title: Rapport från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om genomförande av programmet "Tull 2000"

eurovoc_concepts:
EU law
action programme
administrative cooperation
common tariff policy
customs inspection

text: • f r ** EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 24. 07. 1998 KOM( 1998) 471 slutlig RAPPORT FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET om genomförande av programmet "Tull 2000" (artikel 17 i beslut nr 210/97 av den 19 december 1996) Genom ett beslut av den 19 december 1990' antog Europaparlamentet och rådet ett åtgärdsprogram för tullfrågor i gemenskapen ("Tull 2000"). I enlighet med artikel 17. 3 i detta beslut lägger kommissionen for Europaparlamentet och rådet fram en interimistisk rapport om genomförandet och resultatet av programmet "Tull 2000" samt de riktlinjer som kommissionen avser alt föreslå för att göra dess åtgärder mera effektiva i framtiden. 1. Historik I och med att tullkontrollerna vid gemenskapens inre gränser faktiskt avskaffades visade det sig nödvändigt att stärka det administrativa samarbetet mellan medlemsstaterna på alla de områden inom vilka skillnader i de nationella förvaltningarnas tillämpning av gemenskapsrätten skulle kunna ge upphov till störningar i förvaltningen av den inre marknaden. Detta tillvägagångssätt, som belystes i Sutherland-rapporten 1992, har till utvecklats vidare av kommissionen, Europaparlamentet och rådet i frågan2 flera meddelanden som har riktat Sedan första början har tullfrågorna betraktats som ett prioriterat område. Det är angeläget att inom denna sektor komplettera harmoniseringen av bestämmelserna, vilken fullbordades i och med att gemenskapens lullkode. v' trädde i kraft, genom en enhetlig tillämpning av gemenskapsrätten av de nationella förvaltningarna överallt på tullkontrollerna vid handeln mellan tullområde. Avskaffandet gemenskapens medlemsstaterna alla de gemenskapsbestämmelser, som varor som förs in i eller ut ur detta inre tullområde skall uppfylla, genomförs och kontrolleras ställe där har gjort är det tullen enda att av Vid sidan av den traditionella roll som tullen spelar som ansvarig för uppbörd av egna medel och som beskyddare av gemenskapens finansiella intressen har detta område dessutom en särskild strategisk betydelse i och med att dess nya uppgifter beträffande regleringen av handeln, genom kontroll av att den gemensamma politiken på alla områden och av gemenskapsbestämmelserna i fråga om export och import tillämpas korrekt, far allt större omfattning. 1 denna anda inledde kommissionen redan 19X9 ett pilotprojekt inom utbildningen av tjänstemännen inom det gemensamma åtgärdsprogrammet Matthaeus1 Syftet med detta program var att genom lullförvaltningar, vilket förverkligades i medlemsstaternas 1 Beslut nr 210/97/EG av den 19 december 1996. EGT 1. 3. 3. 4. 2. 1997. s. 24. 2 - Meddelande från kommissionen till radcl om all pa bäsia sätl utnyttja inre marknaden - ett strategiskt program av den 22. 12. 1993. KOM(93) 632 slutlig. - Meddelande frän kommissionen lill Europaparlamentet och radcl om utvecklingen av det administrativa samarbetet för genomförandet av tillämpningen av gemenskapslagstiftningen inom inre marknaden av den 16. 2. 1994. KOM(94) 29 slutlig. 3 Rådets förordning (EEG) nr 2913/92 av den 12 oktober 1992 om inrättandet av en tullkodcx för gemenskapen, EGT L 302. 19 K). 1992. s I 4 Beslut 91/341/EEG av den 20 juni 1991. EGT I. 1X7. 13 7. 1991. s. 4 I. gemensamma utbildningsåtgärder garantera en enhetlig tillämpning av gemenskapsrätten vid import eller export av varor och att uppmuntra tulltjänstemannen att bli medvetna om gemenskapsdimensionen i sitt uppdrag. Inom ramen för de ovannämnda meddelandena förlängdes och kompletterades denna åtgärd 1994 genom ett pilotprojekt med syfte all säkerställa öppenheten i tullarbetet inom gemenskapen och att fastställa vilka områden som lämpade sig bäst för samarbetet mellan medlemsstaternas tullförvaltningar och mellan dessa och kommissionens tjänstegrenar på tullområdet med sikte på att på ett samordnat sätt utveckla nya arbetsmetoder för att genomföra lika effektiva kontroller och förfaranden över hela gemenskapens tullområde. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjordes under pilotprojektets gång föreslog kommissionen Europaparlamentet och rådet att ett åtgärdsprogram för tullfrågor inom gemenskapen skulle utformas. Beslutet om "Tull 2000" antogs på grundval av artikel 100a i EG-fördraget den 19 december 1996. 2. PROGRAMMETS SYFTEN Programmet "Tull 2000" omfattar perioden I januari 1996 - 3 I december 2000. 2. 