title: WRITTEN QUESTION No. 2418/98 by Anita POLLACK to the Commission. Monsanto and the terminator gene

eurovoc_concepts:
genetics
legal action

formats: html pdf print

text: 5. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 31/143 Komission j(cid:228)senen Karel Van Miertin komission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) Komissio on tietoinen Yhdistyneen kuningaskunnan tiedotusv(cid:228)lineiss(cid:228) viime aikoina esitetyist(cid:228) v(cid:228)itteist(cid:228), joiden mukaan er(cid:228)(cid:228)t autojen valmistajat j(cid:228)lleenmyyj(cid:228)t noudattavat hintojen sopimista koskevia strategioita Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa. tai Koska v(cid:228)itetyt strategiat ovat luonteeltaan kansallisia, vaikuttaa toissijaisuusperiaatteen perusteella silt(cid:228), ett(cid:228) on p(cid:228)(cid:228)asiassa Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten vastuulla tarkistaa, ovatko n(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)itteet totta, ja jos ne ovat totta, toteuttaa asianmukaiset toimenpiteet asian ratkaisemiseksi. (1999/C 31/200) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2418/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (27. hein(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Monsanto ja (cid:148)terminaattorigeeni(cid:148) Mit(cid:228) juridisia keinoja EU voi k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) taivutellakseen tai est(cid:228)(cid:228)kseen Monsanto-yhti(cid:246)t(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) (cid:148)terminaatto- rigeeni(cid:228)(cid:228)n(cid:148)? Komission j(cid:228)senen Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. syyskuuta 1998) Komissio ker(cid:228)(cid:228) parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (1999/C 31/201) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2433/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bartho Pronk (PPE) ja Petrus Cornelissen (PPE) komissiolle (30. hein(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Merell(cid:228) ty(cid:246)skentelevien henkil(cid:246)iden j(cid:228)(cid:228)minen EU-direktiivien soveltamisalan ulkopuolelle On olemassa suuri m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) sosiaalialan ja erityisesti ty(cid:246)llisyyteen liittyvi(cid:228) direktiivej(cid:228), jotka eiv(cid:228)t koske merell(cid:228) ty(cid:246)skentelevi(cid:228) henkil(cid:246)it(cid:228). Kyseess(cid:228) ovat muun muassa direktiivit 77/187/ETY (1) ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden oikeuksien turvaamisesta yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydess(cid:228); 80/987/ETY (2) ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden suojasta ty(cid:246)nantajan maksukyvytt(cid:246)myystilanteessa; 75/129/ETY (3) ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden joukkov(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) ja 94/45/EY (4) eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden tiedottamis- ja kuulemis- menettelyn k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottamisesta yhteis(cid:246)n laajuisissa yrityksiss(cid:228) tai yritysryhmiss(cid:228). Ty(cid:246)aikalains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) koskevan direktiivin yhteydess(cid:228) sovelletaan erityismenettely(cid:228), jotta direktiivi koskisi my(cid:246)s merell(cid:228) ty(cid:246)skentelevi(cid:228) henkil(cid:246)it(cid:228). Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Eik(cid:246) komissio katsokin, ett(cid:228) on ep(cid:228)oikeudenmukaista j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) merell(cid:228) ty(cid:246)skentelev(cid:228)t henkil(cid:246)t sosiaalidirek- tiivien soveltamisalan ulkopuolelle? 2. Mitk(cid:228) ovat t(cid:228)m(cid:228)n soveltamisalan rajoittamisen syyt? 3. Voisiko komissio pyrki(cid:228) sis(cid:228)llytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n merell(cid:228) ty(cid:246)skentelev(cid:228)t henkil(cid:246)t direktiivien soveltamisalaan samankaltaisen erityismenettelyn kautta, kuin mit(cid:228) ty(cid:246)aikalains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) koskevan direktiivin yhteydess(cid:228) sovelletaan?


