges et aci~ries de Nord et Lorraine Houill(cid:127)res du Bassin des C~vennes Houill(cid:127)res du Bassin du Dauphin~ Houill(cid:127)res du Bassin du Nord et du Pas(cid:220)de(cid:220)Calais Houill(cid:127)res unies du Bassin de Lorraine Marrel Fr(cid:127)res Mine de fer de la Ferri(cid:127)re(cid:220)aux(cid:220)^tangs Mine de May(cid:220)sur(cid:220)Orne Neunkircher Eisenwerk SA des forges et aci~ries de Dilling SA des forges et aci~ries du Saut(cid:220)du(cid:220)Tarn SA Usines Gilson SAFE: Soci~t~ des aciers fins de l’Est SAHA: Soci~t~ alsacienne de houilles et agglom~r~s SEEM: Soci~t~ d’~tudes d’exploitations mini(cid:127)res SIDELOR Soci~t~ Baume et Marpent Soci~t~ commentryenne des aciers fins Vanadium(cid:220)Alloys Soci~t~ Denain(cid:220)Anzin Soci~t~ des aci~ries et Laminoirs de Beautor Soci~t~ des fonderies de Pont(cid:220){(cid:220)Mousson Soci~t~ des forges de Gueugnon Soci~t~ des forges et ateliers du Creusot Soci~t~ des hauts(cid:220)fourneaux de la Chasse Soci~t~ des hauts(cid:220)fourneaux de la Chiers Soci~t~ des hauts(cid:220)fourneaux de Rouen Soci~t~ des hauts(cid:220)fourneaux et forges de Saulnes et Gorcy Soci~t~ des hauts(cid:220)fourneaux et forges d’Allevard Soci~t~ des laminoirs, hauts(cid:220)fourneaux, forges, fonderies et usines de la providence Soci~t~ des mines de Soumont Soci~t~ des usines Saint(cid:220)Jacques Soci~t~ fran(cid:136)aise de constructions m~caniques, anciens ^tablissements CAIL SA Soci~t~ lorraine Escaut Soci~t~ mini(cid:127)re et m~tallurgique du P~rigord Soci~t~ m~tallurgique d’Aubrives et Villerupt Soci~t~ m~tallurgique d’Imphy Soci~t~ metallurgique de Champagne Soci~t~ metallurgique de Knutange Soci~t~ metallurgique de Normandie Soci~t~ nouvelle des aci~ries de Pompey Soci~t~ nouvelle des usines de Pontlieue, aci~ries du Temple SOLLAC: Soci~t~ lorraine de laminage continu SA UCPMI: Union des consommateurs de produits m~tal(cid:220) lurgiques et industriels Usines chimiques et m~tallurgiques de Decazeville Usines m~tallurgiques de Saint(cid:220)^loi, Louis Piret & Cie, Andr~ Piret & Cie USINOR: Union sid~rurgique du Nord de la France Lussemburgo ARBED: Aci~ries r~unies de Burbach(cid:220)Eich(cid:220)Dudelange Italia CARBOSARDA: Societ{ Mineraria Carbonifera Sarda IES: Societ{ Industria Elettrosiderurgica Sarda Societ{ Fornicoke Societ{ Metallurgica di Sestri 25. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee C 233/23 Paesi Bassi Oranje(cid:220)Nassau B. 3. RISANAMENTO DELLE MINIERE DI CARBONE - Ispezione, razionalizzazione, riconversione: Documenti riconversione delle miniere di carbone. inerenti all’ispezione, razionalizzazione e Belgio Charbonnages Andr~ Dumont Charbonnages d’Houthalen Charbonnages de Beeringen Charbonnages de Winterslag SA Charbonnages Helchteren(cid:220)Zolder SA Charbonnages Limbourg(cid:220)Meuse SA IDEA Owens(cid:220)Corning Fiberglas Europe SA Repubblica federale di Germania Francia Ruhrkohlenkontor Gemeinschaftliches B(cid:190)ro der Pr…si(cid:220) dent, Geitling, Mausegatt Saarbergwerke AG B. 4. SICUREZZA DELLE MINIERE DI CARBONE: Documenti relativi ai problemi di sicurezza nelle imprese. Repubblica federale di Germania Grube Luisenthal M…rkische Steinkohlengesellschaft B. 5. PROBLEMI DEL LAVORO: Documenti relativi alla politica dell’alloggio, ai salari, alla sanit{, alla riconversione dei lavoratori. Repubblica federale di Germania A. Ehrenreich(cid:216)&(cid:216)Cie Barbara Erzbergbau Elektro(cid:220)Chemie Ibbenb(cid:190)ren GmbH Erzbergbau Salzgitter AG Gewerkschaft Dr. Hermann M(cid:190)ller Gewerkschaft Franz Altendorf Gewerkschaft Hannchen Gewerkschaft Sinspelt I Harpener Bergbau AG Harz(cid:220)Lahn Erzbergbau AG Herzberger Papierfabriek Hibernia Bergbaugesellschaft AG HWS(cid:220)H(cid:190)ttenwerke Siegerland H(cid:190)ttenwerk Oberhausen AG Kautex(cid:220)Werke Kl‰ckner(cid:220)Werke AG Mannesmann AG Para(cid:220)Gummiwerke Arthur Br(cid:190)gger GmbH Rennanlage(cid:220)Salzgitter Rheinpreussen AG f(cid:190)r Bergbau und Chemie Rheinstahl Eisenwerke Saarbergwerke AG Schlaraffia(cid:220)Werke H(cid:190)ser & Co, Kommandit Gesellschaft Steinkohlenbergbau Mansfeld CAFL: Compagnie des ateliers et forges de la Loire Charbonnages de France ^tablissements Bedel et Compagnie des forges et aci~ries de la Berardi(cid:127)re ^tablissements Boucau ^tablissements Prenat Forges d’Hennebont Forges et laminoirs de Vizille Houill(cid:127)res du bassin d’Auvergne Houill(cid:127)res du Centre(cid:220)Midi Houill(cid:127)res unies du bassin de Lorraine Mine de Berthol(cid:127)ne Mine de fer de la Ferri(cid:127)re(cid:220)aux(cid:220)^tangs Mine de fer de la Mouri(cid:127)re Mine de fer de Valleroy Mine de Meglin Mine de Saint(cid:220)Paulet Mines Ahun(cid:220)Nord Mines Ahun(cid:220)Sud Mines Assailly et Lorette Mines Combarine Mines de Basse(cid:220)Aumance Mines de Bosmoreau Mines de Champagnac Mines de Pierre Becqua Mines de Plamores Mines de Saint(cid:220)Michel de Maurienne Mines La Clayette Mines La Tanni(cid:127)re SA Usines Gilson SAARLOR: Union charbonni(cid:127)re Sarro(cid:220)Lorraine Soci~t~ Alumetal Soci~t~ bretonne de fonderie et de m~canique Soci~t~ chaudronnerie(cid:220)tłlerie de l’Aveyron (CTA) Soci~t~ Clima(cid:220)Chapp~e Soci~t~ commentryenne des aciers fins Vanadium Alloys Soci~t~ Denain(cid:220)Anzin Soci~t~ des hauts(cid:220)fourneaux de la Chasse Soci~t~ des mines d’Anderny(cid:220)Chevillon Soci~t~ des mines de Fillols Soci~t~ des usines Saint(cid:220)Jacques Soci~t~ m~tallurgique d’Aubrives et Villerupt Lussemburgo Mine de fer Katzenberg C 233/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit{ europee 25. 7. 98 Italia Acciaieria e Ferriere del Caleotto di Lecco Acciaierie e Ferriere Pugliesi Acciaierie e Ferriere Stramezzi di Crema SpA Acciaierie e Ferriere Trefilerie Cravetto Acciaierie Elettriche, Sesto S. Giovanni ALMA: Acciaierie Laminatoi Magliano Alpi SpA Breda Siderurgica di Sesto S. Giovanni Carbosarda: Societ{ Mineraria Carbonifera Sarda FADU: Ferriere Acciaierie dell’Urbe FERAM: Acciaierie e Ferriere di Roma Ferriera Acciaieria Ferretti di Castellamare di Stabia Ferriera Ligure Toscana Ferriera Montanella Ferriere G. (cid:216)B. Bertoli di Udine Fonderie Acciaierie Liguri Laminatoio Predalva di Pisogne Officine e Fonderie Fratelli Galtarossa SpA OLS: Officine e Laminatoio Sebino di Pisogne ORI: Officine Riunite Italiane SpA Laminatoio Nazionale di Milano SELVA: Societ{ per Azioni Elettrosiderurgica di Valle Camonica Silfer di San Vito al Tagliamento SIM: Societ{ Industriale Metallurgica Societ{ F. (cid:216)N. Ceretti di Villadossola Societ{ Ilmar Societ{ ILVA: Altiforni e Acciaierie d’Italia SpA Societ{ Nazionale Cogne SpA Societ{ Unibios Stabilimenti S. Eustacchio SpA Trione Ferroleghe di Pozzuoli Paesi Bassi NV Eurocarpet NV Steenfabriek Nievelsteen Van Doorne’s Automobielfabriek Limburg NV Repubblica federale di Germania Ruhrkohlen(cid:220)Beratung GmbH Steinkohlenbergbauverein Francia Charbonnages de France ^tablissements Oziol C. TRASPORTO C. 1. TARIFFE E PREZZI DEI TRASPORTI STRADALI, FERROVIARI E FLUVIALI - Domande d’informa(cid:220) zione, tariffe, parit{ dei prezzi, condizioni, reclami: Documenti relativi alle condizioni di trasporto per i pro(cid:220) dotti CECA. Repubblica federale di Germania Bundesverband des Deutschen Brennstoffhandels e. (cid:216)V. DB: Deutsche Bundesbahn Rheinische Braunkohlenwerke AG Wirtschaftsvereinigung Eisen(cid:220) und Stahlindustrie Belgio COBECHAR: Comptoir belge des charbons Francia Charbonnages de France Italia B. 6. RICERCA TECNICA E SCIENTIFICA - carbone, ac(cid:220) ciaio: Documenti relativi alle richieste di attribuzione di aiuti finanziari rivolte all’Alta Autorit{ CECA; descrizione dei progetti di ricerca; brevetti d’invenzione. ASSIDER: Associazione Industrie Siderurgiche Italiane Paesi Bassi De Gezamenlijke Steenkolenmijnen in Limburg


title: Meddelelse fra Kommissionen - Stålprognose for andet halvår af 1998 og hele 1998

eurovoc_concepts:
EU programme
economic growth
economic stabilisation
iron and steel industry
single market
steel

formats: html pdf print

