title: Kommissionens rapport till rådet och Europaparlamentet om gemenskapens upp- och utlåning under 1997

eurovoc_concepts:
Community budget
Community loan
EIB loan
EU borrowing
New Community Instrument

text: •et** EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 03. 07. 1998 KOM(1998) 409 slutlig KOMMISSIONENS RAPPORT TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET OM GEMENSKAPENS UPP- OCH UTLÅNING UNDER 1997 INNEHÅLLSFÖRTECKNING INLEDNING 1. UPP- OCH UTLÅNINGSVERKSAMHETEN 1. 1. UPPLÅNINGSVERKSAMHETEN /. /. /. 1. 1. 2. 1. 1. 3. Den internationella finansiella omgivningen Taken för gemenskapens upplåning. Upplåningens utveckling 1. 2. UTLÅNINGEN INOM GEMENSKAPEN 1. 2. 1. 1. 2. 2. 1. 2. 3. 1. 2. 4. 1. 2. 5. 1. 2. 6. 1. 2. 7. Den europeiska investeringsefterfrågan Europeiska investeringsbanken (EIB) Europeiska investeringsfonden (EIF) EKSG Gemenskapens nya instrument (GN1) Euratom Gemenskapens finansiella stöd på medellång sikt 2. UTLÅNINGEN I TREDJE LAND 2. 1. ÖVERSIKT 2. 2. GEMENSKAPENS MAKROEKONOMISKA STÖD 2. 3. 2. 4. 2. 5. Betalningsbalansstöd. Kreditfacilitet till förmån för OSS EIB. s mål och prioriteringar Utlåningsverksamheten Riskdelning Samarbete med andra institut 2. 2. 1. 2. 2. 2. LÅN SOM OMFATTAS AV BESLUT 97/256/EG: LÄNDERNA i CENTRAL- OCH ÖSTEUROPA, MEDELHAVSOMRÄDET, LATINAMERIKA OCH ASIEN SAMT SYDAFRIKA 2. 3. 1. 2. 3. 2. 2. 3. 3. 2. 3. 4. LÄNDER SOM SKRIVIT UNDER LOMÉ-KONVENTIONEN 2. 4. 1. 2. 4. 2. ANDRA GEMENSKAPSINSTRUMENT 2. 5. 1. 2. 5. 2. Euratom Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) Översikt av låneutvecklingen Transaktioner med riskkapital från EIB 3. BUDGETKONSEKVENSER AV UTLÅNINGEN 3. 1. RÄNTESUBVENTIONER 3. 2. GARANTIER UR BUDGE TEN 3. 2. 1. 3. 2. 2. Tillämpningsområde Utestående garantier per den 31 december 1997 4. STATISTIKBILAGA 4 5 5 5 5 6 6 6 7 S K) // // 12 12 12 13 13 13 14 14 15 18 18 24 24 25 25 25 25 26 26 27 27 28 30 TABELLFOKTECKNING l-l Upplåning på de internationella marknaderna I -2 EIB:s ulläningsstruktur (tecknade län) - fördelning per land 1-3 EIF:s verksamhet sedan den upprättades- fördelning per land 1-4 EKSG-lån under 1997 I-5 Ställning för GNI-lån den 31 december 1997 2-1 Finansiering utanför gemenskapen under 1997 - sammanfattning 2-2 EIB:s utlåning i Central- och Östeuropa fördelat per land och sektor 2-3 EIB:s utlåning i Medelhavsländerna fördelat per land och sektor 2-4 EIB:s utlåning i Latinamerika och Asien fördelat per land och sektor 2-5 Andelen för PHARE och de IFI i EIB-finansierade projekt i Central- och Östeuropa 2-6 Andel för IFI i EIB-finansierade projekt i medelhavsländerna 2-7 Det ömsesidiga intresset i projekt i Latinamerika och Asien för vilka låneavtal tecknats under 1997 2-8 Tecknade EIB-Iån under 1997 i Central- och Östeuropa (Rådsbeslul 97/256/EG) 2-9 Tecknade EIB-Iån under 1997 i Medelhavsländerna (Rådsbeslut 97/256/EG) 2-10 Tecknade EIB-Iån under 1997 i Latinamerika och Asien (Rådsbeslut 97/256/EG) 3-1 Utestående garanterade lånebelopp per den 31 december 1997 4-1 Årlig utveckling för upp- och utlåningen i gemenskapen 1-2 Utestående gemenskapsupplåning 4-3 Gemenskapsupplåning under 1997, fördelad på valutor 4-4 Lån beviljade inom gemenskapen under 1996 och 1997, fördelat på sektor och låneinstrument 4-5 Lån beviljade av EIB i gemenskapen under 1996 och 1997, fördelat på ekonomiska mål 4-6 Den geografiska fördelningen av tecknade lån inom gemenskapen, 1996 och 1997 4-7 Fördelning av GNI-lån per land per den 31 december 1997 4-8 GNI-upplåning fördelad på valutor: utestående skuld per den 31 december 1997 4-9 Utbetalda räntesubventioner i gemenskapen inom ramen for de olika gemenskapsinstrumenten 1977-1997 4-10 Finansiellt stöd utanför gemenskapen som var i kraft eller avtalat den 31 december 1997 5 8 9 10 11 13 16 17 17 19 20 21 22 23 24 29 31 32 33 33 34 35 36 36 37 38 INLKDNING Enligt rådets beslut om gemenskapens nya instrument (GNI)1 och om låneinstrument 1. for forskning och finansiering inom ramen för Euratom2 skall kommissionen varje år informera rådet och Europaparlamentet om hur dessa instrument använts. Dessutom begärde Europa parlamentet i sin resolution om intensifiering av den politiska övervakningen av gemenskapens upp- och utlåning3 att verksamheterna inom Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG) och Europeiska investeringsbanken (EIB) skulle inkluderas. I rådets beslut nr 83/200/EEG (GNI III) och nr 87/182/EEG (GNI IV) föreskrivs vidare att det varje halvår skall läggas fram information om hur stor del av de godkända beloppstaken som utnyttjats. Kapitel 1 i denna rapport innehåller en redogörelse för hela denna verksamhet för är 1997, inklusive det andra halvåret 1997 för GNI. Sedan 1997 är kommissionen enligt ett rådsbeslut4 skyldig att årligen respektive var 2. sjätte månad underrätta rådet och Europaparlamentet om genomförandet av de EIB-lån som garanteras av gemenskapens budget i Medelhavsomrädet, i länderna i Latinamerika och Asien samt i Sydafrika. I avsikt att ge en innehåller denna rapport även en kort helhetsbild av EU. s åtgärder land i tredje sammanfattning av gemenskapens makrockonomiska stöd till tredje land, av EIB:s verksamhet i A VS-länderna och av EBRD:s verksamhet. i Central- och Östeuropa, i länderna Redogörelsen för denna verksamhet återfinns i kapitel 2 i denna rapport. I avsikt att uppfylla rådets och Europaparlamentets krav på information om och 3. kontroll över de åtaganden som belastar gemenskapens budget inom ramen för den verksamhet som har samband med gemenskapens upp- och utlåning, beskrivs i kapitel 3 budgetkonsekvenserna av de utbetalade räntesubventioner och de utestående garantier som beviljats förde ovannämnda läneinstrumenten. 1 2 3 4 Beslut 78/870/EEG, EGT L 298, 25. 10. 1978. Beslut 81/19/EEG, EGT L 37, 10. 2. 1981. Beslut 81/1013/EEG, EGT L 367, 23. 12. 1981. Beslut 82/169/EEG, EGT L 78, 24. 3. 1982. Beslut 83/200/EEG, EGT L 112, 28. 4. 1983. Beslut 87/182/EEG, EGT L 71, 14. 3. 1987. Beslut 77/270/Euratom, EGT L 88, 6. 4. 1977. Dok. PE/67134, EGT C 287, 9. 11. 1981. Beslut 97/256/EG, EGT L 102, 19. 4. 1997. 1. UPP- OCH UTLÅNINGSVERKSAMHETEN l. l. UlTlANINGSVEUkSAMIIETEN /. /. /. Den internationella finansiella omgivningen låg inflation, den uthålliga Under 1997 ökade den internationella finansieringsvolymen återigen betydligt efter den avsevärda ökningen 1996 och trots den finansiella kris i Sydostasien som har pågått sedan juli. Orsakerna bakom den höga aktivitetsnivån tillskrivs allmänt låga långfristiga räntor och förbättrade konjunkturutsikterna i Europa, samt positiva beslut rörande övergången till euron. Dessa faktorer har gynnat obligationsemissionerna, vilka under 1997 steg med 31 % inom OECD-området, efter en ökning med 5 6% under 1996. Euroobligationerna fortsätter likaledes att vara attraktiva. Emissionerna steg 1997 med 4 0% efter en ökning med över 6 4% under 1996. Även de internationella lånen ökade under 1997 ( + 2 6 % ), efter minskningen 1996 (se tabell 1-1). i USA och de tillväxten Den sanerade ekonomiska omgivningen och den låga nivån för de långfristiga nominella räntorna stimulerade upplåningen till fast ränta, vilken emitterats på fördelaktiga villkor, samt teckningarna av aktier som kan konverteras till obligationer. 1-1 Upplåning på de internationella marknaderna. 1. Gemenskapsorgan varav 1. 1 EKSG 1. 2 EG (1) 1. 3 Euratom 1. 4 EIB 2. OECD-lander (2) (fdrdelning per instrument) 2. 1 Emission av obligationer varav: euroobligationer 2. 2 Lan 3. Gemenskapsorganens emission av obligationer i % av OECD-landernas (miljarder ecu) 1990 12,5 1991 16,9 1992 15,7 1993 20,1 1994 15,2 1995 13,2 1996 18,0 1997 23,7 1. 1 0,4 -- 11,0 283,8 180,5 141,4 103,3 1,4 1,7 -- 13,7 340,1 240,2 200,5 99,9 1,5 1,2 -- 13,0 353,1 257,1 212,7 96,0 0,9 5,0 - 14,2 534,5 410,8 337,0 123,7 0,6 0,3 0,1 14,2 563,0 360,3 309,7 202,7 0,4 0,4 -- 12,4 643,2 357,3 283,9 285,9 0,3 0,1 - 17,6 833,6 0,5 0,2 -- 23,0 1 080,0 558,2 464,5 275,4 733,3 648,2 346,7 6,9 7,0 6,1 4,9 4,2 3,7 3,2 3,2 (1) (2) GNI + betalningsbalansstöd. Beräknat på grundval av den årliga genomsnittliga växelkursen för ecun. Kdlla: OECD och EG. 1. 1. 2. Taken för gemenskapens upplån ing För att förverkliga de mål i fördraget som avser gemenskapens territorium har kommissionen givits befogenhet att ta upp lån på kapitalmarknaderna. Dessa lån skall användas till att finansiera uppförande och förbättring av kärnkraftverk (Euratom:s tak f. n. : 4 miljarder ecu), till att finansiera investeringar som genomförs inom gemenskapen inom ramen för GNI (tak f. n. : 6,8 miljarder ecu), till att i enlighet med EKSG-fordraget främja produktionskapacitet eller omställning inom kol- och stålsektorn samt, i förekommande fall, till att finansiera lån till 5 medlemsstater med belalningsbalansproblem (tak: 14 miljarder ecu). 1 avsnittet for varje instrument anges det belopp som fortfarande är disponibelt i förhållande till denna auktoriserade upplåning. Inom ramen for avtal med tredje land har kommissionen befogenhet att ta upp lån för att finansiera finansiella stödprogram till förmån for länder i Central- och Östeuropa, i Afrika, Västindien och Stilla havsområdet (AVS), samt åtgärder inom ramen för Medelhavs protokollen. Europeiska investeringsbanken har såväl innanför som utanför unionen varit starkt involverad i finansieringen av gemenskapspolitik och prioriterade gemenskapsuppgifter, och detta i sådan utsträckning att dess upplåning utgör huvuddelen av gemenskapens upplåning. /. /. 3. Upplåningens utveckling I en allmänt sett mycket aktiv finansiell omgivning ökade gemenskapsorganens skuldemissioner med 31,7 % under 1997, efter att ha stigit med 36,4 % under 1996. Denna ökning beror både på EIB:s och EKSG:s emissioner och totala är emissionsbeloppet gemenskapsemissionernas andel av de obligationer som emitteras inom OECD-området oförändrad. Arbitrage mellan olika emissionsvalutor har spelat en mindre roll än tidigare i takt med en ökad monetär konvergens. Emissionsvalutorna avspeglar således i större utsträckning den lånevolym som tecknats i vart och ett av allokeringsländerna (för närmare uppgifter se tabell 4-3 i bilagan). innebär att det Sammantaget 23,7 miljarder uppgick ecu. till Den utestående upplåningen uppgick den 31 december 1997 till 120,22 miljarder ecu, vilket är en ökning med 10% jämfört med 1996. Denna ökning kan helt och hållet tillskrivas EIB:s verksamhet, medan utlåningen för de övriga gemenskapsinstrumenten har fortsatt den tillbakagång som i enlighet med rådets riktlinjer inleddes för några år sedan. ramen inom 1. 2. UTLÅNINGEN INOM GEMENSKAPEN 1. 2. 1. Den europeiska investeringsefterfrågan Efter den försvagning av aktiviteten som registrerades under 1996 har de ansträngningar att sanera de offentliga finanserna som gjorts av samtliga medlemsstater börjat ge resultat. Den reala BNP-tillväxten inom gemenskapen beräknas till 2,7 % för 1997, jämfört med 1,8 % under 1996. Den ekonomiska aktiviteten har underbyggts av en ökning i stigande takt av de reala investeringarna, vilka ökade med 4,5 %, jämfört med 3 % under 1996. Därmed uppgick de fasta investeringarna i löpande priser inom EU till ca 1 300 miljarder ecu. Den totala sysselsättningen har även börjat öka igen, vilket medgett en minskning av arbetslösheten (från 10,9 % till 10,7 % av den förvärvsaktiva befolkningen), Den finansiella krisen i Asien, vilken har drabbat den europeiska exporten, har endast i mycket liten omfattning påverkat den ekonomiska aktiviteten i gemenskapen. De farhågor beträffande de europeiska fordringarna i oktober/november (-15 %) har snabbt bytts ut mot en större tillförsikt och börskurserna har sedan dess ökat. i regionen som visade sig vid börsfallen 1. 2. 2. Europeiska investeringsbanken (ElB) 1997 beviljade Europeiska investeringsbanken, i en mer tillväxtvänlig makro- ekonomisk omgivning. Inn lor 23 miljarder ecu i Europeiska unionen, dvs. en ökning med 10% jämfört med 1996. Dessa län bidrog till att finansiera en investeringsvolym som kan uppskattas till 4,7 % av bruttoinvesteringarna inom unionen. Län har tecknats lor projekt i samtliga femton länder i unionen. Lånen i de tre nya medlemsstaterna ökade återigen i betydande utsträckning (+15 %). Som ett svar på den resolution om tillväxt och sysselsättning som antogs av Europeiska rådet i Amsterdam i juni 1997 (se EGT C 10, 15. 