title: QUESTION ECRITE no 2107/98 de Alexandros ALAVANOS à la Commission. Essais nucléaires

eurovoc_concepts:
International Atomic Energy Agency
Türkiye
earthquake
electrical energy
nuclear energy
nuclear non-proliferation
nuclear power station
nuclear safety
nuclear test
nuclear weapon

text: 8. 4. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 96/37 (1999/C 96/050) QUESTION (cid:201)CRITE E-2104/98 posØe par Amedeo Amadeo (NI) (cid:224) la Commission (10 juillet 1998) Objet: Exclusion du groupe Ansaldo Acque de la rØalisation d(cid:146)une installation de traitement des eaux usØes d(cid:146)AthŁnes En mai 1997, le ministŁre grec de l(cid:146)amØnagement du territoire, de l(cid:146)environnement et des travaux publics (EYDE/ A. E. L. M. P. ) finalisait la forme et le contenu d(cid:146)un appel d(cid:146)offres international pour la rØalisation d(cid:146)une installation de traitement des eaux usØes d(cid:146)AthŁnes › 2e phase › dont la dotation sera de 150 millions d(cid:146)Øcus. La premiŁre phase, l(cid:146)Øtude de faisabilitØ, avait dØj(cid:224) ØtØ financØe par l(cid:146)Union (cid:224) hauteur de plusieurs millions d(cid:146)Øcus. Plusieurs groupes italiens concurrents, qui avaient rØpondu (cid:224) l(cid:146)appel d(cid:146)offres ont ØtØ exclus dŁs la premiŁre sØlection pour des raisons de pure forme. Or, il semble qu(cid:146)au moins un des groupes citØs › ANSALDO ACQUE › a dØmontrØ que les motifs d(cid:146)exclusion Øtaient largement infondØs et fallacieux. Une annØe s(cid:146)est ØcoulØe. EYDE n(cid:146)a pas encore attribuØ le contrat parce que des recours concernant l(cid:146)Øvaluation technique des offres re(cid:231)ues ont ØtØ introduits auprŁs des autoritØs grecques compØtentes et que les organes communautaires compØtents pour la couverture financiŁre ne semblent pas encore avoir ØtØ consultØs. 1. La situation a-t-elle ØvoluØ depuis lors? Dans l(cid:146)affirmative, dans quel sens? 2. Dans l(cid:146)hypothŁse oø aucun changement de procØdure ne serait intervenu entre-temps, ne faudrait-il pas demander (cid:224) EYDE de procØder (cid:224) un rØexamen du projet avec l(cid:146)assistance d(cid:146)organisations communautaires pour des raisons de compØtence et de transparence? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (22 septembre 1998) Le projet en question, un marchØ public de travaux du type «Øtude-construction», a ØtØ lancØ par le ministŁre de Travaux Publics hellØnique en 1995 en procØdure restreinte avec critŁre d(cid:146)attribution l(cid:146)offre Øconomiquement la plus avantageuse. La phase de prØsØlection des candidats Øtant complØtØe (cid:224) temps, six consortia prØsØlectionnØs ont soumis des offres techniques et Øconomiques le 14 mai 1997. Selon les informations en possession de la Commission, le comitØ d(cid:146)Øvaluation a procØdØ (cid:224) l(cid:146)Øvaluation des offres techniques des soumissionnaires, complØtØe en juin 1998. Des objections des soumissionnaires contre l(cid:146)Øvaluation en question sont actuellement en examen par les instances nationales. La Commission a ØtØ saisie par une plainte mettant aussi en cause l(cid:146)Øvaluation en question. Cette plainte est en cours d(cid:146)examen. Au stade actuel de la procØdure, la Commission ne s(cid:146)estime pas en position de demander au pouvoir adjudicataire une relance de la procØdure pour des motifs mentionnØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire. (1999/C 96/051) QUESTION (cid:201)CRITE E-2107/98 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (10 juillet 1998) Objet: Essais nuclØaires AprŁs les essais nuclØaires rØcemment effectuØs en Asie, la coopØration entre la Turquie et le Pakistan dans le cadre de leurs programmes nuclØaires respectifs et le regain d(cid:146)activitØs de la Turquie dans le secteur de l(cid:146)Ønergie nuclØaire › ainsi qu(cid:146)en tØmoigne la construction de rØacteurs dans des rØgions (cid:224) forte sismicitØ (centrale d(cid:146)Akkuyu) › ne sont pas sans susciter de vives inquiØtudes. Certains redoutent Øgalement que les rØacteurs d(cid:146)Akkuyu ne visent pas uniquement (cid:224) assurer la production d(cid:146)Ønergie Ølectrique, mais Øgalement (cid:224) doter le pays de l(cid:146)arme nuclØaire