text: C 233/2 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 25. 7. 98 ST¯LPROGNOSE FOR ANDET HALV¯R AF 1998 OG HELE 1998 (98/C 233/02) (E˘S(cid:220)relevant tekst) INDLEDNING 1. (cid:217) DEN ˘KONOMISKE SITUATION I EU Det kraftige (cid:192)konomiske opsving i EU siden 1997 har trukket industrivirksomhedernes og forbrugernes tillid til fremtiden op i nye h(cid:192)jder. Opsvinget ser nu i h(cid:192)jere grad ud til at v»re trukket af den (cid:192)gede dynamik i forskellige interne faktorer, som kompenserer for den afd»mpede eksport, som indirekte eller direkte skyldes krisen i Syd(cid:192)stasien, hvis ugunstige effekt endnu er vanskelig at m¿le. Stigende eftersp(cid:192)rgsel is»r inden for EU har f(cid:192)rt til en betydelig v»kst i industriaktiviteten i denne periode. Opsvingets omfang har v»ret positivt for EU’s st¿l(cid:220) marked, hvor forholdene m¿lt i volumen og i priser gradvist er blevet m»rkbart forbedret. EU’s st¿lindustri har s¿ledes nydt godt af eftersp(cid:192)rgsels(cid:220) og prisstigningerne p¿ st¿l. Tiltr»kningseffekten af sidst(cid:220) n»vnte og behovet for at afs»tte det overskydende udbud p¿ verdensmarkedet efter begivenhederne i Syd(cid:192)stasien har siden begyndelsen af 1998 betydet stigende EU(cid:220)import, mens eksportmulighederne er blevet mere begr»nsede. Kommissionen opfordrer stadig de ber(cid:192)rte parter til at v»re forsigtige i deres strategiplanl»gning b¿de hvad ang¿r produktion og handel, s¿ den afspejler realiteterne og mulighederne p¿ EU(cid:220)markedet og verdensmarkedet. Krisen for samhandlen samt de svindende afs»tningsmuligheder p¿ underskudsmarkederne betyder, at operat(cid:192)rerne m¿ f(cid:192)re sig stabiliteten p¿ EU(cid:220)markedet s¿ l»nge som muligt. Denne stabilitet er dyrek(cid:192)bt b¿de (cid:192)konomisk og besk»ftigelsesm»ssigt. i Syd(cid:192)stasien og dens konsekvenser for at bevare fornuftigt frem De senste prognoser fra for¿ret 1998 bekr»fter opsvin(cid:220) gets styrke til trods for et internationalt klima, der er mindre gunstigt som f(cid:192)lge af krisen i Asien. Chancerne for et vedvarende opsving er s¿ledes gode, idet den interne efterh¿nden overtager eksportens rolle som drivkraften bag v»ksten. eftersp(cid:192)rgsel efterne BNP(cid:220)v»ksten i EU som helhed, som blev justeret til 2,7(cid:216)% for 1997, har s¿ledes v»ret lidt st(cid:192)rre end forventet sidste efter¿r (2,6(cid:216)%). De fleste tillidsindikationer i konjunkturunders(cid:192)gelserne frem til april 1998 viser en vis kontinuitet i den bedring, der er konstateret siden medio 1996, og er s¿ledes ikke p¿virket af begivenhederne i Asien. Sk(cid:192)nt der har v»ret et svagt fald i eksportordrerne, er ordreb(cid:192)gerne fyldt op og produktionsudsigterne er fortsat gode. Tilliden blandt industrivirksomhederne og forbrugerne er vendt tilbage til det tidligere meget h(cid:192)je niveau efter et kortvarigt fald i januar 1998. I forhold til prognoserne fra efter¿ret 1997 ansl¿s BNP(cid:220)v»ksten for hele EU i 1998 til 2,8(cid:216)%, dvs. en svag nedjustering p¿ 0,2 procentpoint. Virkningen af den syd(cid:192)stasiatiske (cid:192)konomiske krise opvejes til dels af lavere rentesatser og lavere r¿vare(cid:220) priser. I (cid:192)vrigt kan disse kompenserende faktorer til en vis grad henf(cid:192)res til begivenhederne i Syd(cid:192)stasien. EU’s eksport voksede med 9,3(cid:216)% i 1997, og saldoen p¿ handelsbalancen har s¿ledes bidraget kraftigt til v»ksten i EU, nemlig med 0,4(cid:216)%. Det positive tilskud til v»ksten forsvinder imidlertid gradvist, idet eksporten ventes at falde. Is»r p¿ grund af situationen i Syd(cid:192)stasien ansl¿s v»kstraten i eksporten til 7(cid:216)% i 1998. Selv om udsigterne for andet halv¿r er mindre favroable, ventes resultaterne for 1998 alligevel at v»re lidt bedre end i 1997. Det private forbrug i EU, som stimuleres af vigende opsparinger, moderate reall(cid:192)nsstigninger og en mere dynamisk jobskabelse, forventes at stige fra 2,0(cid:216)% i 1997 til 2,6(cid:216)% b¿de i 1998 og 1999. 25. 7. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 233/3 I de fleste medlemsstater er erhvervslivets investeringer med enkelte undtagelser blevet revideret opad. Investe(cid:220) ringssk(cid:192)nnene er derfor s¿ godt som u»ndrede for EU som helhed. Anl»gsinvesteringerne ventes at vokse med 4,4(cid:216)% i 1997 og derefter med 6,4(cid:216)% i 1998 og 7(cid:216)% i 1999. for arbejdsmarkedet ikke Nedjusteringen af v»kstforventningerne »ndrer udsigterne synderligt. Besk»fti(cid:220) gelsen i EU steg med 0,4(cid:216)% i 1997 og ventes at vokse med 0,8(cid:216)% i 1998 og n¿ op p¿ 1,1(cid:216)% i 1999. Det svarer til, at der er blevet skabt 3,4 mio. nye arbejdspladser i perioden 1997(cid:220)1999. Forklaringen p¿, at besk»ftigelsesstigningen ikke n(cid:192)d(cid:220) vendigvis ledsages af et tilsvarende fald i arbejdsl(cid:192)s(cid:220) heden, skal overvejende findes i demografiske faktorer. Den gennemsnitlige arbejdsl(cid:192)shed i EU er faldet fra h(cid:192)jdepunktet p¿ lige under 11(cid:216)% i 1996 til 10,7(cid:216)% i 1997, og den ventes at falde til 10,2(cid:216)% i 1998 og til 9,8(cid:216)% i 1999. Den gennemsnitlige inflation i EU som m¿lt ved defla(cid:220) toren for det private forbrug faldt fra 2,6(cid:216)% i 1996 til 2,1(cid:216)% i 1997 og ventes at ligge p¿ omkring 2(cid:216)% i b¿de 1998 og 1999. Sammenholdt med sidste efter¿r er sk(cid:192)n(cid:220) nene for 1998 nedjusteret med 0,3 procentpoint og med 0,2 procentpoint for 1999. Det gennemsnitlige offentlige underskud i EU har v»ret mindre end ansl¿et, nemlig 2,4(cid:216)% af BNP, takket v»re den lave rente og en lidt hurtigere v»ksttakst mens g»ld/BNP(cid:220)forholdet endnu androg 6,1(cid:216)% i 1993 og 4,2(cid:216)% i 1996. Det gennemsnitlige offentlige underskud i EU ventes desuden at svinde til 1,9(cid:216)% i 1998 og 1,6(cid:216)% i 1999. 2. (cid:217)SITUATIONEN P¯ ST¯LMARKEDET OG UDSIGTERNE FOR FREMTIDEN 2. 1. (cid:217)PRODUKTIONEN AF R¯ST¯L I EU I hele 1997 voksede bruttost¿lproduktionen i EU markant og sluttede ¿ret p¿ en stejlt opadg¿ende kurve. Produktinsniveauet for december m¿ned l¿ s¿ledes 13(cid:216)% over niveauet for december 1996, som allerede var h(cid:192)jt. EU’s st¿lproduktion for 1997 n¿ede derefter op p¿ et rekordh(cid:192)jt niveau p¿ 159,5 mio. tons, svarende til en stigning p¿ 8(cid:216)% i forhold til 1996. Produktionstallet er endda lidt h(cid:192)jere end det optimistiske sk(cid:192)n p¿ 158 mio. tons i den foreg¿ende prognose(cid:216)(˛). EU’s st¿lproduktionsrytme udviser p¿ m¿nedsbasis endnu en kraftigt opadg¿ende tendens fra januar til marts 1998. Stigningstakten for f(cid:192)rste kvartal af 1998 har s¿ledes udgjort n»sten 10(cid:216)% i forhold til samme kvartal ¿ret f(cid:192)r. En hurtig rundsp(cid:192)rge viser, at st¿lproduktionen for april og maj kun ventes at stige med henholdsvis 2,3(cid:216)% og 3,3(cid:216)% i forhold til april og maj 1997. For ¿rets f(cid:192)rste fem m¿neder vil den samlede produktionsstigning derfor v»re lavere i forhold til samme periode i 1997. Det er derfor meget muligt, at EU’s st¿lproduktion fortsat vil v»re i fremgang, om end med en lidt svagere stigningstakt, s¿ledes at den ved udgangen af f(cid:192)rste kvartal udg(cid:192)r ca. 84 mio. tons. Udviklingen kan tilskrives behovet for at tilfredsstille en stadig meget dynamisk intern eftersp(cid:192)rgsel og eksportforpligtelserne. stigning Imidlertid ventes den meget betydelige i importen i f(cid:192)rste halv¿r og en vigende eftersp(cid:192)rgsel i ¿rets anden halvdel at bringe EU’s st¿lproduktion ned p¿ et niveau som ligger lidt under samme niveau i andet halv¿r af 1997, s¿ produktionen ultimo 1998 udg(cid:192)r 162 mio. tons, et volumen som svarer fint til sk(cid:192)nnet i den foreg¿ende prognose(cid:216)(˛), og som repr»senterer en stig(cid:220) ning p¿ 1,6(cid:216)% i forhold til 1997(cid:220)produktionen. Med for(cid:192)gelsen af EU’s st¿lproduktion over en l»ngere periode har kapaciteten kunnet udnyttes bedre, og EU’s jern(cid:220) og st¿lvirksomheder har derfor kunnet drives mere rationelt, og endda i nogle tilf»lde optimalt, med m»rk(cid:220) bart bedre driftsresultater til f(cid:192)lge. i indsatsen forsigtige inden for Kommissionen opfordrer imidlertid virksomhederne til at v»re forbindelse med udarbejdelsen af produktionsprogrammer og opmuntrer dem til at fort(cid:220) s»tte investeringer, forskning og innovation, som snarere sigter mod at forbedre produkt(cid:220) kvaliteten, sikre besk»ftigelsen og milj(cid:192)beskyttelsen samt styre produktionsomkostningerne. Der skal naturligvis tages hensyn til risici i tilknytning til »ndringer i st¿lsam(cid:220) handlen i EU og p¿ verdensplan i forbindelse med krisen i Syd(cid:192)stasien og til den ventede nedgang i st¿lforbruget i andet halv¿r af 1998. Tabel 1 ((cid:176)R¿st¿l - udbud og eftersp(cid:192)rgsel(cid:133)) giver et overblik over den seneste udvikling i forbrug, import/ eksport, produktion og i EU’s femten medlemsstater samt et sk(cid:192)n over udviklingen i andet halv¿r af 1998 og hele 1998. lagre af st¿l (˛)(cid:217)EFT C 31 af 29. 1. 1998. C 233/4 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 25. 7. 98 2. 