1. 1998) har banken och dess direktion utarbetat ett särskilt "Amsterdam-handlingsprogram". Det innehåller ett antal nya grepp, särskilt att EIB ställer riskkapital till förfogande för innovativa små och medelstora företag med goda tillväxtmöjligheter. Programmets syfte är dessutom att styra en del av bankens finansiering till arbetskraftsintensiva investeringar (hälsa och sjukvård, renovering av stadsmiljö, etc. ) eller (utbildning, miljö och transcuropeiska nät). Avsikten är att öka den förväntade finansieringen inom dessa sektorer med ca 10 miljarder ecu under perioden 1997-2000. framtidsinriktade investeringar till Den 31 december hade kontrakt lor 8X0 miljoner ecu redan tecknats, varav 730 miljoner ecu för projekt pä området för utbildning och hälsa och sjukvård samt 150 miljoner ecu inom ramen for det "särskilda fönster" som är avsett for små och medelstora foretag. strukturfondernas Vad gäller bankens traditionella verksamhet uppgick lånevolymen till förmån för regional utveckling till 14,6 miljarder ecu, dvs. 67 % av utlåningen. Lånen är starkt koncentrerade s. k. till sammanhållningsländerna (Portugal, Spanien, Grekland, Irland). Sedan reformen av strukturfonderna 1989 har det beviljats lån på 100 miljarder ecu till förmån för regional utveckling, vilket har lett till investeringar för ca 300 miljarder ecu. insatsområden. 4 miljarder gick ecu till de Finansieringen av kommunikationsinfrastruktur ökade från 6,5 miljarder till 8,8 miljarder, dvs. en ökning med 35 % jämfört med 1996. 6,9 miljarder ecu beviljades till transportinfrastruktur för järnvägar, motorvägsnät, lufttransport och extraordinära arbeten, framför allt de fasta förbindelserna över Stora balt och Öresund. Län till nät for telekommunikationer, i synnerhet för mobiltelefoni, ligger kvar pä en hög nivå ( 1,9 miljarder ecu). Stödet till de transcuropeiska näten (TEN) for transporter, energiöverföring och telekommunikation har fortsatt. Under de senaste fem åren har EIB ställt 42 miljarder till förfogande för att upprätta transeuropeiska nät och för att utvidga dem till angränsande länder. Det tecknade lånebeloppet till förmån för nio av de fjorton prioriterade transeuropeiska näten för transporter uppgick 1997 till 6,9 miljarder ecu. För sex av de sex prioriterade transeuropeiska näten för energi uppgick de tecknade lånen till 2 miljarder ecu. 1-2 EIB:s utlåningsstruktur (tecknade lån) - fördelning per land. mA miljoner ecu id&5 1996 1997 % miljoner ecu % miljoner ecu % miljoner ecu % Belgian Danmark Tyskland Grekland Spanlon Frankrike Irland Italien Luxemburg NederBnderna Osterrfce Portugal Finland Sverige Forenade kungariket Ovriga (artikel 18) Sa gemenskapen S:a utanfdr gemenskapen SUMMATtCKNAbeUN 615 850 2 408 535 3 012 2 477 291 3 100 5 400 90 1 110 60 15 2 455 261 17 682 2 246 3,1 4,3 12,1 2,7 15,1 12,4 1,5 15,6 0,0 2,0 0,4 5,6 0,3 0,1 12,3 1,3 88,7 11,3 665 825 2 715 525 2 818 2 207 327 3 435 79 319 242 1 232 179 273 2 244 519 18 604 2 806 3,1 3,9 12,7 2,5 13,2 10,3 1. 5 16,0 0,4 1,5 1. 1 5,8 0,8 1,3 10,5 2,4 86,9 13,1 19 928 100,0 21 410 100,0 657 688 3 022 721 2 553 2 509 189 4 121 0 766 490 1 294 302 846 2 386 402 2,8 3,0 13,0 3,1 11,0 10,8 0,8 17,7 0,0 3,3 2,1 5,6 1,3 3,6 10,3 1,7 20 946 90,1 2 294 23 240 9,9 100,0 1 140 737 3 518 730 2 716 2 721 207 3 517 96 398 555 1 350 401 925 3 765 184 22 958 3 244 4,4 2,8 13. 4 2,8 10,4 10,4 0,8 13,4 0,4 1. 5 2. 1 5,2 1,5 3,5 14,4 0,7 87,6 12,4 26 202 100,0 Långivning i syfte att skydda miljön ökade med 23 % jämfört med 1996. Av ett totalt belopp på 7,2 miljarder ecu avsåg långivningen i första hand hantering av vatten och avfall (3,1 miljarder ecu) och förbättring av stadsmiljö (2,4 miljarder ecu). Långivning på energiområdet (2,6 miljarder ecu) har i mycket stor utsträckning (1,6 miljarder ecu) avsett rationell energianvändning, såväl vad gäller transport och distribution av elektricitet och värme som omställning inom industrin. 1997 har karakteriserats av att långivningen till industriella ändamål och till små och medelstora företag åter ökat starkt (4,6 miljarder ecu), varav 2,5 miljarder gått till individuella projekt för att förbättra gemenskapsindustrins internationella konkurrenskraft. De utestående globallånen har gjort det möjligt att låna ut till ca 13 000 små och medelstora företag, varav två tredjedelar är belägna i stödområden (se tabell 4-5). 1. 2. 3. Europeiska investeringsfonden (EIF) A) EIF:s verksamhet inom ramen for det privata-offentliga partnerskapet EIF är en internationell institution som verkar inom ramen for ett partnerskap mellan offentliga och privata aktörer, nämligen LIB, Europeiska kommissionen och 76 finansiella institut från EU:s samtliga medlemsstater. EIF verkar på marknadsmässiga villkor i samarbete med banker och andra finansiella institut. Den är inte ett kreditinstitut utan en inrättning som garanterar lån, framför allt de som beviljas inom ramen för programmet for transeuropeiska nät (TEN) och för att finansiera små och medelstora företag. TEN-programmet består av infrastruktur-projekt av europeiskt intresse på områdena för transporter, energi och telekommunikation. EIF kan bevilja garantier till finansiella intermediärer för lån till små och medelstora företag inom alla sektorer utan inskränkningar. Fonden är sedan 1996 även bemyndigad att förvärva aktie- eller andelskapital i riskkapitalbolag. Under 1997, som var EIF:s tredje verksamhetsår, ökade volymen tecknade garantier anmärkningsvärt (50%) och fonden genomförde även sina första förvärv av aktie-/andelskapital. 8 B) EIF:s garantiverksamhet 1997 beviljade EIF garantier för ett belopp på 769 miljoner ecu till projekt som avser de transeuropeiska näten och små och medelstora företag, vilket innebär att det totala beloppet för tecknade garantier sedan fonden upprättades i juni 1994 uppgår till 2,3 miljarder ecu. Fördelningen av detta belopp per land visas i tabellen nedan. 1-3 EIF:s verksamhet sedan den upprättades - fördelning per land. miljoner ecu. - Garantier Ffirvarv av aktier/andelar (1) Belgien Danmark Tysktand Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederianderna dsterrike Portugal Finland Sverige Forenade kungariket Utanfor EU Summa (1) Lander dSr fonden Sr etablerad. 60 2 98 142 128 331 66 499 4 35 5 9 204 30 9 400 232 2 300 2 3 6 3 12 26 om 22,3% 20% Fördelningen av beviljade garantier per sektor är följande: 24,7% för TEN- för transport, TEN-energi, för TEN-telekommunikation (TEN totalt: 67%) och 33 % och små för medelstora företag. EIF Även verkar huvudsakligen är inom utanför transaktioner denna inte uteslutna. 1997 undertecknades två garantiavtal för projekt i Östeuropa. Det ena avsåg SPP-gasledningen i Slovakien och det andra ett tele viktigt kommunikations-projekt i Ungern. unionen Det särskilda programmet "Tillväxt och miljö" Alltsedan ett pilotprojekt med benämningen särskilt program för "Tillväxt och miljö" startades på Europaparlamentets initiativ 1996 har EIF tecknat avtal med finansiella partner i samtliga medlemsstater. Inom ramen för dessa avtal garanterar EIF delvis de banklån som beviljas små och medelstora foretag som investerar i projekt som kan vara till fördel för miljön. Kostnaderna för den garanti som lånen till de små och medelstora företagen omfattas av belastar gemenskapens budget. 1997 ingicks ca 84% av alla garantiavtal med små och medelstora företag inom ramen för detta program. C) Verksamhet på området för förvärv av aktier eller andelar. De åtaganden som belastar fondens egna medel uppgick vid utgången av 1997 till 26 miljoner ecu. Det totala aktie- eller andelskapitalet för de verksamheter i vilka EIF har förvärvat aktier eller andelar uppgick den 31 december 1997 till 413 miljoner ecu. Vid de europeiska stats- eller regeringschefernas särskilda möte om sysselsättningen i Luxemburg den 20 21 november 1997 undertecknade LIB och Lill'' ett avtal om genomförande av den "europeiska leknikfacilileten" lör finansiering av högteknologiska projekt med hög tillväxt inom sektorn för små och medelstora företag. El F har i detta sammanhang fält mandat av LIB att i dess namn förvalta ett belopp på 125 miljoner ecu ur bankens reserver för att stödja investeringar i riskkapitalfonder som riktar sig till små och medelstora företag som använder sig av spjutspetsteknik. Vid utgången av 1997 hade 6,49 miljoner ecu tecknats för detta syfte. 1. 2. 4. EKSG Inom ramen för den anpassning av EKSG:s upp- och utlåning som beslutades av kommissionen i juni 1994 (EGT C 175, 28. 6. 1994) mot bakgrund av EKSG-fördragets utgång den 23 juli 2002, ökade utbetalningarna av nya lån inom gemenskapen kraftigt jämfört med föregående år (se tabell 4-6 i bilagan). Denna ökning förklaras av att 1997 och närmare bestämt det första halvåret var den sista möjligheten att kunna ingå avtal om LKSG-län, förutom i exceptionella fall. De riktlinjer som kommissionen godkände 1994 infor är 2002 beträffande anpassningen av LKSG:s upp- och utläningsvcrksamhet mobiliserade de potentiella låntagarna och innebar en (sista) expansiv impuls till denna verksamhet. Det är nu inte längre möjligt alt få långfristiga lån, dvs. med en förfallodag efter år 2002, for annat än vissa stora infrastrukturprojekt av europeiskt intresse för vilka det går att få en statlig garanti. 1-4 EKSG-lån under 1997. Artikel 54 Artikel 56 Artikel 95 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederldnderna Osterrike Portugal Fdren. Kungariket Utanfor EG - - 49 508 - - - - 4 048 68 682 - 71 851 122 442 - - 20 078 - 44 606 - 2 898 22 090 - 33 610 6 746 - 3 562 - 73 211 - - - - - - - - - - - - - - - (tusenta I ecu) Sociala bostader Summa 369 3 8 205 31 1 589 1 894 19 1 809 27 204 897 - 2 863 - 20 447 3 102 318 31 4 487 23 985 19 39 467 75 455 204 76 310 122 442 76 074 0 Summa 316 530 206 800 0 17911 541 241 Således nästan fördubblades EKSG-lånen under 1997 jämfört med 1996. Efterfrågan på lån var särskilt stor i de sektorer som förbrukar EKSG-produkter (artikel 54), framför allt i Portugal, Österrike, Luxemburg och Tyskland. Även finansieringen av omställningen i kol- och stålområden på tillbakagång (artikel 56) har ökat kraftigt, framför allt i Belgien Tyskland och Österrike. 10 1. 2. 5. Gemenskapens nya instrument (GNI) A) Översikt Vad gäller GNI bör det påpekas att det inte förekommit några nya lånetransaktioner sedan 1991. Återbetalningarna har fortsatt och i vissa länder har lånen nästan helt och hållet återbetalats. Av tabell 1-5 framgår hur stor del av upplåningstaken som utnyttjats. 1-5 Stallning for GNI-IAn den 31 deccmber 1997. Finansiella avtal Globalian(l) Produktionssektom (1) Infrastruktur Energi S:a tecknade Ian netto (2) BB-lan (egna medel) GNM Återuppbygg. ITALIEN Återuppbygg. GREKLAND (miljoner ecu) GNIII GNI III GNI IV SUMMA 406,8 2 138,0 668,8 3 213,5 5,4 538,5 446,7 990,5 10,6 598,7 80. 0 279,4 465,3 300,8 258. 3 15,9 1 961,9 1 005,8 598,7 351,6 80. 0 997,5 2 861,5 668,8 6 197,1 351,6 GodkSnda upplaningstak 1 000,0 1 000. 0 80. 0 1 000. 0 3 000,0 750,0 6 830,0 Rest 9,5 49,7 0. 0 2,5 138,5 81,2 281,3 (1) (2) Industri och jordbruk. Tecknade lån minus anr lullerade lån. GNI IV är intressant på grund av sina särskilda kännetecken, såsom möjligheten att omvandla lånen till riskkapital eller att använda dem för förvärv av immateriella tillgångar, möjligheten att skjuta upp räntebetalningar, osv. B) Utnyttjande av GNI per halvår Enligt rådets beslut 83/200/EEG (artikel 6) och 87/182/EEG (artikel 8) beträffande finansieringen av gemenskapens nya instrument (GNI) föreskrivs att kommissionen skall upprätta en halvårsrapport om hur stor del av lånetaken för GNI III och IV som utnyttjats. Mot bakgrund av att upplåningsmöjligheterna under beslutade upplåningstak i praktiken uttömts (96%) påverkar inte längre utvecklingen per halvår den ovan beskrivna sammanlagda ställningen (se tabell 1-5). Den utestående upplåning som tagits upp i detta syfte varierar dock varje halvår beroende på amorteringen av skulden och upplåningsvalutornas växelkurser. Situationen i detta hänseende för halvåret 1 juli till och med 31 december 1997 framgår av tabell 4-8 i bilagan. 