title: WRITTEN QUESTION No. 2119/98 by Glenys KINNOCK to the Commission. Unilateral investment sanctions on Burma

eurovoc_concepts:
Burma/Myanmar
EU investment
capital movement
economic sanctions
international sanctions
investment abroad

text: 8. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 96/41 Voisiko komissio laatia t(cid:228)m(cid:228)n varalle suunnitelmia, joilla varmistetaan ongelman hoitaminen mahdollisimman pian? Komission j(cid:228)senen Emma Boninon komission puolesta antama vastaus (14. syyskuuta 1998) Komissio on parlamentin j(cid:228)senen tavoin huolestunut Indonesian tilanteesta ja elintarvikepulasta, jonka pel(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n koettelevan maan v(cid:228)est(cid:246)(cid:228) l(cid:228)hiviikkoina. Komissio ja erityisesti Euroopan yhteis(cid:246)n humanitaarinen toimisto ECHO seuraa tiiviisti tilanteen kehittymist(cid:228) maassa, jossa k(cid:228)rsit(cid:228)(cid:228)n el Niæo -s(cid:228)(cid:228)ilmi(cid:246)n aiheuttamien tulipalojen ja kuivuuden seurauksista. Vuodesta 1995 alkaen Indonesian auttamiseksi on jo my(cid:246)nnetty noin 3,27 miljoonaa ecua. Toukokuussa 1998 tehtiin selvitysmatka, jonka aikana arvioitiin komission rahoittamat hankkeet maassa ja m(cid:228)(cid:228)riteltiin tulevaisuudessa tarvittavat toimet. Komissio my(cid:246)nsi 2. kes(cid:228)kuuta 1998 tehdyll(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) miljoona ecua humanitaarisena apuna Indonesian kuivuuden ja mets(cid:228)palon uhreille. Kyseisist(cid:228) varoista rahoitetaan eri toimintoja, joista yksi on ennustettavissa olevan elintarvikepulan torjuminen It(cid:228)-Kalimantanin provinssissa. (1999/C 96/058) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2119/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Glenys Kinnock (PSE) komissiolle (10. hein(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Yksipuolisten rahoituspakotteiden kohdistaminen Burmaan Asettuisiko komissio vastustamaan EU:n j(cid:228)senvaltiota, joka kohdistaisi Burmaan yksipuolisia rahoituspakottei- ta? Komission j(cid:228)senen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (5. lokakuuta 1998) ja yhteis(cid:246) on toteuttanut asiassa useita Komissio on parlamentin tavoin huolissaan Burman tilanteesta, toimenpiteit(cid:228). Burman asiasta annettu yhteinen kanta, jota on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tarkastella 28. lokakuuta 1998 menness(cid:228), ei toistaiseksi sis(cid:228)ll(cid:228) toimenpiteit(cid:228) sijoitusten kielt(cid:228)miseksi. J(cid:228)senvaltioiden soveltamien sijoituskieltojen osalta on aina huomattava, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n kansalaisten toisiin j(cid:228)senvaltioihin tai kolmansiin maihin tekem(cid:228)t sijoitukset ovat p(cid:228)(cid:228)oman liikkuvuutta EY:n perustamissopimuksen 73b artiklan merkityksess(cid:228). Yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228) p(cid:228)(cid:228)omanliikkeist(cid:228) sovelletaan sijoituksiin ja sijoituskieltoihin. Perustamissopimuksen 73b artiklassa kiellet(cid:228)(cid:228)n periaatteessa kaikki rajoitukset p(cid:228)(cid:228)oman liikkuvuudelle ja maksuille, ei yksist(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228) vaan my(cid:246)s j(cid:228)senvaltioiden ja kolmansien maiden v(cid:228)lill(cid:228). J(cid:228)senvaltioiden on sen vuoksi periaatteessa varmistettava p(cid:228)(cid:228)oman, suorat ulkomaiset sijoitukset mukaan lukien, t(cid:228)ysin vapaa liikkuvuus kaikkien kolmansien maiden, my(cid:246)s Burman kanssa. Perustamissopimus antaa j(cid:228)senvaltioille luvan rajoitettuun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n poikkeuksia t(cid:228)st(cid:228) yleisest(cid:228) periaatteesta. EU:n perustamissopimuksen 73c artiklan ensimm(cid:228)isess(cid:228) kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n: (cid:148)Mit(cid:228) 73b artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ei est(cid:228) soveltamasta kolmansiin maihin sellaisia rajoituksia, jotka ovat kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n tai yhteis(cid:246)n oikeuden mukaan voimassa 31 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1993 ja jotka koskevat p(cid:228)(cid:228)omanliikkeit(cid:228) kolmansiin maihin tai kolmansista maista, jos n(cid:228)ihin liittyy suoria sijoituksia, kiinteist(cid:246)sijoitukset mukaan luettuina, sijoittautumista, rahoituspalvelujen tarjoamista tai arvopaperien hyv(cid:228)ksymist(cid:228) p(cid:228)(cid:228)omamarkkinoille(cid:148). J(cid:228)senvaltioiden asettamia, kaikkia kolmansia maita koskevia yleisi(cid:228) rajoituksia p(cid:228)(cid:228)omanliikkeille ei ollut voimassa joulukuun 31. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1993, ajankohtana, johon t(cid:228)m(cid:228) perustamissopimuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228) sovellettaisiin, lukuun ottamatta muutamaa alueellista rajoitusta (esimerkiksi kuljetusalalla ja kalastusalalla). Perustamissopimuksen 73g artiklan 2 kohdassa sallitaan j(cid:228)senvaltioiden yksipuoliset toimenpiteet vakavin poliittisin perustein ja kiireellisyyssyist(cid:228), ellei neuvosto ole toteuttanut yhteis(cid:246)n toimenpiteit(cid:228)