2. (cid:217)UDSIGTERNE FOR F˘RSTE HALV¯R AF 1998 OG FOR HELE 1998 Takket v»re den m»rkbare forbedring af det (cid:192)kono(cid:220) miske klima i EU, som kan henf(cid:192)res til gunstige interna(cid:220) tionale konjunkturer og en stabil dollarkurs, har indu(cid:220) strivirksomhederne og forbrugerne gradvist genfundet deres tillid til fremtiden. Faktisk ser det ud til, at den (cid:192)gede dynamik i forskellige interne faktorer kan opveje opbremsningen i eksporten. I denne forbindelse viser de seneste konjunkturunders(cid:192)(cid:220) gelser, at industrivirksomhedernes genfundne tillid, p¿ basis af ordrestigninger og bedre kapacitetsudnyttelse, kan forbrugertilliden omkring det h(cid:192)je niveau fra udgangen af 1997. fastholdes. Samtidig stabiliseres Samtidig med, at EU’s st¿lproducenter under m(cid:192)der i den senere tid ogs¿ har henvist til de gunstige forhold p¿ EU’s st¿lmarked, har de fremh»vet, at det voksende udbud fra visse tredjelande risikerer at forstyrre balancen p¿ EU(cid:220)markedet og p¿virke prisstabiliteten. Det skal is»r ses i lyset af, at st¿limporten fra disse lande har v»ret koncentreret om bestemte EU(cid:220)markeder siden primo 1998. St¿lforhandlerne har under nylige m(cid:192)der givet udtryk for st(cid:192)rre forbehold med hensyn til markedsudviklingen i de kommende m¿neder, da udbuddet ikke kan holde trit med eftersp(cid:192)rgslen inden for nogle sektorer, mens et udbudsoverskud s»rligt fra tredjelande, ud(cid:192)ver et st»rkt prispres inden for andre sektorer. sektorer Den markante aktivitetsstigning is»r inden for de st¿lfor(cid:220) vigtigste behandles (hvoraf de brugende n»rmere andetsteds i prognosen) i hele 1997 og begyn(cid:220) delsen af 1998 viser imidlertid, hvor kraftigt det (cid:192)kono(cid:220) miske opsving i EU er. Der sker en l(cid:192)bende forbedring af bilindustriens pr»stationer, maskin(cid:220) og elektroindu(cid:220) strierne har igennem l»ngere tid v»ret inde i en god udvikling, og for nyligt har selv bygge(cid:220) og anl»gssek(cid:220) toren syntes at klare sig bedre end tidligere. I andet halv¿r af 1998 vil der dog vise sig en afmatnings(cid:220) tendens inden for nogle sektorer efter den betydelige fremgang i 1997 og primo 1998, og derfor kan st¿lefter(cid:220) sp(cid:192)rgslen vige lidt. Den lidt svagere interne eftersp(cid:192)rgsel kan betyde, at st¿limporten stabiliseres p¿ det h(cid:192)je niveau forts»tter sin vigende tendens. fra 1997, mens EU(cid:220)eksporten tendenser vil s»tte Disse generelle EU(cid:220)st¿lindustriens resultater m¿lt i volumen for ¿ret 1998 over styr, idet disse uden tvivl vil v»re bedre end 1997(cid:220)resultaterne. imidlertid ikke Tabel 2 og 2a viser aktivitetsindikatorerne for de vigtigste st¿lforbrugende sektorer i anden halvdel af 1998 og i hele 1998. De data, der ligger til grund for disse indikatorer, stammer fra de ber(cid:192)rte brancheorganisa(cid:220) tioner i medlemsstaterne, som imidlertid ikke altid er enige med de skitserede tendenser. Indikatorerne skal derfor tages med en vis forsigtighed. 2. 2. 1. (cid:217)Sektoren for prim»r forarbejdning af st¿l Alle sektorerne inden for industrien for prim»r forar(cid:220) bejdning af st¿l har i 1997 i h(cid:192)jere grad end forventet draget forbedring af EU’s (cid:192)konomi. Det g»lder ogs¿ de sektorer, som er st»rkt afh»ngige af udviklingen inden for byggeindustrien. fordel af den gradvise Alle byggeindustriens undersektorer oplevede stigende eftersp(cid:192)rgsel i l(cid:192)bet af 1997 og desuden ofte stigende priser p¿ EU(cid:220)markedet, samtidig med, at de fuldt ud har udnyttet mulighederne for direkte afs»tning p¿ verdens(cid:220) markedet. I l(cid:192)bet af f(cid:192)rste halv¿r 1998 har produktmarkederne for prim»r forarbejdning af st¿l fortsat udviklet sig s»rlig gunstigt, og har endda overg¿et de mest optimistiske sk(cid:192)n. Der kan imidlertid spores en vis afmatning inden for de forskellige industrigrene. Det bedste man kan h¿be p¿, set i lyset af den konstante importv»kst og lageropbygningstendensen, er en generel stabilisering i de kommende m¿neder. Hvis man ser p¿ resultaterne for 1997, udg(cid:192)r den i andet i flere forventede stabilisering halv¿r af 1998 et meget fint aktivitetsniveau, som garan(cid:220) terer, at kapacitetsudnyttelsesgraden fastholdes. Den er i (cid:192)jeblikket langt bedre end i 1996. industrigrene A. (cid:217)Fremstilling af st¿lr(cid:192)r Med den kraftige aktivitetsfremgang inden for industrien for fremstilling af st¿lr(cid:192)r, afsluttedes 1997 med en generel produktionsstigning p¿ ca. 10(cid:216)% for alle st¿lr(cid:192)r. lidt st(cid:192)rre for de s(cid:192)ml(cid:192)se r(cid:192)r Dog var stigningen (+(cid:216)11,6(cid:216)%) og r(cid:192)r sm¿ (+(cid:216)8,9(cid:216)%). lidt mindre svejsede for 25. 7. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 233/5 fint, sk(cid:192)nt Efter de temmelig triste resultater for 1996 er resultatet for 1997 meget importstigningen p¿ EU(cid:220)markedet er henholdsvis 11,2(cid:216)% h(cid:192)jere end i 1996 for s(cid:192)ml(cid:192)se r(cid:192)r og 15,8(cid:216)% h(cid:192)jere for sm¿ svejsede r(cid:192)r. N¿r forbrugsstigningen i EU for alle st¿lr(cid:192)r kun androg 2,1(cid:216)% skyldes det styrtdykket i forbruget af store svej(cid:220) sede r(cid:192)r ((cid:220)(cid:216)48(cid:216)%), som is»r var eksportorienteret, da forbruget af s(cid:192)ml(cid:192)se r(cid:192)r og sm¿ svejsede r(cid:192)r voksede med henholdsvis 6,9(cid:216)% og 9,5(cid:216)%. B. (cid:217)Tr¿d(cid:220) og stangtr»kningsindustrierne For EU’s tr¿dtr»kningsindustri har aktiviteterne best¿et i gradvist at indhente tabt terr»n i 1997 efter et temmeligt negativt ¿r i 1996. Der blev s¿ledes registreret generel v»kst b¿de i eftersp(cid:192)rgslen, is»r fra tredjelande, og i produktionen. tr¿dtrukne produkter endda det forventede resultat p¿ 8(cid:216)% i den foreg¿ende prognose takket v»re eksportsalget, som har v»ret betydeligt bedre end ventet. I 1997 overgik salget af EU’s eksport af r(cid:192)r, og s»rligt store svejsede r(cid:192)r, er traditionelt meget h(cid:192)j, og i 1997 var eksportfremgangen da ogs¿ p¿ n»sten 34(cid:216)% m¿lt i volumen og sammenholdt med de udm»rkede resultater for 1996. N¿r der tages h(cid:192)jde for de indkomne ordrer, ventes produktionen i f(cid:192)rste halv¿r af 1998 igen at stige med 3(cid:220)4(cid:216)%, hvilket ogs¿ tilskrives det h(cid:192)je eksportniveau. Der ventes fortsat aktivitetsfremgang i f(cid:192)rste halv¿r af 1998 for s(cid:192)ml(cid:192)se r(cid:192)r, trukket af eksporten til gas(cid:220) og olieindustrierne. Det svagt stigende interne forbrug, som specielt tilskrives investeringer inden for maskinindustrien, opvejes i h(cid:192)j grad af udviklingen i importen, idet importen af visse produkter er vokset kraftigt siden starten af 1998. P¿ basis af de generelle (cid:192)konomiske forhold ventes det interne forbrug at udvikle sig gunstigt i l(cid:192)bet af andet halv¿r. Selv om olieselskaberne ikke indskr»nker deres planer, kan der imidlertid forventes et fald i eksporten is»r af OCTG(cid:220)r(cid:192)r. Produktionen af s(cid:192)ml(cid:192)se r(cid:192)r ventes derfor at stabilisere sig p¿ 1997(cid:220)niveauet, som i det store og hele var meget tilfredsstillende, til trods for risikoen for uro som f(cid:192)lge af krisen i Syd(cid:192)stasien. Importen vil dog fortsat tegne sig for ca. en fjerdedel af EU(cid:220)markedet p¿ dette vigtige omr¿de. I l(cid:192)bet af f(cid:192)rste halv¿r 1998 har der v»ret et svagt stigende forbrug af sm¿ svejsede r(cid:192)r, som kan tilskrives den stabile eftersp(cid:192)rgsel fra bil(cid:220) og byggeindustrierne. i Det kan importen i l(cid:192)bet af andet halv¿r kan p¿virke produk(cid:220) tionen af sm¿ svejsede r(cid:192)r negativt, is»r hvis der sker et fald i eksporten. ikke udelukkes, at stigningen imidlertid i den eksterne eftersp(cid:192)rgsel For andet halv¿r af 1998 ventes en afmatning i aktivi(cid:220) teten inden for tr¿dtr»kningsindustrien, da det sk(cid:192)nnede fald ikke ventes helt at kunne kompenseres for af opsvinget inden for byggesek(cid:220) toren eller af den positive udvikling i investeringerne generelt. Den aktivitetsnedgang som ventes at melde sig i andet halv¿r, burde dog ikke kunne true de samlede ¿rsresul(cid:220) tater, som ventes at vise en stabilisering af eller let stig(cid:220) ning i forbruget af tr¿dtrukne produkter i forhold til 1997(cid:220)niveauet, n¿r der tages h(cid:192)jde for forbrugsopsvinget fastholdelsen af bilindustriens i byggeindustrien og forbrug p¿ sit fine niveau. Bilindustrien klarer sig i (cid:192)vrigt fortsat godt. Selv en bevarelse af tr¿dtr»kningsindu(cid:220) striens aktivitetsniveau, som kan sammenlignes med 1997(cid:220)niveauet, m¿ mindst anses for at v»re ganske tilfredsstillende. Stangtr»kningsindustrien som havde et d¿rligt ¿r i 1996, oplevede et j»vnt h(cid:192)jere aktivitetsniveau i 1997, hvilket kan tilskrives en kraftig eftersp(cid:192)rgselsfremgang efter stangtrukne produkter fra EU’s bilproducenter. I 1997 registreredes s¿ledes et markant opsving i stang(cid:220) tr»kningsindustrien. Oms»tningen voksede mod forvent(cid:220) ning med mindst 10(cid:216)% og vendte dermed tilbage til det gode niveau fra 1995. I f(cid:192)rste halv¿r af 1998 ventes yderligere v»kst i forbruget af stangtrukne produkter, nemlig p¿ 6(cid:216)% i forhold til samme periode i 1997, idet bilindustriens eftersp(cid:192)rgsel forbliver kraftig. Situationen p¿ markedet for store svejsede r(cid:192)r er s»rligt positiv. Selv p¿ mellemlang sigt er udsigterne inden for denne undersektor meget fine, n¿r der ses p¿ ordreb(cid:192)(cid:220) gerne allerede nu; heraf er de fleste eksportordrer. 