1. 2. 6. Euratom Sedan flera år tillbaka har inga ansökningar inkommit om lån för kärnkraftsprojekt inom gemenskapen inom ramen for det belopp på 1,1 miljarder ecu som är disponibelt under Euratom:s lånetak. Däremot är flera projekt utanför gemenskapen under handläggning (se punkt 2. 5. 1. nedan). 11 1. 2. 7. Gemenskapens finansiella stöd på medellång sikt Under det gångna året ställdes det inga anspråk pä tillgäng till den medelfristiga finansiella faciliteten för betalningsbalansstöd till medlemsstaterna. Med hänsyn till det belopp som tidigare utbetalats till Grekland, dvs. 1 miljard ecu (den första utbetalningen av 1991 års lån pä 2,2 miljarder) och till Italien, dvs. 4 miljarder ecu (de två första utbetalningarna av 1993 års län på 8 miljarder), och de återbetalningar som gjorts under 1997 uppgick det utestående lånebeloppet inom ramen för faciliteten den 31 december 1997 till 4 miljarder ecu. Den disponibla marginal som kan finansieras genom gemenskapsupplåning på kapitalmarknaderna uppgår således till 10 miljarder ecu. 2. UTLÅNINGEN I TREDJE LAND 2. 1. ÖVERSIKT Det finansiella stödet till de tredje länder som slutit samarbetsavtal med gemenskapen tar sig olika former beroende på geografiskt område och vilka mål som eftersträvas. Det rör sig om län till stater då gemenskapen avser att bidra till att återställa ett lands makroekonomiska balans, om individuella lån dä avsikten är att utveckla infrastrukturen och genomföra stora saneringsprojekt och om globallån till lokala bankinstitut då avsikten är att utveckla det produktiva nätverket med små och medelstora företag och stimulera marknadsekonomin. EIB utvecklar dessutom i länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet samt i Medelhavsländerna andra finansiella instrument än klassiska lån, i synnerhet förvärv av aktier eller andelar i små och medelstora företag med tillväxtmöjligheter. Dessa instrument definieras genom rådsförordningar eller -beslut, i vilka tillämpningsbestämmelserna för de olika geografiska områdena preciseras. EIB:s mandat i länderna i Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt Sydafrika förnyades samtidigt genom beslut 97/256/EG av den 14 april 1997. Genom detta beslut godkändes beloppen för de nya mandaten för en period på tre år. De således fastställda lånetaken uppgår till 3 520 miljoner ecu för länderna i Central- och Östeuropa, 2 310 miljoner ecu för Medelhavsländerna, 900 miljoner ecu för länderna i Latinamerika och Asien och 375 miljoner ecu for Sydafrika. Genom samma beslut upprättas ett nytt garantisystem i syfte att låta EIB stå för en större del av risken vid samarbete med länder utanför unionen. Vid projekt som omfattas av individuella icke-statliga garantier skall EIB numera, i samma anda som praxisen för transaktionerna inom unionen, stå för de finansiella och ekonomiska riskerna, medan gemenskapens budget står för de politiska riskerna. 12 2-1 Finansiering utanför gemenskapen under 1997 - sammanfattning. E IB Budgetmedel och medel från EUF (2) 19 36 55 (i miljoner ecu) Egna medel Summa (3) 41 1 086 1 486 378 199 3 190 (3) 60 1 122 1 581 100 378 199 3 440 Betalnings balansstöd (1) 95 100 195 AVS-ISndersamtULT Medelhavsla'nder Under i Central- och ttsteuropa OSS Latinamerika, Asien Sydafrika Summa (1) (2) (3) Utbetalningar. Medel ur gemenskapens eller Europeiska utvecklingsfondens (EUF) budget som beviljas och förvaltas av BB. Tecknade lån, varav 2 562,5 miljoner ecu inom ramen för rådets beslut 97/256/EG Gmfr tabell 2-2 t. o. m. 2-4). 2. 2. GEMENSKAPENS MAKROEKONOMISKA STÖD 2. 2. 1. Betalningsbalansstöd Makroekonomiskt stöd i form av lån är till sin karaktär exceptionellt och ingår som ett led i den internationella gemenskapens ansträngningar att, i förbindelse med Bretton Woods-institutionerna, stötta betalningsbalansen i vissa länder som har övergående problem. I gemenskapens fall är detta stöd koncentrerat till de geografiskt närliggande områdena, dvs. Central- och Östeuropa, de europeiska länderna i f. d. Sovjetunionen och länderna söder om Medelhavet. Utbetalningarna av detta stöd är själva avhängiga av att mottagarländerna uppnår vissa på förhand uppställda mål. Under dessa omständigheter är det ett begränsat antal operationer som genomförs varje år och det är inte möjligt att göra meningsfulla jämförelser mellan olika år beträffande utvecklingen för det beviljade stödet. 1997 beslutade rådet att bevilja makroekonomiskt stöd i form av lån till ett belopp av 250 miljoner ecu till Bulgarien och till ett belopp av 40 miljoner ecu till F. d. jugoslaviska republiken Makedonien (FYROM). Rådet beslutade även att bevilja ett exceptionellt stöd till Arménien och Georgien till ett totalt belopp av 170 miljoner ecu. Vad beträffar utbetalningarna uppgick det utbetalade stödet 1997 till 195 miljoner ecu. 170 miljoner ecu hänför sig till lån som beslutats under föregående år, varav 70 miljoner utbetalades till Rumänien och 100 miljoner ecu till Ukraina. Därtill skall läggas de 25 miljoner ecu till FYROM som utbetalades inom ramen för de nya lån som beslutades under 1997. 2. 2. 2. Kreditfacilitet till förmån för OSS Ingen utbetalning har skett under 1997 inom ramen för rådets beslut från december 1991 om beviljande av en kommersiell kreditfacilitet med ett tak på 1 250 miljoner ecu till förmån för de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen (OSS). Dessutom har den tidsperiod under vilken denna kreditlinje kan utnyttjas gått ut och följaktligen kommer inga nya utbetalningar att ske i framtiden. Större delen av de beviljade krediterna har för övrigt 13 redan återbetalats, med undantag av förfallna skuldbetalningar (räntor och amorteringar) på 234 miljoner ecu för Arménien, Georgien och Tad/jikistan. 2. 3. LÅN SOM OMFATTAS AV BESLUT 97/256/EG: Länderna i C entrai- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt Sydafrika Avsnitt 2. 3 utgör den rapport som i enlighet med artiklarna 2 och 3 i ovannämnda rådsbeslut skall överlämnas till Europaparlamentet och rådet, dvs. det innehåller halvårsrapporten för det andra halvåret 1997 och årsrapporten för 1997. Rapporten omfattar dessutom EIB:s sista verksamhetsår i Sydafrika enligt rådets beslut 95/207/EG av den 1 juni 1995 (EGT nr L 131, 15. 6. 1995). 2. 3. 1. El B: s mål och prioriteringar Banken bistår de central- och östeuropeiska länder vars långsiktiga mål är att förbereda sig lör HU-mcdlemskap, genom att hjälpa dem att skapa den ekonomiska ram som krävs för att de skall kvalificera sig för medlemskap5. Banken ger även stöd till Albanien. prioriterar förbättring, modernisering transport-, El B telekommunikations- och energisektorerna, med särskild tonvikt på de transeuropeiska näten (TEN) på grundval av de väg- och järnvägskorridorer som av den alleuropeiska konferensen för transportministrar fastställts som prioriterade mål för utvecklingen på medellång sikt. utveckling och av Miljöfrågor i samband med EIB-projekt prioriteras inom ramen för den gradvisa anpassningen av de berörda ländernas lagstiftning till EU:s lagstiftning. Banken stödjer även små och medelstora företag och andra näringslivsinitiativ, särskilt då detta inbegriper partner från EU antingen direkt eller genom bankens globallån. 1 Mcdelhavsområdct har bankens utlåning sedan 1997, utöver den fortsatta fördelningen av tillgängliga medel enligt 1992-1996 års bilaterala finansiella protokoll med vissa länder i området, huvudsakligen skett inom ramen för Huropa-Medelhavspartnerskapet, till stöd för den ekonomiska utvecklingen i de berörda länderna. Bankens utlåning stödjer individuella investeringsprojekt och, genom global lånesystemet, mindre projekt samt små och medelstora företag, samtidigt som den stärker den finansiella sektorn i de olika länderna. Enligt villkoren i Europa-Medelhavspartnerskapet kompletteras EIB:s utlåning ur egna medel med räntesubventioner (för lån på miljöområdet) och riskkapital ur EU:s budget som förvaltas av banken. I Latinamerika och Asien finansierar banken projekt som är av ömsesidigt intresse för de berörda länderna och Europeiska unionen, t. ex. samfinansiering tillsammans med initiativtagare till EU-projekt, tekniköverföring, samarbete på energi- och miljöområdet. Utöver sin verksamhet enligt rådets beslut har banken för att bistå de länder som ansökt om EU- medlemskap inrättat en avsevärd lånefacilitet inför anslutningen, för utlåning ur bankens egna medel utan budgetgaranti. 14 Tabell 2-7 innehåller närmare uppgifter om det ömsesidiga intresset av de berörda projekten. I Sydafrika är bankens mål att stödja den övergång till ett demokratiskt styre som Sydafrika inlett och bidra till det framgångsrika slutförandet av landets omslrukturerings- och utvecklingsprogram. 2. 3. 2. Utlåningsverksamheten Under rapporteringsperioden tecknade banken avtal om 22 lån avseende Central- och Östeuropa för ett sammanlagt belopp om 1 466 miljoner ecu (vilket inte inkluderar ett avslutande låneavtal på 20 miljoner ecu som undertecknades i mars 1997 inom ramen för ett tidigare utlåningsbemyndigande). Lån till projekt i Polen, Ungern, Tjeckien och Slovakien stod för över 80% av EIB:s utlåning i regionen. Banken tecknade även lån enligt rådets beslut för projekt i alla andra central- och östeuropeiska länder, med undantag av Albanien (se tabell 2-2). • Banken fortsätter genom sin verksamhet att stödja den ekonomiska utvecklingen i de berörda länderna, huvudsakligen genom att finansiera strategisk infrastruktur. En tredjedel av den totala utlåningen, 502 miljoner ecu, allokerades till projekt inom tjeckiska delen av inklusive förbättringen av den transportinfrastruktur, järnvägskorridoren Berlin-Wien, utveckling av TEN-vägar i Slovakien, modernisering av flygplatserna i Sofia och Tallinn, samt ett större katastrofhjälpsprogram för att reparera översvämningsskador på järnvägsinfrastrukturen i Polen. Lån till telekommunikationsprojekt, i fem länder, stod för 357 miljoner ecu, eller en fjärdedel av den totala utlåningen. Projekten inkluderar investeringar i mobiltelefoni (GSM) i Litauen, Slovakien och Slovenien. Lånen i energisektorn uppgick till sammanlagt 70 miljoner ecu och allokerades till uppförande och drift av en kraftstation i Ungern och iståndsättande av ett fjärrvärmesystem i Bukarest. Lån till industrin uppgick till 112 miljoner ecu och omfattade bland annat globallån for mindre projekt i Polen och Estland samt lån till en spånplattefabrik i Rumänien. Lån för allmän infrastruktur uppgick till 425 miljoner ecu, vilket inkluderar ett avsevärt stöd till återuppbyggnad efter översvämningskatastrofen i Polen och Tjeckien. 15 2-2 EIB:s utlåning i Central- och Östeuropa fördelat per land och sektor. Land Antal Ian Hul}>ark'ii Tjcckicn Estland Ungern Lettland Litauen Polcn Rum anion Slovakicn Slovcnicn 1 4 2 1 1 1 4 3 4 1 Summa tecknade Ian (milj. ecu) 60 540 20 35 20 7 355 122 262 45 Transport Telekom Energi Industri Allman infrastruktur 60 240 10 20 75 97 100 7 40 165 45 35 35 10 55 47 200 225 Summa 22 1466 (100%) 502 (34,2 %) 357 (24,4 %) 70 (4,8 %) 112 (7,6 %) 425 (29 %) De tecknade länen i Medelhavsomrädel fördelar sig väl på nio länder. Under rapportenngsperioden tecknade banken län (or ett sammanlagt belopp av 934 miljoner ecu enligt rådets beslut för projekt i samtliga Medelhavsländer utom Malta6, Israel och Syrien (se tabell 2-3). • Investeringar i transportinfrastruktur stod för nästan en tredjedel (300 miljoner ecu) av den totala utlåningen, vilket inkluderar förnyelsen av Air Egypts flygplansflotta, hamninfrastruktur i Libanon och Tunisien samt järnvägsinfrastruktur i Marocko och Tunisien. i Jordanien, väginfrastruktur • Över 28 % av den totala utlåningen (265 miljoner ecu) allokerades till investeringar i vatten och avlopp i Libanon, Marocko, Turkiet, Tunisien och Cypern. • • I Ut stort gasledningsprojekt i Algeriet stod för över 23 % av den totala utlåningen. Delta projekt tillsammans med stöd till ett centrum för eleklricitetskontroll i Libanon innebar att nästan en fjärdedel av den totala utlåningen (229 miljoner ecu) gick till energisektorn. 