1 Programmets allmänna syften Åtgärdsprogrammets syfte är alt göra tullförfarandena och tullkontrollerna effektivare över hela gemenskapens tullområde och att samtidigt säkerställa öppenheten i tillämpningen av gemenskapsrätten och fastställa vilka svårigheter som förekommer när 6cn tillämpas samt vilka områden som är bäst lämpade för samarbete. Dessa förfaranden och kontroller skall säkerställa ett smidigt handelsflöde samtidigt som medborgarnas säkerhet och säkerheten för de ekonomiska aktörerna i EU garanteras. De skall medföra att gemenskapens och dess medlemsstaters finansiella intressen skyddas och alt alla deras aktörer erbjuds likabehandling i sina förbindelser med tullmyndigheterna, bl. a. för att undvika att det uppstår snedvridningar av konkurrensen och att det utvecklas nya typer av bedrägerier som inverkar menligt på övn inre marknadens sätt att fungera korrekt. Det är med andra ord viktigt alt "medlemsstaternas tulllbrvaltningar kan fungera på ett så effektivt och verkningsfullt sätl som om de var en och samma myndighet"5. 2. 2 Gemensamma mal Genomförandet av programmet grundar sig på respekten för "de gemensamma målen" för gemenskapen och medlemsstaterna (artikel 4 i beslutet), vilka utgör en slags stadga för tullverksamheten inom gemenskapen. Denna "stadga" skall styra åtgärderna på tullområdet både på gemenskapsnivå och på nationell nivå i syfte att garantera att åtgärderna svarar mot gemenskapens inre marknads behov. 5 Beslut nr 210/97/EG. sjätte stycket i ingressen, beaklandeineningen oräknad. 3 Därav följer alt det genom beslutet samtidigt infors nya åtgärder som skall genomföras gemensamt mellan kommissionen och medlemsstaterna och ett nytt sätt att bedriva tullverksamhet för att garantera atl denna slammer överens med de traditionella arbetsuppgifterna och med de nya ekonomiska uppgifter som planeras. 2. 3 Prioriterade åtgärdsområden Inom ramen för de gemensamma målen skall gemenskapen och medlemsstaterna fastställa prioriterade områden och de åtgärder som skall genomföras gemensamt. För att tillmötesgå beslutets målsättningar skall de prioriterade områdena formuleras kring följande teman: • Säkerställa öppenheten i tulllbrvaltningarnas genomförande av gemenskapsrätten i medlemsstaterna. • Uppmuntra till en samordnad utveckling och tillämpning av nya arbetsmetoder. • Stärka den gemensamma utbildningspolitik som utformats inom Matthaeusprogrammet genom inrättandet av ett gemensamt utbildningssystem för att främja tullpolitikens mål. • Fördjupa informationen till och kommunikationen med tullens användare. • Bidra till utformningen av en internationell tullmiljö som främjar en optimal förvaltning av den yttre gränsen, varvid särskilda insatser inriktas på tullförvaltningarna i de associerade länder som önskar ansluta sig lill Europeiska unionen. 3. Genomförandet av programmet Det beslut som kommissionen lade fram ikn b april 1995 antogs slutgiltigt av Europaparlamentet och rådet först Lkn 19 december 1996, efter elt förlikningsförfarande. Denna rapport, som skulle ha lagts fram när programmet hade genomförts till hälften, läggs således fram mindre än 18 månader efter det att programmet faktiskt sattes igång, beroende på att det krävdes tid för att inrätta förvaltningsstrukturer för programmet. Vid tillämpningen av programmet har man, med hänsyn till de disponibla medlen såväl i medlemsstaterna som inom kommissionen, under den här perioden kommit att i första hand prioritera de områden som främjar undanröjandet av de skiljeväggarna mellan tullförvaltningarnas verksamhet och inom gemenskapen. inrättandet av ett verkligt tullnätverk Säkerställa i 3. 1 gemenskapsrätten i medlemsstaterna öppenheten tulllorvaltningarnas genomförande av Denna åtgärd leds tillsammans med sk. "övervakningsgrupper" med uppgift att följa upp genomförandet av tullförfaranden och tullkontroller. Dessa grupper är sammansatta av tjänstemän från medlemsstaternas förvaltningar och kommissionens tjänstegrenar och besöker ämnesområdesvis olika delar av den yttre gränsen för att utvärdera genomförandet av gemenskapens regelverk på de undersökta platserna, eventuella tillämpningssvårigheter och de arbetsmetoder som använts. De kan göra rekommendationer beträffande arbetsmetoderna och, om det behövs, beträffande de anpassningar av reglerna som anses önskvärda, och dessa rekommendationer eventuellt till förslag och behandlas pä lämpligt säll i därför avsedda forum. leder Vid valet av ämnesområden, vilket har skell efter överenskommelse mellan kommissionen och medlemsstaterna, har man i första hand valt de sektorer inom vilka tillämpningen av tullbestämmelserna innebär mest problem och som skulle kunna gynnas av att effektivare arbetsmetoder antogs (revisionskontroll, dalabehandling, riskanalys). Inom ramen för pilotprojektet genomfördes under perioden 1994 - 1996 tio