title: WRITTEN QUESTION No. 2114/98 by Glenys KINNOCK to the Commission. External effects of EU wine subsidies

eurovoc_concepts:
budgetary expenditure
customs duties
export policy
export refund
export subsidy
quantitative restriction
reference price
third country
viticulture
wine

text: C 96/40 Official Journal of the European Communities EN 8. 4. 1999 The proposal for reform of the wine sector (submitted to the Council on agriculture of 20 July 1998) envisages an increase in expenditure in relation to the average for recent years. This increase is due basically to the introduction of restructuring measures financed by the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) Guarantee Section under the market organisation. Restructuring was previously financed by the EAGGF Guidance Section. The proposed restructuring is in the Commission(cid:146)s view essential for the long-term balance of the sector. It involves producers whose production is not sufficiently adapted to the market. The aim of restructuring is primarily qualitative. It is believed that the better quality thus achieved will be accompanied by a limitation of yields and therefore of wine production and, moreover, will help to halt or even reverse the fall in consumption which is the principal cause of the difficulties in the sector. If the process of adjustment to the new market situation succeeds, it is obvious that in the long term expenditure can only be influenced favourably. (1999/C 96/056) WRITTEN QUESTION E-2114/98 by Glenys Kinnock (PSE) to the Commission (10 July 1998) Subject: External effects of EU wine subsidies Is the Commission aware that the proposal to further subsidize European wine violates our proposed stance on assisting poor countries by opening up our markets fairly to their produce? Will the proposal not have adverse effects on, for instance, Eastern European, Latin American and South African wine producers? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (16 September 1998) In the Uruguay Round negotiations the Community undertook to substantially reduce export subsidies, both in terms of the quantity of wine involved and in terms of budgetary expenditure. By 2000 the quantity of wine which may be covered by export refunds will be reduced by 21 % and budgetary expenditure by 36 %. It is worth pointing out that most wine is exported without subsidies. Only table wine and concentrated grape must are eligible for refunds. Quality wine produced in a specified region (quality wine psr) is excluded. In the 1996/97 marketing year exports with refunds accounted for less than a quarter of the Community(cid:146)s total exports to third countries. Moreover, refunds are granted only for certain destinations, and this excludes the whole of both North and South America, South Africa and nearly all the wine-producing countries in Eastern Europe. Therefore, Community export refunds on wine have a very limited impact. Also in the context of the Uruguay Round negotiations, the Community undertook to facilitate access to the Community wine market by doing away with the system of reference prices (minimum import prices) and by reducing customs duties by around 20 % by 2000. This will substantially reduce protection at the Community borders and will make market access easier for imports from third countries, and in particular for the countries mentioned by the Honourable Member. (1999/C 96/057) WRITTEN QUESTION E-2117/98 by Glenys Kinnock (PSE) to the Commission (10 July 1998) Subject: Food shortages in Indonesia Is the Commission aware of the likelihood of severe food shortages which are likely to occur in Indonesia in the new few weeks?