15 % av den totala utlåningen (140 miljoner ecu) gick till olika industriprojekt, vilket inkluderar några samriskprojekt med EU-investerare såsom t. ex. en cementfabrik i Egypten, till stöd av små och medelstora företag i Jordanien och Turkiet via globallån samt till en industrianläggning på Gazaremsan/Västbanken. Lån på Malla har tecknats inom ramen fOrdel fjärde finansiella protokollet. 2-3 EIB:s utlaning i Mcdclhavslandcrna fordclat per land och sektor. Land Antal lån Algcriet C'ypern Egypten Jordanien Libanon Marocko Tunisien Turkiet Gaza-VSstbanken 1 1 3 2 3 2 3 2 ] Summa tecknade lån (milj. ecu) 218 30 121 60 131 135 130 95 14 Transport Energi Milj 6, vatten och avlopp Industri, fivrigt, blandat 218 11 75 30 20 85 90 30 100 50 40 45 46 30 50 14 Summa 18 934 (100%) 300 (32,1 %) 229 (24,5%) 265 (28,4%) 140 (15 %) Under rapporteringsperioden tecknade banken 6 lån för ett sammanlagt belopp av 214,5 miljoner ecu för projekt i Latinamerika och Asien, inklusive två län om sammanlagt 52 miljoner ecu som undertecknades inom ramen lör intcrimsmandalet 1996 1997 (se tabell 2-4). Län tecknades för projekt i Indonesien, Filippinerna, Brasilien och Peru, samt lor ett projekt av regionalt intresse (Andinska pakten). Utlåningen avsåg ekonomisk infrastruktur (vattenförsörjning, flygplatsinfrastruktur, kommunikationer), energi, ett industriprojekt (cement), samt stöd till små och medelstora projekt via ett globallån. 2-4 EIB:s utlåning i Latinamerika och Asien fördelat per land och sektor. Land Antal Ian Indoncsicn Filippincrnu llmsilicii Peru Regionalt Summa 1 2 1 1 1 6 Summa tecknade Ian (milj. ecu) 55 377 32,5 50 40' Transport Telekom Energi 25 12 50 214,5 (100 %) 25 (11,7%) 50 (23,3 %) III l l ll II I II 1 1 II 12 (5,6 %) Industri, fivrigt, blandat 55 32,5 40 127,5 (59,4 %) Tabellerna 2-8 t. o. m. 2-10 i slutet av avsnitt 2. 3 innehåller ytterligare upplysningar om de låneavtal som tecknats för projekt i de ovanstående regionerna enligt rådets beslut 97/256/EG. Under 1997 tecknade banken låneavtal för ett sammanlagt belopp av 199 miljoner ecu för projekt i Sydafrika, och därmed uppnåddes det tak på 300 miljoner ecu som 7 Including one loan signed in the framework of the interim mandate but covered by the guarantee arrangements laid down in Council Decision 97/256/HC. 17 beviljas enligt det första mandatet (rådets beslut 95/207/EG). 104 miljoner ecu lånades ut till investeringar i vatten och avlopp och 45 miljoner ecu lånades ut för att finansiera installationen av Mossgas därmed utvinning av angränsande gasfyndighcter och förknippade kompressoranläggningar. Dessutom beviljades ett globallän på 50 miljoner för att finansiera små eller medelstora investeringar. Banken tecknade under rapporteringsperioden inte något finansieringsavtal i Sydafrika enligt rådets beslut 97/256/EG. 2. 3. 3. Riskdelning8 Riskdelning beträffande EIB:s utlåning i enlighet med rådets beslut 97/256/EG uppgick till totalt 639,5 miljoner ecu9 under rapporteringsperioden eller 8,8 % av det totala länctaket och 24,5 % av den hittillsvarande utlåningen enligt det nya garanti systemet. Nedan följer uppgifter för de olika regionerna: I Central- och Östeuropa uppgick riskdelningen beträffande EIB:s utlåning till sammanlagt 444 miljoner ecu eller 12,6 % av lånetaket för dessa länder och 30,3 % av den hittillsvarande utlåningen. I enlighet med program förfarandena i Europa-Medelhavspartnerskapet har alla projekt utom två avtalats med regeringar eller offentliga organ. Det är således inte förvånande att i Medelhavsländerna under rapporteringsperioden uppgick till totalt 46 miljoner ecu eller 2 % av lånetaket för dessa länder och 4,9 % av den hittillsvarande utlåningen. riskdelningen beträffande EIB:s utlåning I enlighet med vad som angavs i den senaste rapporten om EIB:s verksamhet i Latinamerika och Asien (KOM[1998] 1) omfattar det nya garantisystemet enligt rådets beslut 97/256/EG även interimsmandatet för utlåning i denna region beträffande lån som godkänts av banken men inte undertecknats vid dagen för beslutets ikraftträdande. Detta rör lån för sammanlagt 122 miljoner ecu. Av denna summa tecknades lån för 52 miljoner ecu under rapporteringsperioden, varav ett lån på 12 miljoner ecu rörde ett riskdelningsprojekt. Riskdelningen beträffande EIB. s utlåning i Latinamerika och Asien (inklusive det ovan nämnda beloppet på 12 miljoner ecu) omfattade sammanlagt 149,5 miljoner ecu under rapporteringsperioden, eller 14,6% av utläningstaket lor dessa länder och 69,7 % av den hittillsvarande utlåningen i regionen inom ramen för det nya garantisystemet. I de regionala tabellerna i slutet av avsnitt 2. 3. (tabellerna 2-8 t. o. m. 2-10) anges de lån som i enlighet med rådets beslut 97/256/EG omfattas av icke-statliga garantier. 2. 3. 4. Samarbete med andra institut Bankens verksamhet i länderna i Central- och Östeuropa bedrivs inom ramen för EU-programmet, särskilt genom att finansiera investeringar som syftar till att integrera de I rådets beslut 97/256/EG av den 14 april 1997 uppmanas banken att " att sträva efter att täcka den kommersiella risken på 25 % av sin utlåning enligt detta beslut från icke-statliga garantier som skall utvidgas när så är möjligt och såvitt marknaden tillåter på grundval av individuella mandat". Inklusive ett belopp på 122 miljoner ecu som lånats ut i Latinamerika och Asien inom ramen för interimsmandatet. Detta belopp omfattas också av garantibestämmelserna i rådets beslut. 18 berörda ländernas infrastruktur med EU:s och genom att ge stöd till små och medelstora företag, och även genom att bevilja stöd till Albanien. Närhelst möjligt söker banken få till stånd samfinansiering med andra institutioner, särskilt i syfte att uppfylla ovanstående kriterier. Bankens verksamhet utgör således en del av etl samlat tillvägagångssätt i nära samarbete med kommissionen och, när så är lämpligt, med de internationella finansiella institut (ILI) som är verksamma i området. Banken samarbetar nära med PHARE-programmet med vilket den har utvecklat nära och fruktbar relation, något som är mycket uppskattat av mottagarländerna. Denna relation är på väg att ytterligare förstärkas till följd av inledandet av anslutningsprocessen. Förutom ofta förekommande stöd från PHARE under investeringsplaneringsfasen för att säkerställa att de projektstudier och det tekniskt bistånd som krävs till stöd för EIB- projekten tillhandhålls, samarbetar banken även med PHARE vid samfinansiering av infrastrukturprojekt, för vilka upp till 25 % av PHARE-medlen får anslås. Under referensperioden har banken och PHARE sam finansierat ett järnvägsprojekt i Tjeckien och PIIARE överväger alt samfinansiera ett flygplalsprojekt i Bulgarien och har omfördelat medel till förmän för åleruppbyggnadsprogrammet efter översvämningsskadorna i Polen. minskar Bankens samarbete med andra internationella finansinstitut kommer som sig bör att även i fortsättningen vara nära och systematiskt, även om dessa instituts längivningsverksamhet i lånepolitik samt regionen marknadsutvecklingen. EBRD har under referensperioden bidragit med finansiering av ett järnvägsprojekt i Tjeckien och ett flygplatsprojekt i Estland, medan Världsbanken (IBRD) har godkänt att bidra med efter översvämningskatastrofen i Polen. i enlighet med deras gradvis förändrade till återuppbyggnadsprogrammet finansiering Bidragen från PHARE och de övriga finansiella instituten till de EIB-finansierade projekten framgår av nedanstående tabell (beloppen avser miljoner ecu). 2-5 Andelen för PHARE och de I Fl i EIB-finansicrade projekt i Central- och Östeuropa. Land E1B PHARE EBRD IBRD TOTALT Bulgaricn Tjeckien Kstland Polen Summa 60 75 10 300 445 10 15'° 50 0 6512 125-130 0 50" 8,5 0 58,5 0 0 0 18513 185 7 0 - 75 175 18,5 550 813,5-818,5 I Medelhavsområdet samarbetar också banken med andra finansiella institut och investerare/bidragsgivare närhelst detta är möjligt. Banken antingen samfinansierade många av de tillsammans med andra multilaterala/bilaterala institut eller internationella investerare eller också spelade den en ingicks under 1997 låneavtal som 10 II 12 13 Slutligt belopp att beslutas av PHARE. 53,6 miljoner amerikanska dollar. Omfördelade medel från andra PHARE-projekt. Ett bidrag på 200 miljoner amerikanska dollar till återuppbyggnadsansträngningen efter översvämningskatastrofen i Polen. 19 avgörande roll för att förmedla ytterligare finansiella resurser. Globallånen i Jordanien och projekten i Gazaremsan/Västbanken genomförs till exempel i förening med villkorade global lån från riskkapitalmedel inom ramen för MEDA-förordningen. Det sistnämnda projektet samfinansieras med International Finance Corporation (IFC). Projektet på Cypern sam finansieras med Europarådets fond för social utveckling. Projektet i energisektorn transportprojektet sam finansieras med Saudi Fund. i Libanon sam finansieras med IBRD, medan I tabell 2-6 ges närmare uppgifter om andra finansiella instituts medverkan i EIB- finansierade projekt (belopp i miljoner ecu). 2-6 Andel för IFI i EIB-finansierade projekt i medelhavsländerna. Land EIB IBRD 1FC Ovriga14 Totalt Cypern Libanon Marocko Gaza-VSstbankcn Summa 30 31 131 14 206 0 8,2 5 0 13,2 0 0 0 7,6 7,6 40,7 31,2 45 12 128,9 70,7 70,4 181 33,6 355,7 Ett aktivt samarbete har dessutom förekommit med andra institut vilket medverkade till andra investeringar med aktivt stöd av banken under samma period: • Maroeko: • Tunisien: • Turkiet: • Egypten: • Libanon: ONCF moderniseringsprojekt (järnväg) - i förening med IBRD, BAD15, CFD16 ; SNCFT II Projekt (järnväg) med IBRD, CFD; ADANA Avloppsvattenprojekt - med tysk samverkan; ECC Grey Cement Projekt - med IFC och europeiska (belgisk/schweiziska) medfinansiärer; Avloppsprojektet för Tripoli samfinansicras också med IBRD som en del av ett sektoriellt investeringsprogram. Samarbetet med multilaterala och bilaterala finansiella institut i Latinamerika och Asien har varit fortsatt gott. Flygplatsprojektet på Filippinerna utvärderades i samverkan med Asiatiska utvecklingsbanken, som även bidrog till projektets finansiering och kommer att delta i övervakningen av dess genomförande och av sektorns finansiella och institutionella utveckling. Energiprojektet på Filippinerna finansierades tillsammans med bland andra Kreditanstalt fiir Wiederaufbau (KFW) och Commonwealth Development Corporation (CDC). Banken inriktar i allt större utsträckning sin verksamhet på privata projekt av ömsesidigt intresse för länderna i Latinamerika och Asien och gemenskapen. Som nämndes i avsnitt 2. 3. 1 finansierar banken projekt som är av ömsesidigt intresse för länderna i Latinamerika och Asien och gemenskapen (se tabellen nedan). 14 15 16 Riskkapital från EIB, stater, offentliga organ eller andra finansiella källor, inklusive låntagares/projektansvarigas egna medel. Afrikanska utvecklingsbanken. Caisse Française de Développement. 