1998(cid:220)resultaterne for produktion og eksport af disse r(cid:192)r tegner s¿ledes meget bedre end for ¿ret 1997. Eftersp(cid:192)rgslen sk(cid:192)nnes dog at v»re let vigende i andet halv¿r af 1998. For hele ¿ret kan der derfor sandsynligvis ventes en salgsfremgang for de stangtrukne produkters vedkommende p¿ ca. 3(cid:216)% i forhold til det allerede meget flotte resultat i 1997. C 233/6 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 25. 7. 98 C. (cid:217)Koldvalsnings(cid:220) og profileringssektoren 1997(cid:220)resultatet for koldvalsningsindustrien var det bedste i flere ti¿r. Aktiviteten her har udviklet sig p¿ uforudsi(cid:220) gelig vis, og det konstateredes, at v»ksten inden for industrien i 1997 langt overgik den sk(cid:192)nnede v»kst p¿ 5(cid:216)% i den foreg¿ende prognose og i stedet l¿ p¿ ca. 15(cid:216)% - en skarp vending i forhold til det nedsl¿ende ¿r i 1996. for inden Fremgangen s»rlig markant i Tyskland, Italien og Frankrig, men ogs¿ i Det Forenede Kongerige og Spanien er der meget positive tendenser. industrien har v»ret Eftersp(cid:192)rgslen efter kolde profileringsprodukter stabilise(cid:220) rede sig yderligere i ¿rets f(cid:192)rste m¿neder, s¿ledes at hele ¿rsproduktionen allerede er d»kket op til 80(cid:216)% med ordrene fra f(cid:192)rste kvartal af 1998. Behovet for at tilfredsstille den voksende eftersp(cid:192)rgsel fra bilindustrien og fra producenter af elektriske og ikke(cid:220) elektriske maskiner, samt den kraftige eftersp(cid:192)rgsel fra eksportmarkederne betyder, at producenterne af kolde profileringsprodukter har genfundet optimismen, sk(cid:192)nt fra gennemsk¿ret b¿ndst¿l de oplever konkurrence herunder s»rligt importeret b¿ndst¿l. I (cid:192)jeblikket er b¿de EU(cid:220)producenternes og (cid:220)forbrugernes lave. lagre af kolde profileringsprodukter lageropbygning af Derimod foreg¿r der en betydelig koldprofileringssektorens for at kunne im(cid:192)dekomme den meget positive eftersp(cid:192)rgsel. r¿materialer temmelig Derfor tegner situationen inden for koldprofileringssek(cid:220) toren fortsat meget god i andet halv¿r af 1998 og for hele 1998. Salget ventes at vokse med ca. 10(cid:216)% i forhold til 1997(cid:220)niveauet, som allerede var bem»rkelsesv»rdigt godt. af brede Producenterne profileringsprodukter har kunndet drage fordel af det (cid:192)konomiske opsving i 1997 til trods for de lave aktivitetsniveauer inden for byggein(cid:220) dustrien, som forbliver langt den st(cid:192)rste aftager af deres produkter. Sidste ¿r voksede forbruget af brede profile(cid:220) ringsprodukter og s»rligt af sandwichplader kraftigt, og n¿ede endda sammenlagt op p¿ over de 5(cid:216)%, der forven(cid:220) tedes ultimo 1997. I l(cid:192)bet af f(cid:192)rste halv¿r af 1998 forventes endnu en i forbrugsstigning p¿ ca. 2(cid:220)3(cid:216)% for disse produkter forhold til samme periode i 1997. Da ordreindgangen for leveringer ud over tre m¿neder er faldende, is»r for sandwichplader, kan der forventes et let faldende salgs(cid:220) volumen i ¿rets anden halvdel. For hele 1998 ventes derfor en stabilisering i forbruget af brede profilerings(cid:220) produkter og i bedste fald et svagt stigende forbrug. Det kan prim»rt tilskrives den mere vedvarende eftersp(cid:192)rgsel efter profileringsprodukter til tagbel»gning p¿ industri(cid:220) fra bygninger, sk(cid:192)nt der er voksende konkurrence samme produkter i h(cid:192)jere grad anvendes til sanering af gamle asbestcementbygninger. i aluminium, som I lyset af de fine resultater i 1997 m¿ det alligevel mindst anses for tilfredsstillende, at denne industrigrens aktivi(cid:220) teter for hele 1998 fastholdes p¿ et niveau svarende til det foreg¿ende ¿rs. lange profileringsprodukter har udviklingen For de i 1997 ligeledes v»ret langt bedre end ventet. Der var et betydeligt opsving i oms»tningen inden for denne indu(cid:220) strigren i 1997, og det gjorde det muligt at udligne salgs(cid:220) nedgangen p¿ 10(cid:216)% ¿ret f(cid:192)r. I f(cid:192)rste halv¿r af 1998 voksede eftersp(cid:192)rgslen st(cid:192)t, men siden udgangen af f(cid:192)rste kvartal har den dog stabiliseret sig. Profileringsindustrien afh»nger prim»rt af udvik(cid:220) lingen inden for byggeindustrien b¿de med hensyn til renoveringsarbejder og nybygninger. I sin s(cid:192)gen efter mere varige v»kstmuligheder fors(cid:192)ger profileringsindu(cid:220) strien nu at diversificere sin afs»tning til andre sektorer, som klarer sig bedre. Industrioperat(cid:192)rerne er imidlertid ganske optimistiske i deres forventninger for andet halv¿r af 1998. Man m¿ tage i betragtning, at eftersp(cid:192)rgslen ligger fast p¿ det meget h(cid:192)je niveau fra andet halv¿r af 1997, hvilket er meget positivt. EU(cid:220)importen af lange profileringspro(cid:220) dukter er ubetydelig. Inden for industrigrenen anser man det for ganske tilfredsstillende, at resultaterne for 1998 m¿lt i volumen og i priser vil v»re de samme som i 1997, is»r fordi man venter en gradvis bedring for byggeindustrien, som er hovedaftager af lange profile(cid:220) ringsprodukter. situationen inden i 2. 2. 2. (cid:217)Konjunkturerne i byggesektoren i 1998 i sig Sk(cid:192)nt opsvinget har bredt fleste EU(cid:220)medlemsstater siden 1997, og inflationen er under kontrol, rentesatserne er lave, og besk»ftigelsessitua(cid:220) tionen tegner bedre, har den samlede effekt af disse faktorer endnu ikke haft en klar afsmitning p¿ aktivite(cid:220) terne i EU’s byggeindustri. langt de Der er nemlig kun en ganske lille positiv forskel i den samlede produktion i forhold til 1996, selv om aktiviteterne er vokset krafti(cid:220) gere i nogle EU(cid:220)lande. inden for EU’s byggeindustri 25. 7. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 233/7 Med en vis forsinkelse i forhold til de gunstigere konjunkturforhold, har virkningerne af det (cid:192)konomiske opsving i EU kunnet spores tydeligere fra ultimo 1997 og primo 1998 i de fleste medlemsstaters byggeaktiviteter. Situationen er dog forskellig fra land til land. Der er s¿ledes forholdsvis gode udsigter for byggeindustrien i 1998 i specielt Det Forenede Kongerige, Spanien, Italien, Nederlandene, Portugal, Sverige og Belgien. I Frankrig genvinder industrien gradvist det tabte terr»n fra tidli(cid:220) gere ¿r. Til geng»ld tegner udsigterne ikke bedre i Tysk(cid:220) land, da byggeaktiviteten er meget begr»nset, sk(cid:192)nt der er foretaget offentlige investeringer i bl. a. jernbanerne. Byggeaktiviteten ventes ikke desto mindre at tage til fremover efter en periode med makro(cid:192)konomiske sane(cid:220) ringer i flere medlemsstater, hvor is»r l¿get over de offentlige investeringer har bremset opsvinget inden for byggesektoren indtil nu. ser situationen i Det Forenede For boligbyggeriet Kongerige ud til at v»re ganske god som f(cid:192)lge af inve(cid:220) steringer i privat boligbyggeri. I Spanien og Italien er udviklingen ogs¿ positiv takket v»re renoveringsarbejde, mens der i Frankrig nu er tegn p¿ st(cid:192)rre aktivitet inden for byggeriet af beboelsesejendomme. I Tyskland derimod, hvor der er sket et st(cid:192)rre dyk i det nye boligbyggeri i de vestlige regioner, vil det (cid:192)gede skattetryk som bl. a. f(cid:192)lger af forh(cid:192)jede arveafgifter, ikke fremme et forventet opsving i aktiviteterne i 1998. Inden for erhvervsbyggeriet betyder de forventede inve(cid:220) steringer i Det Forenede Kongerige og Spanien en positiv 1998(cid:220)trend i disse lande. I Italien ventes derimod et svagt aktivitetsfald inden for sektoren, efter at skatte(cid:220) lettelser udl(cid:192)ste en stigning p¿ 10(cid:216)% i 1997, mens antallet af byggetilladelser i Frankrig (cid:192)ges, hvilket imid(cid:220) lertid ikke kan forhindre endnu en afmatning i byggeak(cid:220) tiviteten. Tilbagegangen forts»tter i (cid:192)vrigt i Tyskland p¿ grund af f»rre investeringer i de nye forbundsstater og et stort antal tomme bygninger. P¿ anl»gsomr¿det, hvor aktiviteten fem ¿r i tr»k har ligget stille, har is»r offentlige investeringer i den sydlige del af landet medvirket til at vende tendensen i Italien. I Spanien oplever man samme situation som i Italien efter to ¿r i tr»k med aktivitetsnedgang. 