title: WRITTEN QUESTION No. 2123/98 by Klaus LUKAS to the Commission. Action programme to promote the competitiveness of European industry

eurovoc_concepts:
action programme
competitiveness
economic growth
economic policy
economic sector
exchange of information
industrial policy
secondary sector

text: 29. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 118/31 (1999/C 118/036) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2123/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Klaus Lukas (NI) komissiolle (10. hein(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Toimintasuunnitelma Euroopan talouden kilpailukyvyn edist(cid:228)miseksi Talous- ja raha-asioita sek(cid:228) teollisuuspolitiikkaa k(cid:228)sittelev(cid:228)n valiokunnan Wieniin suuntautuneen vierailun yhteydess(cid:228) It(cid:228)vallan talousministeri Johannes Farnleitner ilmoitti, ett(cid:228) h(cid:228)nen aikomuksenaan on toteuttaa It(cid:228)vallan neuvoston puheenjohtajuuden aikana toimintasuunnitelma Euroopan talouden kilpailukyvyn edist(cid:228)miseksi. Koska ministeri ei kysytt(cid:228)ess(cid:228) ollut valmis tai kykenev(cid:228) antamaan l(cid:228)hempi(cid:228) yksityiskohtia t(cid:228)st(cid:228) hankkeesta, allekirjoittanut parlamentin j(cid:228)sen osoittaa komissiolle seuraavat asiaa koskevat kysymykset: Onko komissio jo perehtynyt t(cid:228)h(cid:228)n (cid:148)toimintasuunnitelmaan Euroopan talouden kilpailukyvyn edist(cid:228)mi- seksi(cid:148)? Jos on, millaisia toimia on suunniteltu ja kuka ne toteuttaa ja miten? Kuinka suuri summa ja mist(cid:228) budjettikohdasta t(cid:228)lle hankkeelle on varattu? Ellei ole, millaisena komissio pit(cid:228)(cid:228) It(cid:228)vallan talousministerin aikomusta toteuttaa (cid:148)toimintasuunnitelma Euroopan talouden kilpailukyvyn edist(cid:228)miseksi(cid:148)? Komission j(cid:228)senen Martin Bangemannin komission puolesta antama vastaus (16. syyskuuta 1998) Teollisuusasioita k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoston roolista 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1997 teollisuusasioita k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoston tekemien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten (1) seurauksena neuvosto hyv(cid:228)ksyi 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1997 ohjelman (cid:148)Jatkokeskustelu teollisuuden kilpailukyvyst(cid:228): keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin ty(cid:246)ohjelma(cid:148) (2), johon osallistuisivat puheenjohtajamaat Luxemburg, Yhdistynyt kuningaskunta ja It(cid:228)valta yhdess(cid:228). Ty(cid:246)ohjelma on esitelty Luxemburgin puheenjohtajakaudella teollisuusasioita k(cid:228)sittelev(cid:228)lle neuvostolle muistion muodossa. Ty(cid:246)ohjelman ensisijaisestena tarkoituksena on mahdollistaa teollisuusasioita k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoston vuosittainen kilpailukyvyst(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228) keskustelu, luoda suorempi vuoropuhelu teollisuuden edustajien kanssa ja osallistua keskusteluun kilpailukyky(cid:228) koskevista aloitteista ja politiikoista. Teollisuusasioita k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoston 13. marraskuuta 1997 ja 7. toukokuuta 1998, Luxemburgin ja Yhdistyneen kuningaskunnan per(cid:228)kk(cid:228)isill(cid:228) puheenjohtajakausilla pidettyjen kokousten j(cid:228)lkeen kilpailu- kyky on ollut ensimm(cid:228)isen(cid:228) asiana teollisuusasioita k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoston esityslistalla, ja teollisuus on ollut l(cid:228)heisesti mukana keskustelun valmistelussa. N(cid:228)iss(cid:228) tilaisuuksissa ministereill(cid:228) on ollut tapana analysoida teollisuuden kilpailukykytilannetta. It(cid:228)vallan puheenjohtajakaudella keskusteluun tuodaan mukaan (cid:148)Raportti kilpailukyvyst(cid:228) 1998(cid:148), jonka on laatinut tutkimuslaitosten yhteenliittym(cid:228) komission toimeksiannosta. Raportin tarkoituksena on auttaa neuvostoa tunnistamaan t(cid:228)rkeimm(cid:228)t kilpailukykyyn vaikuttavat tekij(cid:228)t ja m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n tasolla toteutettavat aloitteet. Teollisuusasioita k(cid:228)sittelev(cid:228) neuvosto teki 24. huhtikuuta 1997 p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t, joiden seurauksena k(cid:228)ynnis- tettiin esikuva-analyysi(cid:228) (benchmarking) k(cid:228)sittelev(cid:228)t pilottihankkeet. Pilottihankkeita koordinoivat j(cid:228)- senvaltiot neuvoston teollisuusasioita kokouksessa marraskuussa, jolloin on tilaisuus tarkastella yksityiskohtaisemmin tiettyj(cid:228) keskeisi(cid:228) tekij(cid:246)it(cid:228). Kun pilottivaihe on p(cid:228)(cid:228)ttynyt, komissio k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) arvioinnin esikuva-analyysin jatkamisen tarpeellisuudesta vuonna 1999. k(cid:228)sittelev(cid:228)n seuraavassa esitt(cid:228)v(cid:228)t tulokset niiden It(cid:228)valta aikoo puheenjohtajakautensa aikana saattaa ajan tasalle aikasemmin mainitun teollisuuden kilpailukyky(cid:228) koskevan keskipitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin ty(cid:246)ohjelman. Komissio antaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen jo k(cid:228)ynnistetyn ohjelman jatkamiseksi ja suunniteltujen toimien toteuttamiseksi. (1) Neuvoston asiakirja 7257/97 ECO 87. (2) Asiakirja 11637/97 ECO 241