20 2-7 Det ömsesidiga intresset i projekt tecknats under 1997. Latinamerika och Asien för vilka låneavtal Land Projekt Omsesidigt intresse Indoncsicn VATTENFOR- SORJNING VASTRA JAKARTA REGIONALA FLYG- PLATSER Filippincr- na Langivaren ar ett samriskfbretag med franska och indonesiska privata inlressenter. Projektet omfattar dessutom ttvcrfOring av europcisk tcknik pa omradct Rir drift och styrning av vattenfttrsOrjning och ger betydande miljfl- vinster. Det Omsesidiga intresset i projektet bygger pa behovet av att utveckla dessa flygplatser, sarskilt Puerto Princesa, som en del av landets bidrag till en viktig BATANGAS POWER -B Brasilien Peru LAFARGE ARCOS CEMENT TELEFONICA DEL PERU regional utvecklingsplan (the East ASEAN Growth Area - EAGA). Projektet kommer Sven att Oka Manilla International Airports reella kapacitet for internationella flygningar. St5d till EAGA, som projektet ar ett gott exempel pa, uppmuntras sarskilt i samarbetsavtalet mellan EU och ASEAN-ianderna. Langivaren ar ett helSgt dotterbolag till ett brittiskt/filippinskt samriskfbretag. Dessutom ar gasfaltet som skall fbrse anlaggningen med brSnsle ett gemensamt gasutvinningsprojekt mellan Shell och Occidental Petroleum, medan kontraktet f5r den nyckelfardiga anlaggningen vunnits av en stor europeisk industrigrupp. Projektet kommer i ett vidare perspektiv att frSmja malsattningarna i sam arbetsavtalet mellan EU och ASEAN, som innehaller en s3rskild hanvisning till samarbete pa energi- och miljOvardsomradet. Langivaren ar ett samriskfbretag med franska och brasilianska privata intressenter. Projektet kommer att starka fbretagets stallning pa en ledande framvaxande marknad. Utvecklingcn av telekommunikationcrna i Peru kommer att ge betydande ekonomiska vinster. Tillhandahallande av fullgoda moderna teletjanster 3r en erkant viktig faktor ftir ekonomisk utveckling. Den peruvianska lantagaren ar ett dotterbolag till ett spanskt telebolag. Ett effektivt europeiskt f5retags medverkan i fullfbljandet av Perus utvecklingsprogram fbrtelekommunikationer ger ytterligare fbrdelar, i form av 5verf6ring av teknologi till Peru och Okad verksamhet fOr europeiska telebolag. Regionala projekt CORPORACION De finansierade projekten kommer att vara av omsesidigt intresse och pa sa ANDINADE FOMENTO Globallan satt stOdja narmare samarbete mellan EU och Andinska landergruppen i privata affarsprojekt inom stOdberattigade omraden. | EIB:s och kommissionens verksamhet i Sydafrika kompletterar varandra. Kommissionen ger exempelvis stöd till vatten försörj ningsprogram, medan EIB beviljar lån för behandling och rening av vatten och avloppsvatten. Kommissionen deltar i lormän för smä och medelstora företag som finansieras via garantiprogram affärssektorn, medan EIB finansierar lån som förmedlas via affärsbankerna och finansiering till små och medelstora företag via Industrial Development Corporation. till EIB upprätthåller nära kontakt Världsbanken och med nationella organisationer med verksamhet i Sydafrika, som exempelvis Société de Promotion et de Participation pour la Coopération Economique (PROPARCO) i Frankrike och Commonwealth Development Corporation i Förenade kungariket. 21 2-8 Tecknade EIB-lån under 1997 i Central- och Östeuropa (Rådsbeslut 97/256/EG). LAND PROJEKT BESKR1VN1NG LANE- BELOPP- (milj. ccu) R1SK- DELNING Bulgarien Tjeckien Cstland Iliigern Lcttland Litauen Polen Riimiiiiieii II. YGIIAISJNISOHA Modernisering och förbättring av Sofias llygplals. JÄRNVÄ( iSK( )KR|I X M111 Kl JN - WIEN-B SPTTELB00MMUNICAT1ON 1I-A D5M0fr0RVÄGENPRAG- NURNBERG ÖVERSVÄMNINGSSKADOR ÅTERUPPBYGGNAD Förbättring av den tjeckiska bandclen av järn vägslinjen Berlin-Prag-Wien. Modernisering av telenäten. Anläggande av motorvägssträckan Plzen- Rozvadov av motorväg D5 Prag-Rozvadov. Katastrofprogram för återuppbyggnad och återfallande av grundläggande infrastruktur till fbljd av översvämningsskador. TAIJJNNSFl. YGPLATS UNION BANK( )T ESHONIA Glnballån M V M I J O R I N T I K R A F I V I RK Förbättring av Tallins internationella flygplats. För finansiering av små eller medelstora projekt inom miljövård, energibesparing, industri och turism, samt allmänt projekt bland små och medelstora förelag. Upprörande och drill av en oljccldad "open cyele" förhränningslurbin lör strömförsörjning vid toppbelastningar och ökning av Ungerns reservelkapacilet. VINDILS IIAMN förbättring av hamninloppstillträde, ombyggnad, förstärkning av kajer. IHl-KOMMtMKATION II Utvecklingen av den andra fasen av mobil telenätet (GSM). VERHNSBANKPOLSKAGlobd- lånl ÖVERSVÄMNINGSSKADOR ÅTERUPPBYGGNAD-A ÖVI-RSVÅMNINGSSKAIXX* ÅIIRUITBYGGNAD-B KAIOWKI'KOMMUNAL INIRASIRUKIUR IHJKOMMUNIKAIIONIR lUKllARINIUINIAURIKING AVI-JÄRRVÅRMI-NÄI MIX-PRIKOIXJKIIONS- ANIÄGGNING För finansiering av små eller medelstora projekt inom miljövård, energibesparing, industri och turism, samt allmänt projekt bland små och medelstora företag. Katastrofprogram för återuppbyggnad och återfallande av grundläggande infrastruktur till följd av översvämningsskador. Katastrofprogram för återuppbyggnad och ålertällande av järnvägsinfrastruktur till följd av översvämningsskador. Förbättringar av stadsinfrastrukluren (vägar, avlopp och kommunal sopkompostering) i Katowice. 1 llvidgning och modernisering av del rumänska lelenätel. Restaurering av nät lör Ijärrvänncöverföring och fjärrvärmeförsörjning. Tillverkning av fiberplattor (MDF) och en särskild anläggning för hartsframställning i staden Sebes. Byggande av 18 km huvudled (D2/D61) från Bratislava till den Ungersk-Österrikiska gränsen. Utveckling av mobiltelefonnät (GSM). Modernisering av det slovakiska telenätet. Byggande av en ny omfartsled av motorväg Dölrunt Bratislavas centrum. Slovakien EUROPAVÄGARn GLOBTEL TELEKOMvlUNJKATIONERn EUROPAVÄGARIE Slovenien Totalt MOBFIELGSM Byggande av det första GSM-nätet i Slovenien. 60 75 100 165 200 10 10 V5 20 7 35 225 75 20 40 35 47 25 65 100 72 45 60 540 20 35 20 7 355 122 262 45 1466 Nej Nej Ja Nej Nej Nej Ja Ja Nej Ja Ja Nej Nej Nej Nej Nej Ja Nej Ja Ja Nej Ja 22 2-9 Tceknade ElB-lan under 1997 i Medclhavslanderna (Radsbeslut 97/256/KCJ). LAND PROJEKT BESKRIVNING Alj»eiiet Cypcrn Egypten Jordanicn Libanon Marocko Tunisien Turkiet Gaza-VSst- banken Totalt SONATRACIIGR2-B Byggande av en gasrbrledning mellan Alraroeh llassi R1 Mel. PAPHOS AVLOPPS SYSTEM Byggande av ett system för uppsamling och behandling av avfallsvatten och ett avloppssystem för storm vatten. EGYPT AIR ECC GREY CEMENT LECICOCERAMICS INDUSTRIAL DEVELOPMENT HANK VI Globallän NAMNEN 1 AQADA TRIPOLI AVLOPPSSYSTEM MOTORVÄG NORRA KUSTSTRÄCKAN CENTRE NATIONAL DE CONTROLE ELECTRIQUE Modernisering av Egypt Airs flygflotta. Byggande av en anläggning för tillverkning av grå cement. Byggande av en ny fabrik fbr tillverkning av sanitetsporslin och modernisering av en befintlig kakeltillverkningsfabrik. Finansiering av små och medelstora företag i de produktiva sektorerna av den jordanska ekonomin. Uppforande av en industrihamnskaj med möjlighet till förtöjning från två sidor och inköp av containcrhanteringsutrustning. Kvalitativ förbättring av avloppssystem för storm- och regnvatten, byggande av en reningsverk för avloppsvatten för Tripolis storstadsområde. Renovering och utbyggnad av motorvägen längst den norra kusten mellan Beirut och Tripoli. Byggande av de nationella elektricitetskontrollcentret i Beirut. MODERNISERING AV ONCF ONEP DRICKSVATTEN II Restaurering och ökning av kapaciteten av delar av huvudlinjerna i det marockanska järnvägsnätet. Dricksvatten försörj ning till tätorts områden i Marocko. SNCFT II DRÄNERING AV "LAC SUDDH TUNIS" PRIORITERAT VÄGUNDERHÅLL Renovering av järnvågslinjen Tunis- Sfax-Gabcs. Dränering och utdikning av "l. ac Sud de Tunis". Förbättring av vägnäten 1 Tunis storstadsområde och andra större städer. ADANA AVLOPPSVATTEN TURKIET globallån Utbyggnad av avloppsnätet och byggande av två reningsverk för avloppsvatten i Adana (Sydöstra Turkiet) För finansiering av små och medelstora företag. GAZA INDUSTRIOMRÅDE Utveckling av ett industriområde på Gazaremsan. LÅNE BELOPP (mill. ecu) 2IN RISK- DEUNING 30 121 60 218 30 75 30 16 30 30 131 100 20 11 85 50 25 40 65 45 50 14 135 130 95 14 934 Nej Nej Nej Ja Ja Nej Nej Nej Nej Nej Nej Nej Nej Nej Nej Nej Nej Nej 23 2-10 Tecknade EIB-lån under 1997 97/256/EG). i Latinamerika och Asien (Rådsbeslut LANE- BELOPP (milj. Ecu) 55 REK DELNJNG Ja 37 Nej LAND PROJEKT BESKRIVNING Indonesien Filippiner- na Brasilicn Peru Rcgionala projekt Totalt VATTEN FÖRSÖRJNING VÄSTRA JAKARTA Kvalitetshöjning och utbyggnad av systemen för vattenförsörjning och vattendistribution REGIONALA- FLYGPLATSER BAIANGAS KRAFTVERK-B17 Kvalitetshöjning, förbättring och utbyggnad av två flygplatser i södra delarna av Filippinerna Uppförande av ett kombinerat krets kraftverk 55 25 12 LAFARGE ARCOS CEMENT Byggande av en cementfabrik i staten Minas Gerais TELEFON ICA DEL PERU Modernisering och utbyggnad av tele nätet i Peru CORPORACION ANDINA DE FOMENTO Global lån17 För finansiering av medelstora projekt i Andinska paktens fem medlemsstater 32,5 32,5 50 40 50 40 214,5 Ja Ja Ja Nej 2. 4. LÄNDER SOM SKRIVIT UNDER LOME-KONVENTIONEN 2. 4. 1. Översikt av låneutvecklingen av Gemenskapsstödet till dessa länder spelar med hänsyn till ländernas ekonomiska situation en mycket framträdande roll. Stödet från Europeiska utvecklingsfonden (EUF) uppgår exempelvis för Afrika till i genomsnitt 1 100 miljoner ecu per år. Om man därtill lägger stöd frivilliga hjälporganisationer [NGO], till bevarandet av tropiska skogar, till demokraliseringsprojekt osv. ), humanitärt bistånd samt bilateralt stöd från medlemsstaterna uppgår stödet sammanlagt till cirka 7 800 miljoner dollar, eller sex till sju gånger mer än det stöd som beviljas av västvärldens övriga stormakter. (livsmedelsbistånd, övergripande karaktär bistånd från Genom det andra protokollet till Fjärde Lomékonventionen som undertecknades 1995 och omfattar perioden 1995-1999, har gemenskapsstödet höjts till 14 625 miljoner ecu fördelat på 11 967 miljoner i subventioner, 1 000 miljoner som stöd till riskkapitaltransaktioner och 1 658 miljoner i form av lån från EIB:s egna medel. Till följd av förseningarna i genomförandet av det nya protokollet har det inte varit möjligt att utnyttja dess medel i full omfattning. I länderna i Afrika, Västindien och Stilla havet (AVS) och i de utomeuropeiska länderna och territorierna (UTL) begränsades EIB:s insatser under 1997 till att anslå de tillgängliga medlen enligt det första protokollet till Fjärde Lomékonventionen, dvs. 60 miljoner ecu, varar 19 miljoner miljoner i form av riskkapital. 17 Undertecknad inom ramen tor det provisoriska mandatet men omfattas av den genom rådets beslut 97/256/EG fastställda garantiordningen. 24 Utlåningen har i huvudsak gällt energisektorn samt småföretagsfinansiering via globallån. Det kan nämnas att 18 miljoner av utlåningen under 1997 gick till tillverkningssektorn, varav 16 miljoner avsåg globallån till förmån för små och medelstora investeringar. Den totala undertecknade lånesumman inom ramen ior det första protokollet uppgår till 2 072 miljoner ecu och av dessa avser 812 miljoner ecu riskkapital. 2. 4. 2. Transaktioner med riskkapital från El B Utöver utlånings verksamheten, garanterar EIB bearbetningen och uppföljningen av riskkapitaltransaktioner med hjälp av specialiserade offentliga eller privata bolag som är verksamma på platsen. Under 1997 genomfördes huvuddelen av dessa transaktioner i Östafrika (10 miljoner ecu) genom förmedling av auktoriserade finansiella intcrmediärer. Några sädana transaktioner ägde också rum i Västindien (4 miljoner ecu) och i Stilla havsområdet (2 miljoner ecu). 2. 5. ANDRA GEMENSKAPSINSTRUMENT 2. 5. 1. Euratom Genom rådets beslut av den 21 mars 1994 utsträcktes tillämpningsområdet för Euratom-lån till länderna i Central- och Östeuropa och Oberoende staters samvälde (OSS) i syfte att förbättra kärnkraftverkens säkerhet och effektivitet i dessa länder. Med hänsyn till det rådande tak som fastställts av rådet uppgår det tillgängliga beloppet till cirka 1,1 miljard ecu. Ett flertal projekt studeras för närvarande i Ukraina, Bulgarien och i Ryssland, men på grund av deras komplexitet på såväl det politiska som tekniska planet har inget beslut om finansiering fattats under 1997. 2. 5. 2. Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) Gemenskapen och EIB är samtidigt både aktieägare och nära samarbetspartners till EBRD. De innehar vardera 3 % av bankens kapital och har ett nära samarbete som bygger pä att deras insatser kompletterar varandra. Enligt EBRD:s årsrapport för 1997 godkände bankens styrelse 143 nya projekt i länderna i Öst- och Centraleuropa och i de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen, vilka motsvarade ett totalt belopp på 4 016 miljoner ecu (jämfört med 119 under projekt till ett sammanlagt belopp av 2 855 miljoner ecu under 1996). De lånemedel som faktiskt anslogs under året uppgick till 2 315 miljoner ecu jämfört med 2 188 miljoner under 1996. Andelen av bankens samlade verksamhet som avsåg förvärv av aktie- och andelskapital uppgick till 436 miljoner ecu, dvs. ungefar 19 % av summan av bankens nya transaktioner. 