övervakningsinsatser. Fyra insatser har gjorts sedan beslutet fattades och ytterligare sex är redan planerade fram till slutet av 1999 (se bilaga). Det konkreta resultatet av dessa insatser kommer att analyseras i sinom tid. 1 samband med flera av dem har svårigheter vid tillämpningen av tullagstiftningen kunnat konstateras, både för förvaltningarna och för aktörerna, vilket har föranlett kommissionen att föreslå eller utreda anpassningar av åcn nuvarande i gemenskapens frizoncr, bevis for gemenskapsstatus för varor som befordras enligt ordningen för transilering sjövägen). Det har också samlats in information som är värdefull när reformeringen av transiteringsordningarna eller moderniseringen av tullförfarandena med ekonomisk verkan. t. ex. när det gäller skall utarbetas, lagstiftningen tullkontroll lagförslag (t. ex. Avsikten med alla dessa insatser har inte varit att bygga ut rättsreglerna som sådana, men de har bidragit till att förbättra förvaltningarnas arbetsmetoder vid tillämpningen av dessa regler. Ett resultat i den riktningen har kunnat konstateras på flera områden (t. ex. kontroll av handbagage på flygplatser, tillämpning av reglerna för "valfria garantier" när det gäller aktiv förädling). Övervakningen bidrar dessutom dimensionen främjar kontakter mellan europeiska tullansvariga på de olika områden som granskas. till att skapa medvetenhet kring den europeiska fortlöpande i tullmyndigheternas verksamhet genom att den informationen om eventuella Däremot kan man på grund av öcn sparsamma uppföljningsåtgärder i medlemsstaterna inte la tillräcklig kunskap om àcn verkliga effekten av dessa övervakningsåtgärder i lulllbi vallningarna 3. 2 Uppmuntra till samordnad utveckling och tillämpning av nya arbetsmetoder Genom en samordnad utveckling av nya arbetsmetoder kan tullens anpassning till en ekonomisk miljö i förändring främjas och enhetligheten och samstämmigheten i dess verksamhet inom gemenskapen förstärkas. Genomförandet av de fem områden som nämns i beslutet har lett till följande åtgärder: 3. 2. 1 Inriktning av tullkontrollerna pa grundval av riskanalystekniker Användningen av riskanalysmetoder för att inrikta tullförvaltningarnas kontroller på den verksamhet inom vilken den största risken för oegentligheter eller felaktig tillämpning av gemenskapsbestämmelserna föreligger har utvecklats särskilt i vissa medlemsstater. En samordnad utveckling av dessa tekniker i samtliga medlemsstater på grundval av gemensamma kriterier är nödvändig för att en jämförbar kontrollnivå och effektivitet i kontrollerna skall kunna åstadkommas pä hela gemenskapens tullområde. gemensamt metodologiskt Mot den bakgrunden har kommissionen i samarbete med medlemsstaterna utvecklat ett första i sammanställningen av en "handledning i riskanalys vid tullkontroller", vilken är på väg att offentliggöras och distribueras i 4200 exemplar till samtliga tullmyndigheter. förhållningssätt, sig uttryck vilket tagit Det har även beslutats att ett pilotprojekt skall genomföras i syfte att fastställa riskprofiler på gemenskapsnivå i enlighet med artikel 9. 1 i beslutet om "Tull 2000". Detta pilotprojekt kommer genomföras under 1998 och grundas på resultaten av den preliminära utredning som genomförts tillsammans med medlemsstaterna under 1997 och på de första resultat som lades fram i samband med det Matlhaeus-seminarium som ägde rum i Namur i oktober 1997. Kommissionen och sex medlemsstater kommer att medverka i projektet. 3. 2. 2 Användning av revisionstekniska metoder räkenskaper för granskning av företagens En särskilt tillsatt grupp med uppgift att formulera riktlinjer för revisionen inrättades 1995. Efter ett inledande skede med insamling och analys av information om de nuvarande arbetsmetoderna i medlemsstaterna, varvid man bl a hade nytta av vad som framkom vid ett Matthaeus-seminarium om förelagsrcvision i syfte alt utveckla ett gemensamt förhållningssätt som hölls i Aten (Grekland) i juni 1997, inledde gruppen sitt konkreta arbete i början av innevarande är. Detta arbete planeras vara avslutat i april 1999. 3. 2. 3 Ingående av avtalsprotokoll med de ekonomiska aktörerna Mellan tullmyndigheterna och aktörerna bör ett förtroendefullt klimat skapas utan tvångsåtgärder, men som gör det möjligt att gemensamt vidta ett antal åtgärder beträffande förvaltningen av tullordningar och tullförfaranden. 