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2237/98 del Undine-Uta BLOCH von BLOTTNITZ a la Comisión. Caza de serretas grandes

eurovoc_concepts:
Bavaria
bird
hunting regulations
protected species
protection of animal life
wildlife

text: C 31/134 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 5. 2. 1999 (1999/C 31/185) PREGUNTA ESCRITA P-2237/98 de Undine-Uta Bloch von Blottnitz (V) a la Comisi(cid:243)n (10 de julio de 1998) Asunto: Caza de serretas grandes Si el Parlamento bÆvaro aprueba en breve la propuesta de su Comisi(cid:243)n de Medio Ambiente, de 25 de junio de 1998, volverÆ a estar permitida en Baviera la caza de la serreta grande. Ahora bien, segœn informes periciales de ornit(cid:243)logos, en Baviera s(cid:243)lo hay 300 parejas reproductoras de esta especie. El mergus merganser figura en Alemania en la «lista roja» de especies especialmente amenazadas. 1. De conformidad con las disposiciones del Anexo II de la Directiva relativa a la conservaci(cid:243)n de las aves silvestres (79/409/CEE) (1), la caza de la serreta grande se deja a la discrecionalidad de los Estados miembros. ¿Considera la Comisi(cid:243)n que la poblaci(cid:243)n de serretas grandes es lo suficientemente numerosa en Baviera y las razones para autorizar la caza de esta rara especie lo bastante poderosas como para justificar esta medida del Gobierno bÆvaro? 2. ¿EstÆ informada la Comisi(cid:243)n de la evoluci(cid:243)n de las poblaciones de serretas grandes en Alemania y, en particular, en Baviera? En caso afirmativo, ¿de quØ datos se dispone y c(cid:243)mo valora la Comisi(cid:243)n dichos datos? (1) DO L 103 de 25. 4. 1979, p. 1. Respuesta de la Sra. Bjerregaard en nombre de la Comisi(cid:243)n (30 de julio de 1998) 1. Segœn el apartado 3 del art(cid:237)culo 7 de la Directiva 79/409/CEE del Consejo, de 2 de abril de 1979, relativa a la conservaci(cid:243)n de las aves silvestres, las especies de aves enumeradas en la Parte 2 del Anexo II, entre las que se encuentra la serreta grande, œnicamente pueden cazarse en los Estados miembros respecto a los cuales se las menciona. Puesto que esta especie no se menciona en el caso de Alemania, su caza s(cid:243)lo podr(cid:237)a autorizarse en su territorio por medio de una excepci(cid:243)n conforme a las condiciones previstas en el art(cid:237)culo 9 de esta Directiva. 2. La Comisi(cid:243)n estÆ informada del estado de conservaci(cid:243)n de la serreta grande, que se considera favorable a nivel europeo. Sin embargo, no es este el caso en todos los Estados miembros en los que aparece como especie reproductora y, segœn publicaciones cient(cid:237)ficas, se ha observado una disminuci(cid:243)n de esta especie en Alemania. Las autoridades alemanas deben tener en cuenta este hecho a la hora de adoptar cualquier medida que pueda afectar a la serreta grande. (1999/C 31/186) PREGUNTA ESCRITA E-2240/98 de Bertel Haarder (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (16 de julio de 1998) Asunto: Pol(cid:237)tica de personal en las instituciones de la UE ¿Contrata la UE a su personal de forma homogØnea en las cuatro categor(cid:237)as y grados de escalaf(cid:243)n previstos y con unas perspectivas de carrera uniformes, independientemente de que el puesto pertenezca al organigrama de la Comisi(cid:243)n, del Parlamento o de otras instituciones de la UE? ¿Por quØ estÆn divididos los puestos de las Oficinas de informaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n en las capitales europeas en puestos de funcionarios, puestos de agentes temporales y puestos de contratados locales? ¿CuÆl es el grado de escalaf(cid:243)n del jefe de una Oficina de informaci(cid:243)n, y cuÆl es el tiempo medio de permanencia en este puesto?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2127/98 af José POMÉS RUIZ til Kommissionen. Støtte til nye virksomhedsanlæg