25 3. BUDGETKONSEKVENSER AV UTLÅNINGEN Gemenskapens allmänna budget påverkas av utlåningen i den mån den inbegriper räntesubventioner och/eller en garanti ur budgeten. 3. 1. RÄNTESUBVENTIONER Räntesubventioner beviljas av gemenskapen inom följande områden (se tabell 4-9): a) Industriell omställning inom kol- och stålindustrierna (artikel 56 i EKSG- fördraget), Återuppbyggnad av de områden som drabbats av naturkatastrofer i Italien, Grekland och Portugal (den autonoma regionen Madeira), Inom ramen för "lånefaciliteten för små och medelstora företag" som beslutades vid toppmötet i Köpenhamn. b) c) Något industrilån till reducerad ränta har inte beviljats sedan 1992 för att finansiera investeringsprojekt som har till syfte att främja avsättningen av gcmcnskapskol (artikel 54. 2). Vad gäller subventionerade län till omställning inom kol- oeh stålindustrierna (artikel 56) uppgick räntesubventionerna 1997 endast till 1,8 miljoner ecu, jämfört med 36,8 miljoner 1996 och 11,5 miljoner 1995. Det bör observeras att i rådets beslut om återuppbyggnad efter den cyklon som drabbade Madeira 1993 föreskrivs att kommissionen skall utbetala räntesubventionerna för EIB- lånen direkt till den autonoma regionen Madeira och att dessa inte längre skall förmedlas via EIB, vilket var fallet i samband jordbävningarna i Grekland och Italien. Den tillfälliga lånefaciliteten för större infrastrukturprojekt som antogs i Edinburgh utökades med 3 miljarder av Europeiska rådet i Köpenhamn. Av denna summa är 1 miljard ecu avsatt till att stärka konkurrenskraften för små och medelstora företag om omfattas av räntesubventioner som är knutna till skapandet av arbetstillfällen. Subventionen är 3 000 ecu för varje nytt arbetstillfälle, vilket i genomsnitt motsvarar en räntesubvention med 2 %. Genom rådets beslut av den 19 april 1994 kunde EIB under andra halvåret 1994 börja teckna avtal om globallån med finansiella intermediärer i samtliga medlemsstater. Tilldelningen av lån avslutades den 15 december 1995 eftersom hela summan pä 1 miljard ecu då hade fördelats. Vid utgången av 1997 hade hela räntesubventionsbeloppet avseende låneåtagandena på 1 miljard ecu utbetalats. Fram till denna tidpunkt hade 93 miljoner ecu betalats ut i räntesubventioner till förmån för mer än 4 300 företag. Den totala rapporterade sysselsättningseffekten uppgick till mer än 50 000 nya arbetstillfällen (fördelningen per land beskrivs i nedanstående diagram). 26 Skapad sysselsättning - planerad och verklig (Situationen 20 8 1997) planerad D verklig H l)K I) Kl. K <ÏN S UK Räntesubventioner ingår även i de lån som El B beviljar utanför gemenskapen (se tabell 4- 10). 3. 2. GARANTIER UR BUDGETEN 3. 2. 1. Tillämpningsområde Gemenskapens upplåning för att finansiera de lån som förvaltas av kommissionen (Euratom, GNI, betalningsbalanslån) garanteras av gemenskapens allmänna budget för hela det utestående beloppet. För detta ändamål har 195 miljoner ecu ur gemenskapens budget för 1997 tagits i anspråk inom ramen för lånetransaktioner i syfte att stärka betalningsbalansen i FYROM, Rumänien och Ukraina. De lån som EIB beviljar tredje land ur egna medel inom ramen för gemenskapens politik för finansiellt utvecklingssamarbete omfattas av garantiavtal. För lån i länderna i AVS och i UTL ställs garantin av medlemsstaterna och för lån i de länder i Medelhavsområdet, Central- och Östeuropa samt Latinamerika och Asien, med vilka gemenskapen slutit samarbetsavtal, samt i Sydafrika ställs garantin av gemenskapen. I fråga om de sistnämnda mandaten kan två åtskilda faser noteras (nedan angivna som gamla respektive nya mandat) med hänsyn till omfattningen av täckning som garanteras av gemenskapens budget. A) Gamla mandat: a) EIB-lån till Medelhavsländer: dessa lån omfattas av en övergripande garanti från gemenskapen på 75 % av det tecknade lånebeloppet. Vid utgången av 1997 uppgick det utestående beloppet för dessa lån till 3 248 miljoner ecu, varav 212 miljoner i Spanien, land i Grekland och Portugal (före anslutningen) och 3 036 miljoner Medelhavsområdet. i tredje b) EIB-lån till länder i Central- och Östeuropa: gemenskapens garanti täcker 100 % av det tecknade lånebeloppet. Den 31 december 1996 hade EIB gjort lånemedel till ett 27 sammanlagt belopp av 4 628 miljoner ecu tillgängliga av en total låneram pä 4,7 miljarder ecu med hänvisning till Europaavtalen med länderna i Central- och Östeuropa, lor vilka det utestående lånebeloppet i slutet av 1997 uppgick till 1 889 miljoner ecu. c) EIB-lån till tredje land i Latinamerika och Asien: dessa lån som beviljats till länder med vilka gemenskapen har slutit samarbetsavtal omfattas till 100 % av en garanti ur gemenskapens budget. Dessa lån har beslutats inom ramen för ett övergripande mandat med ett lånetak på 1 025 miljoner ecu. Vid utgången av 1997 uppgick de tecknade lånen till 810 miljoner ecu och de utestående lånebeloppen uppgick vid samma tidpunkt till 385 miljoner ecu. d) EIB-lån till Sydafrika: gemenskapen har ställt garanti för lån som beviljas av EIB i Sydafrika upp till ett maximalt belopp av 300 miljoner ecu. Dessa lån omfattas till 100 % av en garanti ur gemenskapens budget. Den 31 december 1997 hade EIB gjort hela lånebeloppet på 300 miljoner ecu tillgängligt och det utestående lånebeloppet uppgick vid samma tidpunkt till 100 miljoner ecu. (se tabell 3-1). B) Nya mandat18: Rådet beslöt den 14 april 1997, på förslag av kommissionen och efter det att Europaparlamentet yttrat sig, att förnya gemenskapsgarantin till EIB för lån som beviljats till förmån för projekt utanför gemenskapen. Den totala låneramen motsvarar maximalt 7 105 miljoner ecu. Garantin begränsades till 70 % av den totala låneramen uppräknat med alla därmed sammanhängande utgifter19. Samtidigt uppmanas EIB att eftersträva att täcka den affärsmässiga risken vad gäller 25 % av dess lån med hjälp av garantier med riskdelning mellan EIB och gemenskapen. Budgetgarantin täcker i detta fall endast de politiska riskerna, det vill säga risken för hinder för valutautförsel, expropriering, väpnade konflikter och inre låneutrymmet per den 31 december 1997 var oroligheter. Det 2 615 miljoner, men de utestående lånen uppgick vid samma tidpunkt endast till 144 miljoner ecu, varav 114 miljoner ecu tillförmån för länderna i Medelhavsområdet och 30 miljoner för länderna i Öst- och Centraleuropa. tillgängliga totalt 3. 2. 2. Utestående garantier per den 31 december 1997 De utestående garantier som belastar gemenskapens budget, vilka beskrivs närmare i tabell 3-1, uppgick vid utgången av 1997 till 12,2 miljarder ecu, varav 63 % avsåg tredje land. Jämfört med 1996 ökade det totala utestående garantibeloppet med 295 miljoner ecu, samtidigt som andelen av åtagandena gentemot tredje land fortsatte att öka eftersom denna andel har växt från 37,5 % 1992 till 63 % i dag. Den årliga risken för gemenskapens allmänna budget, som avser återbetalningen av skulden (amorteringar och räntor) uppgick till 3 095 miljoner ecu 1997, varav 1 666 miljoner ecu för tredje land. 18 '^ Rådets beslut 97/256/EG om beviljande av en gemenskapsgaranti för Europeiska investeringsbanken för att täcka försluster vid lån till projekt utanför gemenskapen (länderna i Central- och Östeuropa, Medelhavsområdet, Latinamerika och Asien samt Sydafrika). Villkoren för garantin definieras i det garantiavtal som undertecknades mellan EG och EIB den 25 och 29 juli 1997. 28 Den 31 december 1997 uppgick gemenskapens fordringar för uteblivna återbetalningar pä förfallna lån till 309 miljoner ecu, varav 75 miljoner ecu gällde uteblivna återbetalningar frän vissa republiker i f. d. Jugoslavien och 234 miljoner avsåg Tad/jikislan, Arménien och Georgien. Alla tillfälliga ianspråktaganden av kommissionens likvida medel med hänvisning till garantin har reglerats genom budgeten fram till och med 1994 och av garantifonden efter dess upprättande genom rådets förordning nr 2728/94 av den 31 oktober 1994. 3-1 Utestaende garanterade lanebelopp per den 31 december 1997. Uinetransaktioner Godkända tak Utestående belopp 31. 12. 96(1) Utestående belopp 31. 12. 97(2) Medlemsstater A Medelfristigt finansietlt stod 1. Grekland 2. Italien B. Garanterade Ian 3. Euratom (3) 4. GNI (inkl. jordbavningshjaip) 5. EIB Medelhavslander (E. GR. P) Trodje land A Makroekonomiskt stdd 1. Ungem 2. F. d. Soyjetunionen (4) 3. Tjeckien 4. Slovakien 5. Bulgarien 6. Rumanien 7. Estland 8. Lettland 9. Litauen 10. Israel (5) 11. Algeriet 12. Moldavien 13. Ukraina 14. Vitryssland 15. FYROM 16. Georgien/Armenien B. Garanterade Ian 17. Medelhavsomradet 18. Central- och Osteuropaavtalen 19. Latinamerika och Asien 20. Sydafrika TOTALSUMMA 26 330 14 000 4000 6 830 1500 24117 4 625 180 1250 250 125 650 580 40 80 100 160 600 60 285 55 40 170 19492 8672 8 220 1925 675 50447 5564 500 3479 572 748 265 6 312 2679 180 144 250 125 400 510 20 40 75 160 500 60 185 30 - - 3 634 2 092 1306 204 32 4 497 500 3448 118 219 212 7674 2121 100 216 123 62 260 580 15 40 75 - 250 60 285 30 25 - 5 553 3150 1919 385 100 11876 12171 (1) Enligt växelkursen 31. 12. 1996. (2) Enligt växelkursen 31. 12. 1997. (3) Utvidgning av Euratom-lån till vissa tredje länder genom beslut av den 21 mars 1994. (4) Det utestående lånebeloppet på 216 miljoner ecu motsvarar de lånebelopp som förfallit till betalning men ännu ej återbetalats per den 31 december 1997. (5) Lån som fullt ut återbetalats per den 31 december 1997. 29 4. STATISTIKBILAGA 30 4-1 Arlig utvcckling for upp- och utlaningen i gemcnskapen. (rriljoner ecu - ecu-kure vkJ slutet av rttkenakapsaret) 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 I. Btalten upplaning B<SG 1517 1487 880 913 1086 1446 1474 908 644 386 298 474 Betalringsbalanslan(l) 862 860 - 488 853 93 - - 350 1695 1209 4969 245 410 155 195 - - -- 49 - - - 541 611 945 522 76 49 - - 70 66 - - Surma komrrissionen 3408 3811 1918 1435 1512 3190 2683 5877 1008 862 453 669 BB(2) 6786 5593 7666 9034 10996 13672 12974 14 224 14148 12395 17 553 23026 Summagemenskapen 10194 9404 9584 10469 12 508 16862 15657 20101 15156 13257 18006 23695 II. UtbetakJa Ian B<SG 1069 969 908 700 993 1382 1486 918 674 403 280 541 BetalringsbaJansJan(l) 862 860 443 314 - - - 350 1695 1209 4969 245 410 155 195 - - - -- 49 - - - Buratom GM Enatom GNI 393 425 357 78 24 39 9 30 Summa komrrissionen 2767 2568 1265 778 1367 3116 2704 5917 968 813 435 736 BB(3) 6678 6967 8844 11507 12605 14438 16066 17724 17682 18604 20946 22958 Summa gemenskapen 9445 9535 10109 12285 13972 17554 18770 23641 18650 19417 21381 23694 Anm: Skillnadema mellan summoma for kommissionens upp- och utlaning beror dels pa den upplaning som gors i refinansieringssyfte och dels pa variationer i det icke utlanade restbeloppet vid rakenskapsarets slut. Skillnadema mellan EIB:s upp- och utlaningsbelopp beror pa att EIB:s utlaningstransaktioner fmansieras bade via upplaning och via bankens egna medel. (1) Mekanism for finansiellt stod till medlemsstatema och for bistand till tredje land och livsmedelshjaip till F. d. Sovjetunionen. Samtliga upptagna medel. Tecknade Ian ur egna medel, exklusive ElB-garantier for prpjekt samt transaktioner som belastar GNI:s medel. (2) (3) 31 4-2 Utestående gemenskapsupplåning. Utestaende gemenskapsupplaning (vid slutet av varje rakenskapsar) (1) (miljoner ecu) Betalnings Summa EKSG BB (2) Euratom GNI Delsumma balanslån upplaning 6 178 16 570 1 272 1 747 25 767 591 26 358 6 539 20 749 1 680 3 269 32 237 4 610 36 847 7 119 25 007 1 892 4 432 38 450 4 932 43 382 7 034 26 736 2 013 4 960 40 743 3 236 43 979 6 761 30 271 2 168 5 202 44 402 1 890 46 292 6 689 31 957 2 500 5 229 46 375 2 997 49 372 6 825 36 928 2 164 5 514 51 431 2 459 53 890 6 738 42 330 1 945 5 122 56 135 2 075 58 210 6 673 48 459 1 687 4 542 61 361 (3) 2 045 63 406 7 139 58 893 1 563 3 817 71 412 3 516 74 928 7 327 67 784 1 338 3 326 79 775 4 026 83 801 7 331 78 661 1 018 2 202 89 212 5 204 94 416 6 548 83 673 779 1 570 92 570 7 697 100 267 5 966 87 079 720 1 1 13 94 878 8 032 102 910 4 677 96 649 3 637 110 394 572 118 748 102 646 6 666 109 312 218 114 367 5 853 120 220 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (1) Växelkursen den 31 december varje år har använts. Eftersom stc" >rre delen av upplåningen ar uttryckt I nationell valuta, beror skillnaden mellan två årsslut b >åde på förändrinc jar i värderingen av den befintliga lånestocken och på nettoupplåning sn under året. Ursprungligt lånebelopp minskat respektive ökat med amortering ar, uppsägningar, annulleringar och växelkursjusteringar. (2) (3) Från och med 1989 inklusive kortfristig upplåning. Från och med 1990 inklusive finansiellt stöd till tredje land. 32 4-3 Gemenskapsupplaning under 1997, fordelad pa valutor. ECU BEF DKK DEM GRD ESP FRF IEP ITL LUF NLG ATS PTE FIM SEK GBP Delsumma CHF JPY USD ZAR Delsumma SUMMA BB EKSG 1 300 (2) - 134 3 437 161 2 599 2 590 58 5 044 99 17 - 1 092 45 189 2 875 19 639 566 541 2 211 68 3 387 23 026 19 127 3 23 23 75 4 123 77 474 - 474 Betalnings NCI balans (1) Summa upplåning 195 195 1 495 19 134 3 564 161 2 602 2 6 13 58 5 067 174 17 4 1 215 45 189 2 952 20 308 566 541 2 2 11 68 3 387 (miljoner ecu) 1996 % 3,6 0. 