1 denna anda uppmuntrar Europaparlamentet ingås med aktörerna, om vilket parlamentet har lämnat ett ändringsförslag till artikel 9 i beslutet, och det har fatt ett mycket positivt mottagande i Ekonomiska och sociala kommittén. Denna fråga behandlas även i "En ätgärdsplan för transiteringen i Europa"6 till att avtalsprotokoll (avtalsmemorandum) starkt arbete som ut loris beträffande Med beaktande av det av ett avtalsmemorandum med aktörerna inom ramen for ilen förbättrade transiteringen kommer denna fråga att behandlas vidare under 1998 inom en särskilt tillsatt grupp i syfte att i samarbete med tullförvaltningarna och aktörerna utarbeta en förlaga till "avtalsprotokoll mellan tullmyndigheterna och aktörerna" (avtalsmemorandum). Denna arbetsgrupp skall börja med ett "Tull 2000"-seminarium med uppgift att fastställa vilka problem av juridisk art som föreligger, vilka konkreta fördelar som föreligger och vilka arbetsmetoder som utvecklats i medlemsstaterna. upprättandet 3. 2. 4 Förenkling av tullförfarandena Frågan om en förenkling av tullförfarandena behandlades i en resolution av rådet av den 25 oktober 1996 och Europaparlamentet underströk dess betydelse vid debatterna innan 6 Meddelande frän kommissionen lill Euro|);iparlanicuiei och radel av den 30 april 1997: "En ätgärdsplan för transiteringen i Europa - eu n\ lullpolitik'. KOM(97) 1 SS slutlig. EGT L 176, 10. 6. 1997, punkt nr 4. 1. 2 beslutet fattades. Förenklingen av tullförfarandena iin-är i en mera omfattande insats som förs vidare inom ramen för diskussionerna i (>7-<. ',ruppcn, den "Iransatlantiska dialogen" och ASEM, varvid kommissionen samordnar eller uttrycker gemenskapens ståndpunkt. Införandet av förenklade förfaranden inom EU gör del också möjligt för gemenskapen att inta ett framstegsinriktat förhållningssätt i samband med diskussionerna inom WTO om främjande av handeln. Inom ramen för "Tull 2000" ligger förenklingskravet till grund för alla de förslag till ändring av gemenskapens tullkodex som har lagts fram av kommissionen. I detta perspektiv har kommissionen lagt fram ett förslag i syfte att genomföra "en centraliserad förenkling av förfarandet för övergång till fri omsättning" med avseende på tullområdet. Detta förslag behandlades vid ett seminarium som för programmet "Tull 2000" anordnades i Brighton (Förenade kungariket) i oktober 1997. Vid detta seminarium, som de ekonomiska aktörerna hade tillträde till, gavs det tillfälle till att behandla förfarandet ur alla synvinklar och att klargöra de olika berörda parternas ståndpunkter. Genom detta förfarande kommer redan under 1998 pilotprojekt att genomföras i vissa medlemsstater tillsammans med företag som förklarat sig intresserade. inom ramen Målet att åstadkomma en förenkling kommer också till uttryck i förslagen till ändring av tullkodexen och tillämpningsföreskrifterna till denna, vilka har till syfte att modernisera och förenkla tullförfarandena med ekonomisk verkan och transiteringen, samt i den enhetliga tillämpningen av reglerna om ursprung som medför fbrmånsbehandling, vilken är i kraft sedan den 1 juli 1997 i ett trettiotal länder (EG - EFTA - Central- och Östeuropa - Malta - Slovenien) och i förhållande till länderna vid Medelhavet. GD XXI har dessutom bett samtliga sektioner i Tullkodexkommittén att undersöka alla de aspekter av reglerna och förfarandena som, utan alt det ges avkall på effektiviteten i kontrollerna, skulle kunna bli föremål för betydande förenklingsåtgärder. Kommissionen har i det sammanhanget även finansierat en undersökning i syfte att utvärdera de handelspolitiska konsekvenserna av all beräkningsgrunden "fritt ombord" (FOB) ersätts med "kostnad, försäkring och Iraki" (GIF) vid beräkningen av importvärdet. 3. 2. 5 Rationellt utnyttjande av resurserna: tullahoraloriema En arbetsgrupp har i enlighet med artikel 12 i beslutet lätt i uppdrag att undersöka formerna för ett samarbete mellan tullaboraiorierna i medlemsstaterna i syfte att skapa ett verkligt europeiskt nätverk av tullaboratorier som är lika högpresterande och effektivt som ett enda tullaboratorium "utan murar" Arbetsgruppen avslutade sitt arbete i april 1998 och lämnade följande förslag: - Inrättande av en samordningsgrupp för laboratorierna. - Uppbyggnad av en gemensam databank för analysmetoder och analysförfaranden. - Utveckling och godkännande av analysmetoder och analysförfaranden. - Inrättande av system för kvalitetskontroll och godkännande av laboratorierna. Dessa riktlinjer, som kommissionen lade fram för Tullpolitiska kommittén i april 1998, har godtagits av de ansvariga inom de nationella förvaltningarna och kommer att genomföras fram till år 2000. 3. 2. 