eurovoc_concepts:
EU control
EU programme
European Commission
European Regional Development Fund
Spain
State aid
aid system
aid to industry
exchange of information
restriction on competition

text: C 297/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 15. 10. 1999 (1999/C 297/005) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2127/98 af José Pomés Ruiz (PPE) til Kommissionen (10. juli 1998) Om: Støtte til nye virksomhedsanlæg Nye industrianlæg har maksimalt loft over offentlig støtte i henhold til offentliggjorte oplysninger kunne dette loft være overskredet med det nye anlæg til virksomheden Alfacel i Dueñas i provinsen Palencia, hvilket har medført konkurrenceforvridninger til skade for sektoren som helhed. Kommissionen bedes følgelig oplyse følgende: - Hvilke foranstaltninger har GD XVI indført for at føre kontrol med den samlede statsstøtte, herunder statsmidler og enhver anden form for offentlig, lokal og regional støtte, samt fra stats- eller fællesskabs- organer? - I fald den offentlige støtte rent faktisk overstiger 65 % og når op på 90 %, hvilken holdning vil GD IV da indtage? - Råder Kommissionen over oplysninger eller undersøgelser vedrørende den støtte, som er ydet ovennævnte virksomhed? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Monika Wulf-Mathies (25. september 1998) Kommissionen råder over forskellige mekanismer, som skal hindre en overskridelse af støttelofterne. Således skal alle de programmer, hvortil der ydes støtte gennem strukturfondene, godkendes af Generaldirektoratet for Konkurrence inden underskrivelsen af beslutningen om at yde støtte. I selve gennemførelsesperioden deltager Kommissionen i overvågningsudvalgene og i den løbende vurdering. Den modtager også gennemførelses- rapporter. Når det drejer sig om enkeltstående problemer, henvender den sig til myndighederne i den berørte medlemsstat. Efter programmernes gennemførelse deltager Kommissionen i den efterfølgende evaluering. Til trods for disse forskellige ordninger kan det stigende antal programmer, der er omfattet af støtteordninger, der medfinansieres af Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), give anledning til problemer med kontrollen i tilfælde af kumulering af støtte. For Spaniens vedkommende har dette ført til et krav om indførelse af mere sofistikerede kontrolordninger. I regionen Castilla y León er man således i færd med at oprette et støtteregister. Der er tale om en forsøgsordning, men Kommissionen har planer om at indføre et sådant register i samtlige støtteberettigede områder i den næste programmeringsperiode. Med hensyn til virksomheden Alfacel har Kommissionen anmodet de spanske myndigheder om yderligere oplysninger for at sikre sig, at loftet for kumulering af den støtte, som Alfacel har modtaget fra staten, regionen og EF til gennemførelse af sit investeringsprojekt, ikke er overskredet. (1999/C 297/006) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2138/98 af John Iversen (PSE) til Kommissionen (10. juli 1998) Om: Dyrevelfærd i relation til Belgisk Blå Hvid kvægrace Belgisk Blå Hvid kvægrace er af sådanne dimensioner, at kalvene kun kan fødes ved kejsersnit. Det er dog tilladt at avle på denne race i Den Europæiske Union, hvilket har medført, at der i Danmark fødes 7. 000 kalve ved kejsersnit, fra netop Belgisk Blå Hvid race. På nuværende tidspunkt verserer der en sag mellem en svensk landmand og EU-Domstolen, om det er muligt for Sverige at opretholde et forbud mod import af sæd og dyr af denne race. 1. Kan Kommissionen be- eller afkræfte, om det er skadeligt for køer gentagne gange at føde ved kejsersnit? Set i lyset af den protokol om dyrevelfærd, der er blevet vedtaget i den fælles landbrugspolitik, vil 2. Kommissionen så tage initiativ til at udarbejde specifikke kriterier for dyrevelfærd?