2. 2. 3. (cid:217)Bilindustrien Der har i flere ¿r v»ret en kraftig eftersp(cid:192)rgsel efter biler i EU, og antallet af nyregistreringer har v»ret i m»rkbar stigning i perioden 1994(cid:220)1997 og udgjorde en samlet stigning +(cid:216)20(cid:216)% i forhold til 1993. Faktorer som det (cid:192)konomiske opsving, st(cid:192)rre forbruger(cid:220) tillid, fremmende foranstaltninger og en mindre afven(cid:220) tende holdning fra forbrugernes side med hensyn til bilk(cid:192)b, samt andre interne faktorer har bevirket en flot fremgang p¿ bilmarkedet. Antallet af nye bilregistre(cid:220) ringer voksede is»r i 1996 (+(cid:216)6,4(cid:216)%) og ligeledes i 1997 (+(cid:216)4,8(cid:216)%) selv om der var store forskelle mellem nogle medlemsstater som f(cid:192)lge af indf(cid:192)relsen eller udl(cid:192)bet af fremmende foranstaltninger. Med de fine resultater bag sig er den opadg¿ende trend p¿ EU’s bilmarked fortsat siden begyndelsen af 1998. Tendensen er imidlertid langt mere udpr»get end f(cid:192)r og har bevirket, at de nye bilregistreringer er vokset med 12,3(cid:216)% i gennemsnit i f(cid:192)rste kvartal. Fremgangen har v»ret s»rlig bem»rkelsesv»rdig i bl. a. Tyskland, Italien, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Spanien. Stig(cid:220) ningen i antallet af nyindregistrerede biler aftog svagt og n¿ede en stigning p¿ 8(cid:216)% for de f(cid:192)rste fem m¿neder af 1998 for F»llesskabet som helhed. V»ksten p¿ EU’s bilmarked kan tilskrives den samlede effekt af ovenn»vnte interne faktorer samt introduk(cid:220) tionen af mange nye modeller p¿ markedet. I de kommende m¿neder ventes dog en kraftig afmatning p¿ bilmarkedet, hvilket betyder, at antallet af nye bilregi(cid:220) streringer p¿ ¿rsbasis vil end 1997(cid:220)niveauet. ligge 2(cid:216)% h(cid:192)jere Bilindustrien har udnyttet v»ksten i den interne efter(cid:220) sp(cid:192)rgsel og de gode eksportmuligheder til at (cid:192)ge produktionsrytmen, dog uden at leveringstiden p¿ visse nye modeller har kunnet nedbringes. Det tyder p¿, at hele 1998 vil byde p¿ intens aktivitet inden for denne vigtige st¿lforbrugende sektor. 2. 3. (cid:217)UDSIGTERNE FOR IMPORTEN OG EKSPORTEN AF JERN(cid:220) OG ST¯LPRODUKTER 2. 3. 1. (cid:217)Statistikker over EU’s st¿lhandel med tredjelande Situationen inden for anl»gsbyggeriet stabiliserer sig gradvist i Frankrig, Tyskland oplever en svag tilbage(cid:220) gang, mens situationen i Det Forenede Kongerige risi(cid:220) kerer at blive forv»rret, hvis gennemf(cid:192)relsen af (cid:176)Channel Tunnel Rail Link(cid:133) forsinkes yderligere. Sk(cid:192)nt nogle medlemsstater nu har indhentet forsinkel(cid:220) serne i fremsendelsen af statistiske oplysninger om deres udenrigshandel, er der stadig behov for en r»kke forbed(cid:220) ringer p¿ omr¿det. C 233/8 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 25. 7. 98 Da denne prognose blev udarbejdet, forel¿ der kun udenrigshandelsdata for hele 1997 og n»sten hele f(cid:192)rste kvartal af 1998 for samtlige EU(cid:220)medlemsstater. Som f(cid:192)lge heraf er der i stedet foretaget sk(cid:192)n hvad ang¿r en stor del af de manglende data for de f(cid:192)rste seks m¿neder af 1998 Det kan p¿virke prognosens kvalitet, da der er en stor usikkerhedsmargen med hensyn til udviklingen i noget af samhandlen efter krisen i Asien. Statistikkerne for 1997 viser en stigning p¿ 17(cid:216)% i EU’s st¿limport, mens importen af lange produkter og halvfa(cid:220) brikata er vokset endnu kraftigere henholdsvis +(cid:216)21(cid:216)% og +(cid:216)19(cid:216)%. Hvad ang¿r oprindelseslandet tegner C˘E(cid:220)landene, de tidligere Sovjet(cid:220)republikker og eks(cid:220)Jugoslavien sig for de st(cid:192)rste stigninger, nemlig sammenlagt 9,6 mio. tons i 1997 eller 67(cid:216)% af EU’s globale st¿limport mod 7,3 mio. tons eller 60(cid:216)% af importen i 1996. EU’s st¿leksport er derimod faldet med 15(cid:216)% i forhold til det flotte niveau i 1996, n¿r der tages h(cid:192)jde for den voksende interne eftersp(cid:192)rgsel i ¿rets l(cid:192)b, og til trods for de attraktive priser p¿ verdensmarkedet. En n»rmere analyse af statistikkerne for 1997 viser dog at EU’s eksport til C˘E(cid:220)landene, SNG og eks(cid:220)Jugosla(cid:220) vien sammenlagt er vokset 26(cid:216)%, mens Asien(cid:220)eksporten er faldet med omkring 31(cid:216)%. Mens eksportv»ksten til landene i f(cid:192)rstn»vnte geografiske omr¿de ikke udg(cid:192)r mere end ca. 400(cid:216)000 tons, repr»senterer eksportned(cid:220) gangen til sidstn»vnte zone over 2 mio tons. Krisen i Syd(cid:192)stasien har s¿ledes i 1997 ikke blot kunnet m»rkes i form af en nedgang i st¿leksporten til denne region, idet st¿limporten fra de asiatiske lande er dykket 21(cid:216)%. i `ndringerne st¿lsamhandlen p¿ verdensplan har s¿ledes haft en begr»nset virkning p¿ EU(cid:220)markedet i 1997. De tendenser, der tegner sig p¿ grundlag af de tilg»nge(cid:220) lige data for de tre f(cid:192)rste m¿neder af 1998, viser en stig(cid:220) ning p¿ 62(cid:216)% i st¿limporten i forhold til samme periode af 1997 i EU og et yderligere fald i EU’s st¿leksport. f(cid:192)lge af »ndringer i handelsstr(cid:192)mmene skaber ugunstige betingelser for EU’s eksport. I (cid:192)vrigt har der tilsyneladende siden starten af 1998 v»ret en koncentration af betydelige m»ngder st¿l fra forskellige tredjelande is»r p¿ det italienske marked. Det skaber en ustabilitet, som kan brede sig til de andre markeder i EU. I princippet sk(cid:192)nnes stigningstakten i importen i ¿rets andet halv¿r at flade ud, da den interne eftersp(cid:192)rgsel forventes at blive mindre dynamisk, og priserne vil stabi(cid:220) lisere sig og m¿ske endda vige lidt. For hele 1998 sk(cid:192)nnes EU’s st¿limport imidlertid at ville stige meget markant i forhold til 1997. EU’s st¿leksport vil derimod fortsat v»re for nedadg¿(cid:220) ende i andet halv¿r af 1998, da den interne eftersp(cid:192)rgsel skal tilfredsstilles, og konkurrencen p¿ verdensmarkedet sk»rpes. For 1998 som helhed vil eksporten derfor falde, samtidig med at et tilfredsstillende niveau fastholdes. I lyset af den langsigtede udvikling p¿ de internationale markeder og de forventede f»rre muligheder internt i EU og eksternt, is»r p¿ grund af ibrugtagning af ny i underskudsomr¿derne, opfordrer Kommis(cid:220) kapacitet sionen derfor endnu engang EU(cid:220)industrioperat(cid:192)rerne til at udvise investerings(cid:220) og handelsstrategier, s¿ de gode forhold, der efterh¿nden er opbygget p¿ EU(cid:220)markedet, kan bevares p¿ l»ngere sigt. Der mindes om, at de har kostet dyrt b¿de (cid:192)konomisk og besk»ftigelsesm»ssigt. tilbageholdenhed i deres Kommission er for sin del parat til at benytte de eksiste(cid:220) rende handelspolitiske instrumenter for at forhindre, at ikke n»rmere bestemte overholder truer EU(cid:220)st¿lmarkedets forholdsvis sunde vilk¿r. tredjelandeeksport(cid:192)rer, handelsregler, internationale som de 2. 3. 2. (cid:217)Verdens(cid:192)konomien i 1998 Mellem ultimo 1997 og primo 1998 n¿ede verdens(cid:192)ko(cid:220) nomien toppen af den (cid:192)konomiske cyklus og herefter ventes et langsomt omsving som f(cid:192)lge af krisen i Asien og den aftagende v»kst i USA, som imidlertid opvejes noget af det mere udbredte opsving i Europa. Det gunstige etersp(cid:192)rgsels(cid:220) og prisniveau i EU og forh(cid:192)(cid:220) jelsen af priserne har haft en gunstig virkning p¿ over(cid:220) skudsudbuddet fra nogle tredjelande og har f(cid:192)rt til en uventet stigning i importen, mens behovet for at tilfreds(cid:220) stille en stabil intern eftersp(cid:192)rgsel og tilpasninger som Europa vil s¿ledes v»re den vigtigste st(cid:192)ttepille for v»kst globalt set, selv om det internationale milj(cid:192) ikke vil v»re s¿ gunstigt som i 1996/97. I USA, som i h(cid:192)jere grad 25. 7. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 233/9 m»rker efterd(cid:192)nningerne af krisen i Asien, ventes den konjunkturbetonede afd»mpning i (cid:192)konomien at blive mere udbredt, selv om krisen virker bremsende p¿ infla(cid:220) tionen. Da de recessions(cid:220)truede lande i Asien m¿ fore(cid:220) tage de n(cid:192)dvendige tilpasninger, vil Asien opleve en markant nedgang i den (cid:192)konomiske aktivitet p¿ baggrund af den svage japanske v»kst og til trods for den kinesiske (cid:192)konomis stabiliserende rolle. Hvad ang¿r verdensst¿lmarkedet vil b¿de eftersp(cid:192)rgslen og produktionen v»re let vigende i forhold til deres respektive 1997(cid:220)niveauer. Omledningen af visse handels(cid:220) str(cid:192)mme p¿ grund af krisen i Asien og idrifts»tning af ny kapacitet i regioner med st¿lunderskud ventes imid(cid:220) lertid at f¿ v»sentlige konsekvenser for handlen i de enkelte geografiske omr¿der. 2. 