6 Ett gemensamt förhållningssätt till förvaltning: "resultatmätning" Enligt artikel 4 i beslutet skall gemenskapslagstiftningen tillämpas "på så sätt att likvärdiga inom gemenskapens tullområde". För att se till att denna resultat uppnås överallt målsättning tillgodoses har ett projekt som omfattar alla medlemsstater inletts. Arbetet övervakas av en styrgrupp med företrädare för sex medlemsstater och kommissionen. I den första fasen under hösten 1997 granskades de nuvarande systemen för mätning i medlemsstaterna, men de befanns tillgodose nationella behov snarare än gemenskapens behov. Under den andra fasen har man därför ägnat sig ål att utveckla gemenskapssystem för mätning och förslag håller på att sammanställas, vilka kommer att granskas noggrant vid ett seminarium i juni 1998 med deltagande av alla medlemsstater. Man räknar med att det därefter kommer att göras pilotstudier för att pröva förslagen. 3. 2. 7 Samordnad utveckling av databehandling av inf (förfaranden Samordnad utveckling av tekniska instrument för databehandling och dataöverföring är ett svar på den utmaning som del innebär att handeln ökar - och därmed leder till ökad tullbehandling som måste klaras av med begränsade resurser - i kombination med ökade behov av informations- och datautbyte mellan gemenskapens tullförvaltningar på den inre marknaden. Samordnad utveckling utgör dessutom en viktig faktor för att förvaltningen av tullunionen skall bli samstämmig Eftersom den avser ett prioriterat område inom "Tull 2000", faller de. ÖL. ordnade utvecklingen även inom ramen för IDA-programmet7, i vilket fastställs vissa dataprojekt på tullområdet "vilka betraktas som särskilt vikliga och för vilkas genomförande inom gemenskapen ett gemenskapsbidrag anses nödvändigt". Den första fasen av IDA-programmet (1995-1997) omfattade åtta projekt avseende tull: VIES, TRANSIT, Q U O ÏX EUTI, IAKIC, SCENT-SID/FISCAL, SEED-EXCISE CONTROL och CCN/CSI. IDA fortsätter utan tullprojekt, emedan dessa samlas under FISCALIS (VIES, SCENT) och Douane 2000 (TRANSIT och de övriga). Budgeten för det tidigare IDA-programmet delas upp på grundval av anslaget för 1997, på så sätt att IDA 2 far 23,6 miljoner ecu och tullprojekten 15,7 miljoner ecu av de ursprungliga 39,3 miljonerna. Tullprojektens finansiering säkerställs av ett totalbelopp som till att börja med utgjordes av de 15,7 miljonerna plus de anslag som överfördes från andra budgetposter. Detta totalbelopp, som utgjordes av 22 miljoner ecu 1997, har 1998 ökat till 27,9 miljoner ecu (varav 20,5 miljoner ecu till Douane 2000), och kommissionen föreslår 29,8 miljoner ecu för 1999 (varav 22,4 miljoner ecu till Douane 2000), vilket utgör en nettoökning med 35 % på två år och säkerställer tullprojektens genomförbarhet. 7 Rådets beslut 95/46X/EG av den 6 november 1995 om gemenskapsbidrag till tclcmatiskt utbyte av uppgifter mellan förvaltningar inom gemenskapen (IDA). EGT L 269. 11. 11. 1995. s. 2. 3. Med hänsyn till att IDA-programmet har löpt ut och till kravet på öppenhet har den budgetansvariga myndigheten sedan i\cn I januari 1998 samlat alla anslag beträffande datorisering på tullområdet under budgetposten B5-3030 under vilken verksamheten inom programmet "Tull 2000" finansieras. Den största delen av anslagen under den post som rör "interna politikområden under Tull 2000" (16,4 miljoner ecu av totalt 20,4 miljoner ecu 1998) avser således datoriseringen « Den största delen av dessa budgetmedel (nära hälften av de anslag för 1998 som avser inriktade på datoriseringen av till projekt som är datoriseringen) används transiteringsordningarna: - Transiteringssystemet (New Computerised Transit System - NCTS) har försenats vilket Europaparlamentet och rådet har informerats om. Kommissionen har fastställt en ny strategi, som i februari 1998 godtogs av de länder som deltar i systemet, för att se till att de centrala funktionerna i systemet kan genomföras från och med slutet av första k-':. rta;?t 1999. - Projektet "Common Communication Network/Common System Interface (CCN/CSI)" har till syfte att inrätta en gemensam plattform mellan tull- och skatteförvaltningarna i medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna och kommissionen som gör det möjligt att snabbt och billigt överföra stora mängder information med största möjliga säkerhetsgaranti. Denna plattform, som finansieras gemensamt med programmet FISCAL1S som används for att täcka informationsbehovet när det gäller indirekt beskattning (bl. a. VIES-systemet \'ö\~ informationsutbyte på momsområdet), kommer att utnyttjas av transiteringssystemet ln\n och med första kvartalet 1999 liksom av de andra tullsystemen, t. ex. systemet for informationsutbyte om bedrägerier (AFIS), l::. Ju. :de klassificeringsbesked (EBTI), den datoriserade integrerade tulltaxan (TARIC) eller QUOTA (förvaltning av tullkvoter), som redan utnyttjar den eller kommer att göra det från och med sista kvartalet 1998, - Det elektroniska datautbytet (EDI) gör det möjligt alt fastställa en gemensam meddelandestruktur och all således bidra till en standardisering av tulluppiysningarna. till det "administrativa Kommissionen