title: QUESTION ECRITE no 2418/98 de Anita POLLACK à la Commission. Monsanto et le gène de terminaison

text: 5. 2. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 31/143 RØponse donnØe par M. Van Miert au nom de la Commission (14 septembre 1998) La Commission n(cid:146)ignore pas que les mØdias britanniques ont rØcemment affirmØ que certains fabricants ou concessionnaires automobiles appliquaient des stratØgies de fixation des prix au Royaume-Uni. En raison du caractŁre national de ces stratØgies supposØes, et conformØment au principe de subsidiaritØ, il semble incomber en premier lieu aux autoritØs britanniques de vØrifier si ces affirmations sont fondØes et, dans l(cid:146)affirmative, de prendre les mesures appropriØes (cid:224) leur Øgard. (1999/C 31/200) QUESTION (cid:201)CRITE E-2418/98 posØe par Anita Pollack (PSE) (cid:224) la Commission (27 juillet 1998) Objet: Monsanto et le gŁne de terminaison De quels recours juridiques l(cid:146)Union europØenne dispose-t-elle pour dissuader ou empŒcher Monsanto d(cid:146)utiliser son gŁne de terminaison? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (28 septembre 1998) La Commission recueille les informations nØcessaires pour rØpondre (cid:224) la question posØe. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (1999/C 31/201) QUESTION (cid:201)CRITE E-2433/98 posØe par Bartho Pronk (PPE) et Petrus Cornelissen (PPE) (cid:224) la Commission Objet: Non-application de directives communautaires aux gens de mer (30 juillet 1998) Les gens de mer sont exclus du champ d(cid:146)application de nombreuses directives (cid:224) finalitØ sociale, notamment dans le domaine de l(cid:146)emploi. Il s(cid:146)agit, entre autres, des directives suivantes: 77/187/CEE (1) maintien des droits des travailleurs en cas de transferts d(cid:146)entreprises, 80/987/CEE (2) protection des travailleurs salariØs en cas d(cid:146)insolvabilitØ de l(cid:146)employeur (certaines exceptions nationales sont prØvues pour le cas oø les Øquipages de navires sont couverts par d(cid:146)autres formes de garantie), 75/129/CEE (3) licenciements collectifs, 94/45/CE (4) comitØ d(cid:146)entreprise europØen dans les entreprises et groupes d(cid:146)entreprises de dimension communautaire (les (cid:201)tats membres peuvent choisir de ne pas appliquer la directive au personnel navigant de la marine marchande). S(cid:146)agissant de la directive relative au temps de travail, une procØdure spØciale garantit qu(cid:146)elle s(cid:146)applique aussi aux gens de mer. Tout cela amŁne (cid:224) poser les questions suivantes: 1. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas qu(cid:146)il est inØquitable que les gens de mer soient exclus du champ d(cid:146)application de directives (cid:224) finalitØ sociale? 2. Quelles sont les raisons de cette exclusion? 3. La Commission serait-elle disposØe (cid:224) chercher (cid:224) mettre un terme, en s(cid:146)inspirant de la procØdure prØvue dans la directive relative au temps de travail, (cid:224) la non-application d(cid:146)autres directives aux gens de mer?