3. 2. 1. (cid:217)USA opsvinget i investeringer og i det interne forbrug stadig lader vente p¿ sig. Sk(cid:192)nt st¿lproduktionen er faldet, vil den svage inden(cid:220) landske eftersp(cid:192)rgsel og de f»rre afs»tningsmuligheder for st¿l i regionen kunne f(cid:192)re til, at der udbydes mere japansk st¿l p¿ verdensmarkedet. 2. 3. 2. 3. (cid:217)Kina og Syd(cid:192)stasien i de syd(cid:192)stasiatiske Den gennemsnitlige v»kst landes (cid:192)konomier vil v»re betydeligt lavere i 1998, med st(cid:192)rre eller mindre udsving i de enkelte lande. Smertefulde men n(cid:192)dvendige omstruktureringer er iv»rksat for at im(cid:192)deg¿ krisen. Den (cid:192)konomiske ekspansion i USA ventes gradvist at aftage, og v»kstraten for 1998 ansl¿s til 2,5(cid:216)% mod 3,8(cid:216)% i 1997. Forbruget af st¿l ventes at falde kraftigt i ¿r og st¿lpro(cid:220) duktionen vil stige ganske svagt. Hvad ang¿r samhandlen viser dette sig i form af et betydeligt fald i importen. Der vil fortsat v»re gang i investeringer, bilproduktion og byggeaktivitet, og de spiller endnu engang en vigtig rolle i ¿rets forventede v»kst. St¿lforbruget vil s¿ledes fortsat vokse, men efter at ny produktionskapacitet s»ttes i drift ventes produktions(cid:220) stigningen at medf(cid:192)re et lavere importbehov for st¿lpro(cid:220) dukter. Det kan ikke udelukkes at dollarkursen, som har v»ret en fordel for det overskydende internationale udbuds afs»tningsmuligheder efter begivenhederne i Asien, vil f(cid:192)re til et st(cid:192)rre amerikansk handelsunderskud med visse lande og ugunstigt p¿virke EU’s st¿leksport til det ameri(cid:220) kanske marked. 2. 3. 2. 2. (cid:217)Japan Kinas (cid:192)konomi p¿virkes af de foranstaltninger, rege(cid:220) ringen har truffet for at styre (cid:192)konomien og modernisere strukturerne, og er stadig inde i en periode med gunstige konjunkturer - yuan’ens stabilitet udg(cid:192)r dog et usikker(cid:220) hedselement. Den (cid:192)konomiske v»kst, i 1997 udgjorde ca. 9(cid:216)% vil falde lidt til 8(cid:216)% i 1998. V»ksten holdes fortsat oppe af byggeri(cid:220) og anl»gsinvesteringerne. Det kinesiske st¿lforbrug ventes at stige igen i ¿r parallelt med st¿lprduktionen, s¿ der vil ikke v»re de store foran(cid:220) dringer i landets st¿lunderskud. som 2. 3. 2. 4. (cid:217)Latinamerika latinamerikanske landes (cid:192)konomier er i en De meget gunstig udvikling, selv om den asiatiske krise vil medf(cid:192)re en vis eksportnedgang landes vedkommende. Gennemsnitsv»kstraten for de latiname(cid:220) rikanske lande sk(cid:192)nnes i 1998 alligevel at andrage ca. 3(cid:220)4(cid:216)%. for nogle inde Den (cid:192)konomiske v»kst i 1998 at forblive svag, mellem 0,5(cid:216)% og 1,0(cid:216)%, hvilket sandsyn(cid:220) ligvis for¿rsager en yderligere stigning i handelsover(cid:220) skuddet med udlandet. i Japan forventes Regionens st¿lforbrug ventes at vokse med 3(cid:216)% i 1998 og n¿ op p¿ omkring 28 mio. tons. Tilliden til landets (cid:192)konomiske udsigter er tydeligvis faldende, med undtagelse af de industrier med st(cid:192)rst eksportaktiviteterne, da mulighed at udnytte for Urolighederne i Asien medvirker til en faldende st¿leks(cid:220) port fra de latinamerikanske lande, mens deres import vil vokse betydeligt. Landenes samlede st¿lhandelsoverskud ventes f(cid:192)lgeligt at falde til ca. 8 mio. tons i ¿r, dvs. 5(cid:216)% under 1997(cid:220)niveauet. C 233/10 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 25. 7. 98 2. 3. 2. 5. (cid:217)De central(cid:220) og (cid:192)steurop»iske lande og SNG(cid:220)repub(cid:220) likkerne landes Forbedringen af de central(cid:220) og (cid:192)steurop»iske (cid:192)konomier bliver stadig mere tydelig, og den genopret(cid:220) ning der iv»rksattes i 1994 har siden 1996 bevirket konstant BNP(cid:220)v»kst. Inden for st¿lindustrien har indskr»nkningen af de lokale markeder p¿ grund af den store overskydende st¿lproduktion gjort det n(cid:192)dvendigt at s(cid:192)ge eksterne afs»tningsmuligheder. I andet halv¿r af 1998 vil selv en ventet stigning i det interne forbrug ikke kunne opsuge produktionsfrem(cid:220) gangen. Tabet af et af de internationale markeder risi(cid:220) af kerer derfor C˘E(cid:220)landenes overskudsproduktion af st¿l til de euro(cid:220) p»iske markeder. at omdirigere st(cid:192)rre del en langsom forbedring af de (cid:192)konomiske Der sker en forhold i Rusland efter reformernes iv»rks»ttelse, og den (cid:192)konomiske v»kst bliver mere udtalt i 1998, selv om den ikke ventes at overstige 1(cid:216)%. Inden for jern(cid:220) og st¿lsektoren ventes st¿lproduktionen at stige i 1998 efter tilbagegangen i 1997, og det interne st¿lforbrug sk(cid:192)nnes at vokse 2(cid:216)%. Hvad ang¿r st¿lsamhandlen ser eksporten ud til at ville falde svagt i 1998, da den store m»ngde halvfabrikata, der blev eksporteret i 1997 s»rligt til de asiatiske lande, vil f¿ vanskeligt ved at finde andre markeder. Den (cid:192)konomiske situation i Ukraine ser ikke ud til at v»re i bedring, og landets BNP registrerede et fald p¿ 3(cid:216)% i 1997. tvivl p¿virke markedet for flade produkter ugunstigt, selv om f(cid:192)rste kvartals priser har kunnet udskydes eller i nogle tilf»lde forh(cid:192)jes for leveringer i andet kvartal. Nyheden om et st(cid:192)rre udbud til lav pris risikerer nemlig i de kommende m¿neder at medf(cid:192)re et tendensomsving for priserne p¿ flade produkter. investeringsopsvinget forbedres EU(cid:220)forbruget af Med lange produkter. Den gunstige situation internt i EU kan imidlertid ikke kompensere for tabene, der f(cid:192)lger af f»rre eksportmuligheder. Som det er tilf»ldet med de flade produkter, konstateres der dog et vist prispres, is»r fordi skrotpriserne allerede er faldende. Eksportned(cid:220) gangen og stigningstendensen i b¿de importen og lagrene er faktorer, der ikke taler for en varig stabilisering af priserne inden for sektoren. Der er i (cid:192)vrigt allerede konstateret nogle prisfald p¿ rundt betonst¿l og valstr¿d til betonst¿lm¿tter, mens der for de andre produkter blot er tale om en stabilisering p¿ de nuv»rende prisniveauer. 2. 5. (cid:217)TENDENSERNE FOR DE ENKELTE PRODUKTER Flade produkter -(cid:217)Varmvalsede coils tilfredsstillende, Eftersp(cid:192)rgslen fra de vigtigste sektorer, der forbruger lagerbeholdnin(cid:220) varmvalsede coils, er gerne er normale, og leveringerne er for opadg¿ende. Der kan imidlertid konstateres en let ordrenedgang i forhold til ultimo 1997 og primo 1998, som kan tilskrives den bem»rkelsesv»rdige stigning i importen fra tredje(cid:220) lande. Situationen er sandsynligvis en f(cid:192)lge af oml»g(cid:220) ningen af nogle handelsstr(cid:192)mme til de europ»iske markeder, og hvis f»nomenet bliver mere udbredt i de kommende m¿nede, risikerer det faktisk at destabilisere de interne priser. St¿lproduktionen sk(cid:192)nnes at blive reduceret i 1998, hvilket tilskrives en meget svag indenlandsk eftersp(cid:192)rgsel og mindre favorable eksportmuligheder. -(cid:217)Koldvalset plade 2. 4. (cid:217)PRISUDVIKLINGEN Priserne p¿ flade produkter er steget gradvist siden de sidste m¿neder af 1996, men uds»ttes nu for et vist pres i de fleste EU(cid:220)lande. Sk(cid:192)nt den interne eftersp(cid:192)rgsel er sund, er der stigende tegn p¿ nogen usikkerhed med hensyn til prisudviklingen for disse produkter i l(cid:192)bet af andet halv¿r af 1998. Selv om der p¿ nuv»rende tids(cid:220) punkt sker meget lidt hvad ang¿r udviklingen i importen fra Asien, med undtagelse af den omtalte koncentration om det italienske marked, er det alligevel konstateret, at EU(cid:220)industrien tidligere udnytter eksportmulighederne. Desuden vil den m»rk(cid:220) bare stigning i importen af produkter til lav pris uden stadig mindre grad end i Aktiviteten blandt de store aftagere som f. eks. bilindu(cid:220) strien og producenter af r(cid:192)r er inde i et stabilt leje, og st¿leftersp(cid:192)rgslen forbliver p¿ et meget fint niveau. Der kan spores en lageropbygningstendens, selv om den ikke giver anledning til nogen bekymring p¿ nuv»rende tids(cid:220) punkt. Den kraftige importv»kst, is»r p¿ de italienske og spanske markeder, og meddelelsen om st(cid:192)rre import(cid:220) m»ngder p¿ hele EU’s marked kan derimod p¿virke priserne ugunstigt i andet halv¿r af 1998. -(cid:217)Overtrukket plade Situationen inden for denne sektor er ganske us»dvanlig, idet der i flere m¿neder har v»ret en meget kraftig efter(cid:220) sp(cid:192)rgsel efter galvaniseret plade fra bilindustrien, men 25. 7. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 233/11 ogs¿ gradvist fra byggesektoren. Sk(cid:192)nt der er taget ny kapacitet i drift og kapacitetsudnyttelsen er meget h(cid:192)j, er udbuddet af disse produkter utilstr»kkeligt til at d»kke eftersp(cid:192)rgslen. det. Priserne p¿ rundt betonst¿l er s¿ledes p¿ vej nedad igen, selv om der parallelt viser sig samme tendens for skrotpriserne. For elektroforzinket plade er der tale om en lignende situation, men faldet i eksporten til Syd(cid:192)stasien og den ventede importstigning risikerer at ud(cid:192)ve et negativt pres p¿ priserne i ¿rets anden halvdel. -(cid:217)K v a r t o p l a d e For kvartoplade er situationen i (cid:192)jeblikket s»rdeles god b¿de p¿ det europ»iske marked og p¿ verdensmarkedet Den kraftige eftersp(cid:192)rgsel, is»r fra sektoren for svejsede r(cid:192)r med stor diameter, og den nuv»rende stabile dollar(cid:220) kurs begrunder en vis optimisme med hensyn til den fremtidige udvikling p¿ omr¿det - i det mindste indtil ¿rets udgang. Den gode situation for (cid:192)jeblikket kan imidlertid delvist risikere at blive undermineret af v»ksten i importen fra tredjelande. Lange produkter -(cid:217)Sv»re profiler og st¿lbj»lker Eftersp(cid:192)rgslen efter disse produkter stabiliserede sig p¿ et meget h(cid:192)jt niveau indtil de f(cid:192)rste m¿neder af 1998 takket v»re favorable klimaforhold i vinterperioden. Der er dog en tendens til lageropbygning blandt de lagerf(cid:192)(cid:220) rende forhandlere, som sammen med den konstante importv»kst risikerer at have en ugunstig indvirkning p¿ priserne p¿ st¿lbj»lker i ¿rets anden halvdel. -(cid:217)V a l s t r ¿ d P¿ verdensplan »ndres de traditionelle handelsstr(cid:192)mme for lavkvalitetsst¿l som f. eks. valstr¿d til svejsede m¿tter, is»r hvad ang¿r produkter fra C˘E(cid:220)landene og Tyrkiet. EU(cid:220)industrien ber(cid:192)res indirekte af disse »ndringer, og markedet oplever i (cid:192)jeblikket et udbudsoverskud, som allerede har p¿virket priserne negativt. En stabil efter(cid:220) sp(cid:192)rgsel fra bil(cid:220) og maskinindustrierne samt fra eksport(cid:220) markederne betyder, at situationen for h(cid:192)jkvalitetsst¿l er langt bedre. -(cid:217)Rundt betonst¿l Den kombinerede effekt af en svagere eftersp(cid:192)rgsel, stigende import og begr»nsede eksportmuligheder har i (cid:192)jeblikket en ugunstig effekt p¿ den nyligt forbedrede ligev»gt mellem udbud og eftersp(cid:192)rgsel p¿ EU(cid:220)marke(cid:220) -(cid:217)H a n d e l s s t ¿ l Takket v»re et lavere udbud ved ¿rets begyndelse er situationen for disse produkters vedkommende stabil og afbalanceret b¿de med hensyn til lagre og priser. Gene(cid:220) relt er investeringsfremgangen i EU et positivt element i forbindelse med den ventede stigning i priser og efter(cid:220) sp(cid:192)rgsel efter handelsst¿l i andet halv¿r. 2. 6. (cid:217)R¯ST¯LSBALANCE FOR ANDET HALV¯R AF 1998 OG FOR HELE 1998 Eksporten har holdt sig p¿ et stabilt niveau ogs¿ i 1997 til trods for begivenhederne i Asien, og har bidraget kraftigt til ekspansionen i EU’s (cid:192)konomi, som dog frem(cid:220) over ventes at kunne drage st(cid:192)rre fordel af mere favo(cid:220) rable interne faktorer. Det kraftige opsving i EU har bevirket st(cid:192)rre dynamik inden for de vigtigste st¿lforbrugende sektorer, som har trukket en endnu ret s¿ markant forbrugsfremgang i f(cid:192)rste halv¿r af 1998. Det har mere end opvejet de vigende eksportordrer. Den gradvis forbedring af forholdene p¿ EU’s st¿l(cid:220) marked siden udgangen af 1996 har imidlertid bevirket en meget markant voksende import is»r fra starten af 1998 og har medvirket til lageropbygning navnlig hos nogle forbrugere. I l(cid:192)bet af andet halv¿r ventes en vis stabilisering af akti(cid:220) viteterne i de enkelte sektorer, som kan give sig udslag i et let faldende st¿lforbrug i forhold til det udm»rkede niveau i samme periode af 1997. For hele ¿ret vil st¿lfor(cid:220) bruget vokse lidt mindre end i f(cid:192)rste halv¿r af 1998. P¿ denne baggrund forventes det faktiske st¿lforbrug i andet halv¿r af 1998 (som angivet i tabellerne) at n¿ op p¿ 73 mio. tons dvs. 2(cid:216)% lavere end samme periode af 1997, mens det sk(cid:192)nnede forbrug ventes at falde med 0,6(cid:216)% til 75 mio. tons. Da importen af st¿l i denne periode ventes yderligere at stige m»rkbart og eksporten at falde med omkring 11,8(cid:216)%, kan balanceproduktionen ansl¿s til 78 mio. tons, hvilket svarer til et fald p¿ 2,5(cid:216)% i forhold til samme halv¿r 1997. C 233/12 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 25. 7. 98 I lyset af udviklingen i f(cid:192)rste halv¿r og den forventede udvikling i andet halv¿r forventes det faktiske st¿lforbrug i hele 1998 at andrage 155 mio. tons, mens det sk(cid:192)nnede forbrug ansl¿s til 158 mio. tons svarende til en stigning p¿ henholdsvis 3,5(cid:216)% og 4,8(cid:216)% i forhold til ¿ret f(cid:192)r. EU(cid:220)importen ventes igen at vokse med cirka 25,9(cid:216)% og eksporten endnu at falde med 12,1(cid:216)%. P¿ denne baggrund kan EU’s st¿lproduktion i 1998 ansl¿s til 162 i mio. tons, hvilket svarer til en stigning p¿ 1,6(cid:216)% forhold til 1997. 3. (cid:217)(cid:216) R¯MATERIALER 3. 1. (cid:217)SKROT En st(cid:192)rre produktionsandel hos de elektriske st¿lv»rker har bidraget til en stabil eftersp(cid:192)rgsel efter skrot i Europa og USA. i den Nogle us»dvanlige str(cid:192)mninger internationale skrothandel, hvor betydelige m»ngder skrot nogle gange handles p¿ bestemte markeder, har dog gradvist frem(cid:220) kaldt et midlertidigt overskydende udbud, selv p¿ de markeder hvor eftersp(cid:192)rgslen var meget stabil. Situa(cid:220) tionen, som er en direkte eller indirekte f(cid:192)lge af nedgangen i de asiatiske landes skroteftersp(cid:192)rgsel, har medf(cid:192)rt et prisfald p¿ skrot i n»sten alle verdens geogra(cid:220) fiske regioner. I de kommende m¿neder ventes der ikke n»vnev»rdige »ndringer p¿ det skrotmarked, da udbuddet hurtigt tilpasser sig eftersp(cid:192)rgslen. Der ventes derfor ikke noget tendensomsving hvad ang¿r skrotpri(cid:220) serne p¿ meget kort sigt. internationale 3. 2. (cid:217)JERNMALM Den kraftige v»kset i verdensproduktionen af jernmalm og en mere udbredt tendens til anvendelse af forreduce(cid:220) rede produkter var drivkraften bag rekordproduktionen af jernmalm i 1997. I forhold til 1996 udviste handlen med dette r¿materiale s¿ledes st»rk v»kst. V»ksten var s¿ kraftig, at behovet for at tilpasse udbud og efter(cid:220) sp(cid:192)rgsel i en periode for¿rsagede leveringsforsinkelser bl. a. p¿ grund af transportproblemer. I de f(cid:192)rste m¿neder af 1998 er eftersp(cid:192)rgslen p¿ verdens(cid:220) plan forblevet stabil med en svag tendens til prisstig(cid:220) ninger, sk(cid:192)nt der for ¿ret som helhed ventes vigende priser p¿ grund af en sk(cid:192)nnet forbrugsnedgang i flere asiatiske lande. samtidig med, at infrastrukturen til transport af minepro(cid:220) dukter forbedres. 3. 3. (cid:217)JERNLEGERINGER Den vedvarende eftersp(cid:192)rgsel efter jernlegeringer i EU, som indfandt sig i andet halv¿r af 1997, er blevet fast(cid:220) holdt i f(cid:192)rste halv¿r af 1998. En st(cid:192)rre v»kst i udbuddet end i eftersp(cid:192)rgslen skaber dog et vist prispres, som alle(cid:220) rede kan ses for ferrosiliciums og ferrosiliciummangans vedkommende. Markedet for jernlegeringer forventes ikke at »ndre sig i andet halv¿r af 1998, idet eftersp(cid:192)rgslen og udbuddet p¿regnes at stige parallelt, s¿ledes at der ikke vil kunne forekomme st(cid:192)rre prisudsving. 3. 4. (cid:217)TIN, ZINK OG NIKKEL Produktionen af tin i 1997 er steget en smule sammen(cid:220) lignet med 1996. Det sk(cid:192)nnede forbrug af dette r¿mate(cid:220) riale ser derimod ikke ud til at have »ndret sig i samme periode. I 1998 forventes en stabil tineftersp(cid:192)rgsel drevet af gode konjunkturer i Europa og Nordamerika, og til trods for krisen i Asien. Siden januar er priserne p¿ dette r¿materiale steget med ca. 12(cid:216)% og for ¿ret som helhed ventes tin som et af de f¿ r¿materialer at opleve en positiv pristrend. Verdensforbruget af zink, der i 1998 sk(cid:192)nnes at ligge p¿ niveau med 1997(cid:220)forbruget, ventes at stige ganske svagt med 0,6(cid:216)% og s¿ledes n¿ op p¿ ca. 7,8 mio. tons. P¿ EU(cid:220)markedet ventes en lidt mere positiv udvikling. Den globale zinkproduktion sk(cid:192)nnes at ville vokse med 3,3(cid:216)% i 1998. Efter rekordniveauerne i 1997 vil et dyk i eksporten fra de (cid:192)stlige lande og is»r Kina bevirke et lavere overskudsudbud i de vestlige lande. Priserne p¿ zink har v»ret svingende, efter at de n¿ede deres h(cid:192)jeste punkt i august 1997. Der ventes ikke de store prisudsving i andet halv¿r af 1998, og det kan endda ikke udelukkes, at et forventet st(cid:192)rre udbud p¿ markedet som f(cid:192)lge af lagernedbrydningstendensen f(cid:192)rer til et let prisfald. Med de voksende forsyningsbehov p¿ markedet fort(cid:220) s»tter producenterne med at tilpasse udbuddet ved at for pellets (cid:192)ge kvaliteten og produktionskapaciteten De seneste data fra Den Internationale Nikkelunders(cid:192)(cid:220) gelsesgruppe viser en produktionsfremgang for nikkel p¿ 5,7(cid:216)% og en forbrugsstigning p¿ 7,2(cid:216)% i 1997. Forbrugs(cid:220) 25. 7. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 233/13 stigningen tilskrives prim»rt den kraftige produktions(cid:220) v»kst for rustfrit st¿l. Det faldende forbrug i Asien forventes udlignet af et st(cid:192)rre forbrug i USA og Europa, s¿ledes at der indtil ultimo 1998 vil v»re relativ ligev»gt mellem udbud og eftersp(cid:192)rgsel efter nikkel. Nikkelpriserne ventes at fors»tte deres vigende trend indtil ¿rets udgang trods reduktionen i Ruslands eksport. 4. BESK`FTIGELSE Takket v»re de gode konjunkturer er forholdene for jern(cid:220) og st¿lindustrien i (cid:192)jeblikket gunstige, og dette indvirker ogs¿ p¿ besk»ftigelsen i form af f»rre jobned(cid:220) sk»ringer end tidligere. If(cid:192)lge de seneste sk(cid:192)n vil nettotabet af arbejdspladser i 1998 udg(cid:192)re ca. 8(cid:216)000 arbejdspladser, et tal som afspejler en vis stabilitet, der allerede konstateredes i 1997. Det viser, hvor meget situationen har forbedret sig i forhold til krise¿rene; i perioden 1992(cid:220)1996 ber(cid:192)rte jobnedsk»(cid:220) ringerne gennemsnitligt 26(cid:216)000 arbejdstagere om ¿ret i hele EU. Tyskland kan imidlertid fortsat opleve en kraftig besk»f(cid:220) tigelsesnedgang som f(cid:192)lge af virksomhedssammenl»g(cid:220) ninger og rationaliseringer, og det samme g»lder for Spanien, hvor den sidste omstruktureringsplan udl(cid:192)ber i ¿r, og for Det Forenede Kongerige af forskellige ¿rsager. Virksomhedskoncentrationer og ny teknologi kan for fremtiden f(cid:192)re til flere besk»ftigelsesm»ssige justeringer inden for jern(cid:220) og st¿lindustrien, som vil kr»ve nye sociale st(cid:192)tteforanstaltninger. ved hj»lp Tidligere er s¿danne tilpasninger af arbejdsstyrken blevet gennemf(cid:192)rt f(cid:192)rtidspensionsordninger, af hvorved virksomhederne hurtigt og kraftigt har kunnet nedsk»re antallet af besk»ftigede. Denne foranstaltning benyttes nu i mindre grad. Som ¿rene er g¿et, har f(cid:192)rtidspensionsordninger, som har v»ret en bl(cid:192)d m¿de at tr»kke arbejdstagere v»k fra arbejdsmarkedet, vist sig meget dyre/belastende. Dertil kommer, at alderspyramiden i virksomhederne g(cid:192)r, at det ikke l»ngere er muligt hurtigt at nedsk»re arbejds(cid:220) styrken udelukkende gennem »ldre medarbejderes afgang. I flere medlemsstater benytter man sig derfor oftere af alternative ordninger. Nogle regeringer har s¿ledes valgt at f(cid:192)lge Frankrigs eksempel med nye ordninger som f. eks. (cid:176)gradvis f(cid:192)rtids(cid:220) pension(cid:133), hvorved virksomhederne kan nedsk»re den samlede arbejdstid. Dermed bevares de »ldre medarbej(cid:220) deres viden og ekspertise, uden at det er n(cid:192)dvendigt at skille sig af med de yngre medarbejdere. Med den h(cid:192)je arbejdsl(cid:192)shed er det nemlig ikke sikkert, at de hurtigt vil finde et nyt job. Kommissionen vil forts»tte sin socialpolitik inden for denne sektor for de arbejdere, der endnu ber(cid:192)res af omstruktureringer og anl»gslukninger. Med undtagelse af st(cid:192)tte til erhvervsuddannelse og selvst»ndig besk»fti(cid:220) gelse, som kan medfinansieres via Socialfonden, vil samt(cid:220) lige andre foranstaltninger i henhold til de bilaterale aftaler om omstillingsst(cid:192)tte i henhold til EKSF(cid:220)traktatens artikel 56, stk. 2, litra b), forts»tte indtil EKSF(cid:220)trakta(cid:220) tens udl(cid:192)b i 2002. For 1998 er der p¿ EKSF(cid:220)budgetforslaget afsat 70 mio. ECU til den almindelige omstillingsst(cid:192)tte inden for kul(cid:220), jern(cid:220) og st¿lindustrien. C 233/14 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 25. 7. 98 Tabel 1 R¿st¿l - udbud og eftersp(cid:192)rgsel(cid:216)(˛) EU(cid:216)15 Brugernes beregnede forbrug(cid:216)(a) Bev»gelser i handelslagre(cid:216)(b) Beregnede forbrug Import EU 15 Eksport EU 15 Bev»gelser i producentlagre Produktion 1995 1996 142,0 139,4 +(cid:216)3,0 145,0 17,0 22,7 +(cid:216)5,0 155,7 (cid:134)(cid:216)4,0 135,4 12,2 28,0 (cid:134)(cid:216)4,0 147,2 Endelige tal F(cid:192)rste halv¿r 1997 Sk(cid:192)n Prognose (mio. tons) Andet halv¿r 1997 (R1) 1997 (R1) Andet halv¿r 1998 (R2) Andet halv¿r 1998 1998 75,3 0,0 75,3 6,9 12,0 (cid:134)(cid:216)1,0 79,4 74,5 149,8 82,0 73,0 155,0 +(cid:216)1,0 75,5 7,4 11,9 0,0 80,0 +(cid:216)1,0 150,8 14,3 23,9 (cid:134)(cid:216)1,0 159,4 +(cid:216)1,0 +(cid:216)2,0 83,0 10,0 10,5 75,0 8,0 10,5 +(cid:216)3,0 158,0 18,0 21,0 +(cid:216)0,5 +(cid:216)0,5 +(cid:216)1,0 84,0 78,0 162,0 (˛)(cid:217)(cid:218)Omregningsfaktor for f»rdigprodukter i r¿st¿l: 1,11. (R1) Reviderede sk(cid:192)n p¿ grundlag af endelige tal. (R2) Delvist reviderede tal. (a) Aggregatet n»rmer sig det faktiske forbrug. Det omfatter bev»gelser i handelslagrene i alle lande med undtagelse af Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Benelux og i forbrugernes lagre. Bev»gelserne i handelslagrene i Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Benelux. (b) Tabel 2 Aktivitetsindikatorer - EU 12(cid:216)(˛) (ikke s»sonkorrigerede) Perioder Sektorer Andet halv¿r 1998 II/1997(cid:216)=(cid:216)100 Andet halv¿r 1997 II/1996(cid:216)=(cid:216)100 1998 1997(cid:216)=(cid:216)100 1997 1996(cid:216)=(cid:216)100 Jern(cid:220) og metalvareindustrien Maskinindustrien Elektroindustrien Bilindustrien Transportmiddelindustrien i (cid:192)vrigt Bygge(cid:220) og anl»gsvirksomhed 104,8 104,1 103,8 104,0 107,7 101,2 105,7 106,6 107,1 108,4 111,7 99,6 103,8 105,9 104,7 105,1 106,3 100,8 104,6 105,1 105,7 106,8 111,9 100,1 (˛)(cid:217)P¿ grund af manglende udgangstal for st¿lforbruget pr. sektor i Finland, Sverige og ˘strig g»lder disse tal kun den forventede udvikling i EU(cid:216)12. Disse sk(cid:192)n over aktivitetsniveauet i forskellige st¿lforbrugende sektorer fremkommer ved v»gtning af de nationale data fra repr»sentative brancheorga(cid:220) nisationer inden for de st¿lforbrugende sektorer. Da der mangler tal fra en r»kke lande, er tallene delvist baseret p¿ sk(cid:192)n. Kilde: Kommissionens data. 25. 7. 98 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende C 233/15 Tabel 2a Tendenser i de st¿lforbrugende industrier i de st(cid:192)rste medlemsstater(cid:216)(˛) (Aktivitetsindikatorer(cid:216)(ˇ)) Medlemsstat Tyskland Frankrig Italien Det Forenede Kongerige Spanien Sektor/Index II/1998 1998 II/1998 1998 II/1998 1998 II/1998 1998 II/1998 1998 Jern(cid:220) og metalvare(cid:220) industrien 103,0 104,0 102,8 104,3 Maskinindustrien 105,0 106,0 101,9 104,8 Elektroindustrien 104,3 105,0 101,9 102,8 Bilindustrien 104,9 105,0 102,8 104,7 Transportmiddelindustrien i (cid:192)vrigt Bygge(cid:220) og anl»gsvirk(cid:220) somhed 101,0 101,0 109,1 109,1 100,0 99,5 101,0 101,0 - - - - - - (˛) Kilde: de nationale st¿lforbrugende brancheorganisationer. (ˇ)(cid:217)For det enkelte land: f(cid:192)rste kolonne: aktivitetsindikator for andet halv¿r 1998 (andet halv¿r 1997(cid:216)=(cid:216)100) anden kolonne: aktivitetsindikator for 1998 (1997(cid:216)=(cid:216)100). - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 101,0 111,5 110,2 105,0 112,4 103,1 Tabel 3 `ndringer i st¿lindustriens arbejdsstyrke (l»rlinge medregnet) Medlemsstat Arbejdsstyrke (i tusinde) (referencem¿ned) (seneste m¿ned)(cid:216)(˛) ˘strig Belgien Danmark Tyskland Gr»kenland Spanien Frankrig Finland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige Det Forenede Kongerige EU 15(cid:216)(ˇ) Kilde: Eurostat 12,7 (december 1996) 22,6 (december 1996) 1,2 (december 1996) 82,8 (februar 1997) 2,0 (december 1996) 23,0 (december 1996) 38,1 (januar 1997) 7,3 (december 1996) 0,4 (december 1996) 37,5 (december 1996) 4,9 (januar 1997) 12,2 (december 1996) 2,2 (december 1996) 13,6 (december 1996) 36,5 (december 1996) 12,5 (december 1997) 20,4 (december 1997) 1,2 (december 1997) 80,6 (februar 1998) 2,1 (december 1997) 22,8 (december 1997) 38,5 (januar 1998) 7,1 (december 1997) 0,4 (december 1997) 37,8 (december 1997) 4,3 (januar 1998) 12,1 (december 1997) 2,0 (december 1997) 13,6 (december 1997) 35,2 (december 1997) 299,6 (december 1996) 291,1 (december 1997) (˛)(cid:217)De senest foreliggende tal. (ˇ)(cid:217)Gennemsnittet er vejledende, da der ikke er tale om samme referenceperiode for alle landene. `ndring (%) (cid:134)(cid:216)1,6 (cid:134)(cid:216)9,7 0,0 (cid:134)(cid:216)2,7 +(cid:216)5,0 (cid:134)(cid:216)0,9 (cid:216)1,0 (cid:134)(cid:216)2,7 0,0 +(cid:216)0,8 (cid:134)(cid:216)12,2 (cid:134)(cid:216)0,8 (cid:134)(cid:216)9,1 (cid:216)0,0 (cid:134)(cid:216)3,6 (cid:134)(cid:216)2,8