inriktar sig på att utarbeta en specifikation administrativa till elektronisk motsvarighet enhetsmeddelandet", enhetsdokumentet, som kommer att användas för import- och exportsystemen och inom det datoriserade transiteringssystemet \YM det tas i drift under första kvartalet 1999. det en De främsta projekt i övrigt som rör överföringen av information mellan medlemsstaterna och mellan dem och kommissionen för förvaltningen av tullunionen och som har utarbetats eller håller på att utarbetas i detta avseende gäller följande system: • Tulldatabaser: - Genom QUOTA-systemet förvaltas tullkvoterna och varuimporten under övervakning på EU-nivå. - Genom TARlC-systemet lar tullförvallningarna i medlemsstaterna fortlöpande aktuell information om alla gemenskapsåtgärder beträffande import och export av varor. Genom systemet med "bindande klassificeringsbesked" (RTC) säkerställs en centralisering i realtid av de klassificeringsbeslut som medlemsstaterna fattar och som rör Gemensamma 9 i unionen under en tulltaxan (GTT), vilket är till förmän för de ekonomiska aktörerna eftersom de andra tullförvaltningarna tidsfrist av sex är kan motsätta sig ett klassificeringsbeslut som fallals av tulllbivallningcn i en medlemsstat. Genom detta system kan man se till att aktörerna behandlas lika oavsett var de väljer att genomföra sin tullklarering, och eventuella fel eller oegentligheler som beror på felaktig tillämpning av GTT kan rättas till. Detta system har stor framgång bland aktörerna, vilka lämnar in i medeltal 20 000 ansökningar per år (databasen omfattar för närvarande 120 000 tillgängliga bindande klassificeringsbesked). - Ett liknande system för ursprungsbesked (ORNET) håller på att utvecklas för att kunna tas i drift under första kvartalet 1999 • System som håller på att utvecklas eller byggas ut och som kommissionen använder för att förbättra de offentliga publikationerna, bl a följande - Systemet for förvaltning av bestämmelserna beträffande Kombinerade nomenklaturen: ett system som utvecklats för att förbättra förvaltningen av offentliggörandet av bestämmelser beträffande (. k-n kombinerade nomenklaturen. Projektet befinner sig på prototypstadiet och bör kunna tas i drift inom kort. - Tillfälligt upphävande av tullar, ett system som är avsett att tjäna som stöd vid förhandlingar och vid offentliggörandet tillfälligt upphävande av autonoma tullar. Detta system är i drift sedan 1996 och förbättrades och utökades 1997, på användarnas begäran, med kompletterande funktioner. av bestämmelser beträffande Bedrägeribekämpning , jr "^sS. - På bedrägeribekämpningens område erbjuder datoriseringen specialavdelningarna inom kommissionen och i medlemsstaterna tekniskt stöd till systemen för snabbt utbyte av förtroliga och känsliga uppgifter (bedrägerier, illegal handel, känsliga produkter). De främsta system som berörs och som ingår i den tekniska strukturen "Anti-fraud Information Systems" (AIMS) är "Early Warning System" (EWS, som används inom ramen För transitering i avvaktan pä utvecklingen av NCTS-systemet), som trots att det är användning, ännu i drift tullinformationssystemet (SID), som är under genomförande, och "System for Customs Enforcement Network" (SCENT 3). transiteringsförfarandel inte har allmän inom fatt 3. 3 Förstärka den gemensamma utbildningspolitiken, som utvecklats inom Matthaeusprogrammct, genom skapandet av ett "gemensamt utbildningssystem"" För att främja tullpolitikens mål Utbildningen står i centrum for moderniseringen av tullförvaltningarna och för deras anpassning till nya och effektiva arbetsmetoder och kontrollsystem. På gemenskapsnivå genomförs och utvecklas den gemensamma utbildningsverksamheten inom ramen för Matthaeusprogrammet. Detta program står således i centrum för de bestämmelser som genomförs inom "Tull 2000" Sedan 1996 sker planeringen av utbildningsverksamheten inom Matthaeusprogrammet med hänsyn till de prioriteringar som fastställts pä del tullpolitiska planet. I det avseendet kan Matthaeusprogrammet anses som ansvarigt för "utbildningsdclen" i "Tull 2000". 10 I enlighet med artikel 14 i beslutet om "Tull 2000" och parallellt med andra åtgärder som genomförs inom ramen för Matthaeusprogrammet har följande åtgärder genomförts 1997 och 1998: 3. 3. I. Inrättandet av "ett nätverk av ansvariga for liilluthihiningsenheier medlemsstaterna. " /' Ett första möte med de ansvariga for utbildningsenheterna ägde rum i Paris i februari 1998 och ett andra möte planeras all äga rum i London i november 1998. Syftet med detta nätverk, som utgör embryot till en "lullskola för gemenskapen", är att organisera ett utbyte av lärare och elever mellan utbildningsenheter i medlemsstaterna, sammanställa läromedel och förbereda utbildningsseminarier för tjänstemän på högre nivå (uppföljning av ett seminarium som iv^k rum i I lelsingör [Danmark] i juni 1997). 