1 0. 5 29. 7 0. 5 11. 5 3,7 0. 6 24. 7 0,6 0. 5 - 2. 0 0,2 1,1 12,3 91,5 0,9 3. 2 4. 2 0. 2 8,5 1997 % 6. 3 0. 1 0,6 15,0 0,7 11,0 11. 0 0,2 21. 4 0,7 0. 1 0. 0 5. 1 0. 2 0. 8 12. 5 85. 7 2. 4 2. 3 9. 3 0. 3 14. 3 195 23 695 100. 0 100. 0 (D (2) Betalningsbalans och finansiellt bistånd till icke-medlemsstater. Emitterade i euro 4-4 Lån beviljade inom gemenskapen under 1996 och 1997, fördelat på sektor och låncinstrument. (miljoner ecu) EKSG BB(1) Summa % av totalbeloppet 1996 1997 1996 1997 1996 1997 248 400 4 477 5 672 4 725 6 072 1996 23. 5 1997 27. 1 178 207 2 630 2 545 2 808 2 752 14,0 12,3 20 60 10 388 14 085 10 408 14 145 51,8 63,2 1 535 2 326 1 535 2 326 7,6 10,4 12 81 4 945 2 090 4 957 2 171 24,7 279 206 279 206 1,4 9,7 0,9 Produktionssektom varav lan inom ramen fdr globallan Infrastruktur varav lan inom ramen for globallan Energi varav lan inom ramen fdr globallan SUMMA (1) 280 541 19 810 21 847 20 090 22 388 100,0 100,0 Beviljade lånebelopp (individuella lån och lån inom ramen för globallån). 33 4-5 Lån beviljade av EIB i gemenskapen under 1996 och 1997, fördelat på ekonomiska mål. 1. Regional utveckling 13 805 100,0 14 646 100,0 1996 1997 miljoner ecu % miljoner ecu % 1. 1 Landerfdrdelning Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Iriand Italien Luxemburg Nederiandema Osterrike Portugal Finland Sverige Fdrenade kungariket 1. 2 Sektorsfttrdelning Energi Kommunikationer Miljd och diverse infrastruktur Industri, tjanster, jordbruk 2. Kommunikationsinfrastruktur 2. 1 Transporter 2. 2 Telekommunikationer 3. Miljd och levnadsvillkor 3. 1 Miljd 3. 2 Stadsplanering 4. Energi 4. 1 Egna resurser 4. 2 Importdiversifiering 4. 3 Rationed anvandning 5. Fdretagens konkurrenskraft varav: sma och medelstora fdretag 236 397 2 297 730 2 352 1 615 108 2 853 0 17 254 1 288 10 317 1 331 4 076 4 640 1 826 3 263 6 506 4 500 2 006 5 875 4 209 1 666 4 031 547 2 011 1 473 3 776 2 594 1,7 2,9 16,6 5,3 17,0 11,7 0,8 20,7 0,0 0,1 1,8 9,3 0,1 2,3 9,6 29,5 33,6 13,2 23,6 100,0 69,2 30,8 100,0 71,6 28,4 100,0 13,6 49,9 36,5 - Antal 11 034 440 269 1 852 752 1 873 1 692 72 2 595 0 16 157 1 352 331 506 2 741 996 6 338 3 037 4 273 8 758 6 879 1 879 7 208 4 826 2 382 2 597 558 482 1 557 4 556 2 486 OBS! Btersom vissa lan omfattar flera inte adderas. mål kan beloppen under de olika rubrikerna 3,0 1,8 12,6 5,1 12,8 11,6 0,5 17,7 0,0 0,1 1,1 9,2 2. 3 3,5 18. 7 6,8 43,3 20. 7 29,2 100,0 78,5 21,5 100,0 67,0 33,0 100,0 21. 5 18. 6 60,0 - Antal 12 772 34 4-6 Den geografiska fordclni ngcn av tecknade lan inom gemenskapen, 1996 och 1997. EKSG BB Euratom GNI (miljoner ecu] Betalnings- balanslan Belopp 1997 Belgian Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederiandema dsterrike Portugal Finland Sverige Forenade kungar. ArtikeM8 (1) Summa 1996 Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederiandema Osterrike Portugal Finland Sverige Forenade kungar. Artikel18 (1) Summa (1) 20 - 102 - 5 24 - 40 76 - 76 122 - - 76 - 541 1 140 737 3 518 730 2 716 2 721 207 3 517 96 398 555 1 350 401 925 3 765 184 22 958 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 7 - 33 - 33 13 - 91 35 - 1 - - - 51 - 263 658 688 3 022 721 2 553 2 509 189 4 121 766 490 1 294 302 847 2 386 403 20 946 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 23 499 100. 0 % 4,9 3,1 15,4 3,1 11,6 11. 7 0. 9 15,1 0,7 1. 7 2,7 6,3 1,7 3,9 16,3 0,8 % 3. 1 3. 2 14,4 3. 4 12. 2 11,9 0,9 19. 9 0. 2 3. 6 2,3 6,1 1,4 4,0 11,5 1. 9 1 160 737 3 620 730 2 721 2 745 207 3 557 172 398 631 1 472 401 925 3 841 184 665 688 3 054 721 2 585 2 523 189 4 212 35 766 491 1 294 302 847 2 437 403 EKSG BB Euratom GNI Betalnings- balanslan Belopp 21 210 100,0 Gemenskapsprojekt som inte (t. ex. Beträffande telekablar e kan hänföra Mer telekom s till endast en medlem munikationssatelliter ell sstat er oljeledningar från Nordsjön). 35 4-7 Fördelning av GNI-lån per land per den 31 december 1997. Land GNI 1 GNI II GNI III GNI IV (miljoner ecu) Summa % GNI Ateruppb. Belgien Danmark Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Nederlcindema Portugal Forenade kungariket Summa NB. : - 66,8 - - 70,0 239,0 479,9 - - 134,9 - 100,6 114,9 125,0 116,6 473,4 - - 67,1 - 303,0 111,2 69,2 938,7 68,4 1 228,5 3,2 29. 9 109,3 23,6 63,2 - 118,2 72,3 - 285,7 - 9,9 95,8 - - 80,0 - - - 598,7 - - - 23,6 533,5 306,1 187,4 0,4 8,6 4,9 3,0 1 206,0 19,5 424,0 6,8 3 066,3 49,5 3,2 39,8 407,1 0,1 0,6 6,6 990,5 997,5 2 861,6 668,8 678,7 6 197,1 100,0 Tecknade lån har konverterats till "upplåningsekvivalenter". Lån i annan valuta än ecu har omräknats till ecu enligt växelkursen den sista arbetsdagen i det kvartal som föregick undertecknandet av läneavtalet. 4-8 GNI-upplåning fördelad på valutor: utestående skuld per den 31 december 1997. Valuta (miljoner) Motsvarighet i milj. ecu (1) ECU BEF DEM ESP FRF ITL LUF NLG GBP CAD CHF JPY USD Summa 70,0 - 10,0 - - - - 176,8 11,5 - 75,0 - - (1) Omräkningsk kurs per 31. 12. 1997 70,0 - 5,1 - - - - 79,4 17,2 - 46,7 - - 218,4 36 4-9 Utbetalda räntesubventioner gemenskapsinstrumenten 1977-1997. i gemenskapen inom ramen för de olika Icke nuvärdesberäknade system (1) Nuvärdesberäknade system (2) (mlljoner ecu) Budget ar 1977 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 (D (2) (3) BOG BXSG. « Sysselsättning Återuppbyggnad ä art. 54 art. 56 Rxtugal (omstrukt. ) (omställa) jordbävning - naturkatastrofer 1,3 9,8 10,4 25,7 7,6 10,5 4,0 6,2 3,6 5,9 2. 4 3. 0 2,6 1,3 1,0 2,7 16,5 8,0 33,4 6,3 19,3 7,1 34,0 74,9 33,1 35. 6 38,6 42,5 40,6 48,6 106,0 114,3 51,1 11,5 36,8 1,8 - - - - - 4,0 3,9 3,0 14,4 24,4 28,4 28,6 28,6 27,8 26,6 23,1 20,1 17,2 12,3 9,3 6,1 4,3 (3) 4,0 BAS ffUF Lanefacilitet SMF. - 200,0 12,1 197,0 193,2 209,8 200,0 - - - - - - - - - -. 65,5 2,8 25,3 Feriodiserade räntesubventioner som belastat de för ändamålen avsatta medlen i de årliga budgetarna. Räntesubventioner som kommissionen utbetalat som en enda nuvärdesberäknad klumsumma, vilken belastat budgeten det första året. Från och med 1996 inklusive den räntesubvention som kommissionen betalar ut direkt till den autonoma regionen Madeira (Rådets beslut nr 95/250/BG av den 29 juni 1995. 37 4-10 Finansiellt stöd utanför gemenskapen som var deeember 1997. kraft eller avtalat den 31 AVS/ULT AVS ULT Sydafrika Medelhavsomradet (6) Algeriet, Cypam, Egypten, Israel, Jordanian, Ubanon, Malta, Marocko, Syrian, Tunisian, Turklat, Gaza och VMstbankan Turklat Malta Cypam Central- och Osteuropa Albanian Bulgarian Tjecklan Estland Ungam Lattland Utauan Polan Rumanian Slovaklen Slovenian F. d. Yugoalavlska rapubllkan Makadonlen F. d. SSSR Moldova Georgian, Armenian Ukraine Vttrysaland Lån ur BB:s egna medel Lin ur budgetmedel Slag av avtal Rlskkapttal- Gavobistand Slulir Tak(1) transaktloner (2) ECU million Betalnings- balansstod (4) Tak Andra finansiella protokollet Fjärde Lomékonventionen Rådets beslut Rttets beslut (7) Buropa-Medalhavsavtalen (7) 1 693 1 658 35 375 3 140 2 310 2000 2000 2000 2000 1 030 1 000 30 (3) 12 102 11 967 (5) 1 3 5 ( 5) 204 200 (9) 3 460 (8) 3 425 (10) 600 600 (11) Sär sk It finansiellt samarbete, ännu ej I kraft Fjärde finansiella protokollet Fjärde finansiella protokollet Rådets beslut (7) 20(X) IWH IW8 750 30 50 2000 3 S20 2 2 13 22 4 952 (12) 2 005 650 250 40 180 80 100 0 580 125 20 (13) 40 2 224 (14) 1 820 1 250 (15) 60 170 285 55 2 796 (14) Finansiellt protokoll 2000 150 Lander 1 Latlnamerika och Asian Lanefacilitet for forberedande av anslutning (16) Rådets beslut Rådets beslut (7) BEI-facilitet l'W7 2000 2000 276 900 3 500 (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) (14) (15) (16) Lån med räntesubventioner ur Europeiska utvecklingsfondens medel för projekt i AVS-länderna och i ULT samt ur den allmänna budgeten för miljöprojekt I Medelhavsområdet. De nödvändiga medlen för att finansiera räntesubventionerna bokförs som gåvobistånd. Beviljade och förvaltade av BB. Beviljat och förvaltat av Europeiska kommissionen. Ackumulerade belopp sedan 1990. Transaktionerna i fråga beviljas och förvaltas av kommissionen. Inklusive räntesubventioner för EIB-Iin. De disponibla beloppen från de föregående finansiella protokollen kan användas samtidigt, oavsett om det rör sig om hela de anslagna beloppen eller restbelopp. Del av det övergripande fleråriga mandat som godkändes den 14 april 1997. Huvudinslagen i det budgetanslag som man kom överens om i Cannes (1995). Indlkatlvt belopp som påförts gåvobiståndet I nästa kolumn. Budget referens 1996-99: Förordning (EG) nr 1488/96 (inklusive reserverade belopp för riskkapitaltransaktioner och räntesubventioner för EIB-Iån till miljöprojekt). Algeriet. Indikativt program 1996-99: Huvudinslagen i det budgetanslag som man kom överens om i Cannes (1995). Reserv för räntesubventioner vad gäller EIB-Iån till stöd för infrastrukturprojekt av intresse för såväl gemenskapen som FYROM. Landet åtnjuter även stöd ur det I Cannes beslutade budgetanslaget. Budgetreferens 1996-99. Kommersiella lån. Till förmån för kandidatländerna för medlemskap i EU, dvs. Ungern, Polen, Slovakien, Tjeckien, Bulgarien, Rumänien, Estland, Lettland, Litauen, Slovenien och Cypern. 38 ISvSN 1024-4506 KOM(98) 409 slutlig DOKUMENT SV 09 10 01 Katalognummer : CB-CO-98-422-SV-C ISBN 92-78-37575-6 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 33


title: Commission Regulation (EC) No 1422/98 of 3 July 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 4. 7. 98 EN Official Journal of the European Communities L 190/11 COMMISSION REGULATION (EC) No 1422/98 of 3 July 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/ 94 of 21 December 1994 on detailed rules for the applica- the import arrangements for fruit and veget- tion of ables (1), as last amended by Regulation (EC) No 2375/ 96 (2), and in particular Article 4 (1) thereof, Having regard to Council Regulation (EEC) No 3813/92 of 28 December 1992 on the unit of account and the conversion rates to be applied for the purposes of the common agricultural policy (3), as last amended by Regu- lation (EC) No 150/95 (4), and in particular Article 3 (3) thereof, Whereas Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilat- eral trade negotiations, the criteria whereby the Commis- sion fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipu- lated in the Annex thereto; Whereas, in compliance with the above criteria, the stand- ard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The standard import values referred to in Article 4 of Regulation (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 4 July 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 3 July 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 325, 14. 12. 1996, p. 5. (3) OJ L 387, 31. 12. 1992, p. 1. (4) OJ L 22, 31. 1. 1995, p. 1. L 190/12 EN Official Journal of the European Communities 4. 7. 98 to the Commission Regulation of 3 July 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 10 00 0809 20 95 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 Third country code (1) Standard import value (ECU/100 kg) 052 999 382 388 524 528 999 388 400 404 508 512 524 528 804 999 388 512 528 999 052 064 999 052 060 064 068 400 616 999 052 999 624 999 79,0 79,0 61,1 62,9 54,5 60,1 59,6 71,9 81,6 90,5 91,8 69,0 55,2 66,1 105,7 79,0 118,1 104,4 90,8 104,4 258,7 152,3 205,5 345,4 167,4 201,7 158,8 291,6 211,1 229,3 151,9 151,9 272,0 272,0 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2317/97 (OJ L 321, 22. 11. 1997, p. 19). Code ‘999' stands for ‘of other origin'