3. 3. 2 Utvecklingen av det gemensamma utbildningsprogrammet I det gemensamma grundutbildningsprogrammet, som är ett resultat av kommissionens beslut av den 13 december 1992 (EGT L 16, 23. 1. 1992, s. 14), fastställs den minsta gemensamma grunden för den utbildning som unionens tulltjänstemän skall erbjudas. Detta program har i samarbete mellan kommissionen och medlemsstaterna fördjupats under 1996 och 1997 för att dess innehåll skulle bli närmare anpassat efter de anställdas utbildningsbehov i förhållande till deras arbetsuppgifter I början av 1998 utformades i utbildningen som ger innehållet och målsättningen i det därför de 16 kursmoment gemensamma grundutbildningsprogrammcls olika kapitel en fast form och dessa tillämpas av de nationella utbildningsenheterna frän och med 1998, 3. 3. 3 Utformning av utbih/iiingsmodu/er avsedda at t användas i undervisningen vid de nationella utbildningsenheterna. fortlöpande utbildningen av Dessa moduler, som är avsedda att användas tulltjänstemän och som bidrar till att det blir en gemensam grundstomme i utbildningen, genomförs i nära samarbete med de nationella förvaltningarna. Det finns för närvarande tre moduler (varumärkesförfalskning, avfallshantering, gemensam jordbrukspolitik). Flera ïw närvarande på att genomföras, bl. a. en andra moduler granskas eller haller transiteringsmodul. i den 3. 3. 4 Utsträckning av utbildningen till att omfatta de associerade länderna Den utbildning av tulltjänstemän som sker inom ramen för Matthaeusprogrammet har utsträckts till att omfatta de associerade länderna genom ett pilotprojekt som finansieras över budgeten för "Tull 2000" Dessa länder deltar sedan 1966 i utbytesprogrammen för tjänstemän, i Matthaeus-seminarierna och kommer all kunna utnyttja de gemensamma utbildningsprogrammen. länderna Mot bakgrund av det framgångsrika resultatet av detta pilotprojekt kommer programmet, genom en anpassning av beslutet i lagstiftningshänseende, att utsträckas till att omfatta de associerade i i Central- och Östeuropa, så att dessa överensstämmelse med de villkor som fastställs i Europaavtalen eller i tilläggsprotokollen i gemenskapsprogram. Det kommer även, i den mån beträffande deras deltagande gemenskapsbestämmelserna på tullområdet så medger, att utsträckas till att omfatta Cypern och Turkiet. länder kan delta 3. 4 Fördjupa informationen till och kommunikationen ined tullens användare En anpassning av tullen till världshandelns behov är otänkbar utan en nära dialog med tullens "användare", dvs. aktörerna i del internationella handelsutbytet. Parallellt med de kontakter som kommissionen och de nationella förvaltningarna har med aktörerna har det gjorts en ansträngning för alt utveckla en strukturerad dialog i syfte att förbättra den ömsesidiga kommunikationen med och informationen till de företag som deltar i världshandeln. Följande åtgärder har genomförts i del avseendet: - Seminarier med medverkan av aktörerna. Brighton (Förenade kungariket) i oktober 1997 beträffande projektet om ett centraliserat förenklat förfarande för övergång till fri omsättning. Prag (Tjeckien) i november 1997 beträffande "utvärderingen av ett år av gemensam transitering med Visegrad-länderna". Minister (Tyskland) i april 1998 beträffande reformerna av överförings- och transileringslbiTarandcna - Stöd till seminarier till aktörerna: Lissabon (september 1997), Irland (november 1997). Flera andra projekt planeras på detta område under 1998. i medlemsstaterna information för - Inom ramen för reformeringen av transiteringsordningarna inrättade kommissionen 1997 en "kontaktgrupp för transitering" med deltagande av dels förvaltningarna i de 22 länder som medverkar i dessa ordningar, dels de ekonomiska aktörerna, företrädda av 22 europeiska fackorgan. Denna grupp sammanträder två gånger om året. I detta sammanhang har kommissionen inlett överväganden om en reformering av sina samrådsförfaranden med olika fackorgan i syfte att effektivisera dessa förfaranden, bland annat genom ett mera målinriktat samråd kring de frågor som tas upp. Denna ansats har följts upp bl. a. i samband med reformeringen av transiteringsordninganra och genom att det gemensamt med Ekonomiska och sociala kommittén i april 1998 anordnades en "hearing" i Bryssel med deltagande av berörda delar av näringslivet om "Förvaltningen av förmånsavtal som instrument för gemenskapens handelspolitik". Bidra till skapandet av ett internationellt tullklimat som gynnar bästa 3. 