title: Règlement (CE) n° 1431/98 de la Commission du 3 juillet 1998 fixant, pour le mois de juin 1998, le taux de conversion agricole spécifique du montant du remboursement des frais de stockage dans le secteur du sucre

eurovoc_concepts:
redemption
representative rate
storage cost
sugar

text: 4. 7. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 190/23 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1431/98 DE LA COMMISSION du 3 juillet 1998 fixant, pour le mois de juin 1998, le taux de conversion agricole sp(cid:130)cifique du montant du remboursement des frais de stockage dans le secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 du Conseil, du 30 juin 1981, portant organisation commune des march(cid:130)s dans le secteur du sucre (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 1599/96 (2), vu le r(cid:138)glement (CEE) no 3813/92 du Conseil, du 28 d(cid:130)cembre 1992, relatif (cid:133) l’unit(cid:130) de compte et aux taux de conversion (cid:133) appliquer dans le cadre de la politique agri- cole commune (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 150/95 (4), vu le r(cid:138)glement (CEE) no 1713/93 de la Commission, du 30 juin 1993, (cid:130)tablissant des modalit(cid:130)s particuli(cid:138)res pour l’application du taux de conversion agricole dans le secteur du sucre (5), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)gle- ment (CE) no 59/97 (6), et notamment son article 1er para- graphe 3, consid(cid:130)rant que l’article 1er paragraphe 2 du r(cid:138)glement (CEE) no 1713/93 dispose que le montant du rembourse- ment des frais de stockage vis(cid:130) (cid:133) l’article 8 du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 est converti en monnaies nationales en utilisant un taux de conversion agricole sp(cid:130)cifique (cid:130)gal (cid:133) la moyenne, calcul(cid:130)e pro rata temporis, des taux de conversion agricoles applicables pendant le mois de stockage; que ce taux de conversion agricole sp(cid:130)cifique doit (cid:136)tre fix(cid:130) chaque mois pour le mois pr(cid:130)c(cid:130)dent; consid(cid:130)rant que l’application de ces dispositions conduit (cid:133) fixer, pour le mois de juin 1998, le taux de conversion agricole sp(cid:130)cifique du montant du remboursement des frais de stockage dans les diff(cid:130)rentes monnaies nationales, comme indiqu(cid:130) (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Le taux de conversion agricole sp(cid:130)cifique (cid:133) utiliser pour la conversion du montant du remboursement des frais de stockage vis(cid:130) (cid:133) l’article 8 du r(cid:138)glement (CEE) no 1785/81 dans chacune des monnaies nationales est fix(cid:130), pour le mois de juin 1998, comme indiqu(cid:130) en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 4 juillet 1998. Il est applicable avec effet (cid:133) partir du 1er juin 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 3 juillet 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 177 du 1. 7. 1981, p. 4. (2) JO L 206 du 16. 8. 1996, p. 43. (3) JO L 387 du 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 du 31. 1. 1995, p. 1. (5) JO L 159 du 1. 7. 1993, p. 94. (6) JO L 14 du 17. 1. 1997, p. 25. L 190/24 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 4. 7. 98 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 3 juillet 1998, fixant, pour le mois de mai 1998, le taux de conversion agricole sp(cid:130)cifique du montant du remboursement des frais de stockage dans le secteur du sucre Taux de conversion agricole sp(cid:130)cifique 1 (cid:130)cu = 40,9321 7,56225 1,98391 349,703 168,336 6,68769 0,796521 1 973,93 2,23593 13,9576 203,183 6,02811 8,79309 0,677353 francs belges ou luxembourgeois couronnes danoises mark allemand drachmes grecques pesetas espagnoles francs fran(cid:135)ais livre irlandaise lires italiennes florins n(cid:130)erlandais schillings autrichiens escudos portugais marks finlandais couronnes su(cid:130)doises livre sterling


title: WRITTEN QUESTION No. 2182/98 by Konstantinos HATZIDAKIS to the Commission. Recruitment of pilots for Olympic Airways

eurovoc_concepts:
Greece
State aid
air transport
business management
capital increase
crew
recruitment
terms for aid

formats: html pdf print

text: C 96/52 Official Journal of the European Communities EN 8. 4. 1999 Supplementary answer given by Mrs Wulf-Mathies on behalf of the Commission (13 October 1998) The Commission would refer the Honourable Member to its answer to Written Question No P-2120/98 by Mr Trakatellis (1). (1) OJ C 354, 19. 11. 1998, p. 131. (1999/C 96/074) WRITTEN QUESTION E-2180/98 by Ben Fayot (PSE) to the Commission (10 July 1998) Subject: Duties on wine The wine sector is worried that the Commission is planning to introduce excise duties on wine. This is of course a topic which keeps resurfacing in political discussions. I should like to know if any new facts have arisen to justify reopening this subject, and what precisely the Commission intends to do in this connection. In particular, does the Commission propose to demonstrate once and for all that the zero-rating of excise duties practised in all wine-producing countries leads to a distortion of competition with other drinks? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (5 October 1998) Under Article 8 of Council Directive 92/84/EEC of 19 October 1992 on the approximation of the rates of excise duty on alcohol and alcoholic beverages (1), the Commission reports to the Council and Parliament every two years on the operation of the minimum rates of duty on alcoholic drinks. Such a report is now in preparation, although no decisions have been taken as to its final content. However, the Honourable Member will recognize that the report cannot avoid examining the question of whether or not the minimum rate for wine should remain at zero. Moreover, since Article 8 specifically requires it to do so, the report will also cover the question of competition between alcoholic drinks. (1) OJ L 316, 31. 10. 1992. (1999/C 96/075) WRITTEN QUESTION P-2182/98 by Konstantinos Hatzidakis (PPE) to the Commission Subject: Recruitment of pilots for Olympic Airways (3 July 1998) The management of Olympic Airways recently decided to recruit 45 pilots to meet immediate requirements from a list of successful candidates which had been drawn up after a competition in 1996. The need for such a decision was confirmed by other relevant bodies of Olympic Airways (Flight Exploitation Directorate) after the decision by the management to cut the company(cid:146)s turnover by 10 %, on the grounds that not even the new programme could be implemented unless 45 pilots were recruited immediately. Despite all this the Ministry of Transport is refusing to endorse the adoption of this decision by the management of Olympic Airways, without giving any reason for its position


title: Rozhodnutie Komisie z 3. júla 1998 o postupe preukazovania zhody stavebných výrobkov v súlade s článkom 20 ods. 2 smernice Rady 89/106/EHS so zreteľom na dodatočné predpínacie zostavy pre predpínanie konštrukcií (oznámené pod číslom dokumentu C(1998) 1506)Text s významom pre EHP.

eurovoc_concepts:
building materials
product quality
product safety
production control
quality label

text: 332 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 20 31998D0456 L 201/112 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 17. 7. 1998 ROZHODNUTIE KOMISIE z 3. júla 1998 o postupe preukazovania zhody stavebných výrobkov v súlade s článkom 20 ods. 2 smernice Rady 89/106/EHS so zreteľom na dodatočné predpínacie zostavy pre predpínanie konštrukcií (oznámené pod číslom dokumentu C(1998) 1506) (Text s významom pre EHP) (98/456/ES) v „čo postup výrobku najjednoduchší KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom smernicu Rady 89/106/EHS z 21. decembra 1998 o aproximácii zákonov, iných právnych predpisov a správnych opatrení členských štátov, vzťahujúcich sa na stavebné vý- robky (1), zmenenú a doplnenú smernicou 93/68/EHS (2), a najmä na jej článok 13 ods. 4, keďže sa od Komisie žiada, aby podľa článku 13 ods. 3 smernice 89/106/EHS vybrala z dvoch postupov preukazovania zhody súlade s požiadavkami na bezpečnosť“; keďže to znamená, že je potrebné rozhodnúť, či pre daný výrobok alebo skupinu vý- robkov je systém vnútropodnikovej kontroly, za ktorý je zod- povedný výrobca, nevyhnutnou a postačujúcou podmienkou pre preukázanie zhody alebo či je z dôvodov súvisiacich so splnením kritérií uvedených v článku 13 ods. 4 potrebný zásah schváleného certifikačného orgánu; keďže v článku 13 ods. 4 sa požaduje, že takto určený postup musí byť vyznačený v mandátoch a v technických špecifiká- ciách; keďže je preto potrebné definovať pojem výrobok alebo skupina v mandátoch sa výrobkov, a v technických špecifikáciách; keďže dva postupy uvedené v článku 13 ods. 3 sú podrobne popísané v prílohe III k smernici 89/106/EHS; keďže je preto potrebné jasne stanoviť metódy, ktorými sa tieto dva postupy musia uplatňovať pre každý výrobok alebo skupinu výrobkov podľa prílohy III, pretože v prílohe III uprednostňujú určité systémy; keďže postup uvedený v článku 13 ods. 3 písm. a) zodpovedá systémom stanoveným v prvej možnosti, bez priebežného dohľadu, a v druhej a tretej možnosti bodu ii) oddielu 2 používa ktorý prílohy III, a postup uvedený v článku 13 ods. 3 písm. b) zodpovedá systémom stanoveným v bode i) oddielu 2 prílohy III, a v prvej možnosti, s priebežným dohľadom, bodu ii) oddielu 2 prílohy III; keďže opatrenia uvedené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre stavebníctvo, PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 Zhoda výrobkov uvedených v prílohe I sa musí preukazovať postupom, pri ktorom okrem systému vnútropodnikovej kon- troly výroby, ktorú vykonáva výrobca, do preukazovania zhody a dohľadu nad kontrolou výroby alebo výrobkom samotným je zapojený aj schválený certifikačný orgán. Článok 2 Postup preukazovania zhody, ako je uvedený v prílohe II musí byť uvedený v mandátoch pre usmernenia pre európske tech- nické schvaľovania. Článok 3 Toto rozhodnutie je adresované členským štátom. V Bruseli 3. júla 1998 Za Komisiu Martin BANGEMANN člen Komisie (1) Ú. v. ES L 40, 11. 2. 1989, s. 12. (2) Ú. v. ES L 220, 30. 8. 1993, s. 1. 13/zv. 20 SK Úradný vestník Európskej únie 333 Dodatočné predpínacie zostavy pre predpínanie konštrukcií PRÍLOHA I PRÍLOHA II SKUPINA VÝROBKOV DODATOČNÉ PREDPÍNACIE ZOSTAVY PRE PREDPÍNANIE KONŠTRUKCIÍ 1. Systémy preukazovania zhody Pre ďalej uvedený výrobok (uvedené výrobky) a pre ich zamýšľané použitie (použitia sa požaduje, aby Európska organizácia pre technické schvaľovanie (EOTA) stanovila v príslušnom usmernení pre európske technické schválenie tento systém (tieto systémy) preukazovania zhody: Výrobok (výrobky) Zamýšľané použitie (použitia) Úroveň (úrovne) alebo trieda (triedy) Systém (systémy) preuka- zovania zhody Dodatočné predpína- cie zostavy Pre predpínanie konštrukcií — 1+ Postup 1+: pozri prílohu III, oddiel 2, bod i) k smernici 89/106/EHS, s kontrolným skúšaním vzoriek. 2. Podmienky, ktoré má Európska organizácia pre technické schvaľovanie (EOTA) uplatňovať na špecifikácie systému preukazovania zhody. Špecifikácia systémov by mala byť taká, aby mohli byť zavedené aj tam, kde sa pre určitú charakteristiku nemusí stanoviť ukazovateľ úžitkovej vlastnosti, pretože aspoň jeden členský štát nemá vôbec žiadnu právnu požiadavku na takúto charakteristiku (pozri článok 2 ods. 1 smernice 89/106/EHS a prípadne klauzulu 1. 2. 3 interpretačných dokumentov). V takýchto prípadoch sa výrobcovi nesmie nariadiť, aby overoval túto charakteristiku, ak si neželá úžitkovú vlastnosť výrobku uvádzať