5 möjliga förvaltning av den yttre gränsen Den snabba utvecklingen på det internationella planet sedan decenniets början och den ökade liberaliseringen av världshandeln åtföljs av kraftigt ökade risker för bedrägerier och samtidigt av en världsomfattande spridning av illegal handel på alla områden. innebär detta att samarbetet och det På tullområdet tekniska biståndet mellan tullfbrvaltningarna i unionen och i tredje land måste förstärkas, särskilt biståndet till tullförvaltningarna i de associerade länderna inom ramen för förberedelserna för deras kommande anslutning till Europeiska unionen. Sedan början av 1997 har följande åtgärder genomförts. 12 3. 5. 1 Stöd till genomförandet av föraiisluliungssirategin På detta område har programmet "Tull 2000" utgjort en grund för stödåtgärder i syfte att förbereda tulllbi vattningarna i kandidatländerna inför deras kommande anslutning och är ett komplement till de åtgärder av mera allmänt slag som finansieras av Phare-programmet och till samarbetsåtgärder med deltagande av dessa länder och de länder som i framliden kommer att ha gemensam gräns med den utvidgade unionen. Dessa åtgärder har främst berört följande områden: Utbildning: finansiering av den pilotåtgärd som gör att de associerade länderna kan delta i utbildningsprogrammen Matthaeus och Matthaeus Tax. Genomförandet av Ibranslutningsstrategin inom ramen för partnerskapet för anslutning och sk. "road maps", bl. a genom tillsättandet av arbetsgrupper i syfte att utarbeta "blueprints" som stöd till omorganisationen av tulllbrvallningarna i länderna i Central- och Östeuropa. Anordnande av seminarier för medlemsstater och kandidatländer (det nya systemet för alleuropeisk ursprungskumulering inom ramen tor Europaavtalen - EU, EFTA, länderna i Central- och Östeuropa, seminarier med lulllbrvaltningarna i länderna kring Östersjön - Tallinn). 3. 5. 2 Datorisering med inriktning pa tredje lands behov Utvidgning av användningsområdena för elektroniskt datautbyte (electronic data interchange - EDI) inom ramen för datoriseringen av transiteringen för de tredje länder som deltar i "den gemensamma (Visegrad-länderna). transiteringen" Förberedande arbele inför utvidgningen av informationstjänsten vad gäller spridning av tullinformation till all oinfatla förvaltningarna i tredje land. 3. 5. 3 Tekniskt bistäiid Ett stort antal för ändamålet vidtagna åtgärder för tekniskt bistånd har genomförts till förmån för de tullförvaltningar i tredje land som har ansökt om det, bl. a. beträffande genomförandet av det avsnitt som vör tullområdet i handelsavtalen mellan Europeiska unionen och dessa länder. Ett seminarium kommer dessutom att anordnas under 1998 med länderna i Medelhavsområdet om tillämpningen av ursprungsregler mellan dessa länder. 3. 5. 4 Samarbete och upprättande av strukturerade förbindelser med tredje land och internationella organ. Upprättandet av en strukturerad dialog pä hog nivå mellan de ansvariga på tullområdet inom Europeiska unionen och i tredje land tillgodoser behovet av att det skapas en ram för dessa förbindelser i syfte att göra dem mera effektiva. Under 1997 och 1998 har således möten anordnats med generaldirektörerna för tullfrågor i ASEM-länderna (Wien - 1997), i EFTA-länderna och i länderna i 13 Central- och Östeuropa (Reykjavik - 1997) Ett möte med generaldirektörerna för tullfrågor i EU och i länderna i Central- och Östeuropa kommer även att äga rum under 1998. 4. Genomförande av programmets budget Vid genomförandet av programmet har de anslag som avsatts i det ursprungliga beslutet för den aktuella perioden helt och hållet kunnat utnyttjas. På grund av att beslutet fattades så sent var det inte möjligt att utnyttja de anslag som avsatts till (2 miljoner ecu) vilka överfördes till budgetåret 1997. De anslag som avsattes 1996 under rubriken "datorisering inom Tull 2000" (i miljon ecu) har däremot helt och hållet utnyttjats under detta budgetår. följd av omfördelningen 1996 av anslagen till "den inre marknaden" När det gäller datoriseringen har den budgetansvariga myndigheten av öppenhetsskäl gått med på att från och med den I januari 1998 samla alla anslag som avsatts för dataprojekt pä tullområdet under post 135-3030 ("Tull 2000") för att ta hänsyn till att IDA-programmct löpte ut dvn 3 I december 1997. Budgetposten för databehandling har därmed blivit den största posten i budgeten för "Tull 2000" (16,4 miljoner ecu av totalt 20,5 miljoner ecu för åtgärder med anknytning till "inre politikomräden" for 1998). Finansieringen av projekt för att utveckla och genomföra datoriseringen av transiteringen svarar för nära hälften av beloppet. Allt som allt har kostnaderna för utveckling och genomförande av datarutiner för att tullfbrvaltningarna i unionen skall kunna utbyta information och upplysningar så att de på ett mera effektivt sätt skall kunna utföra sitt uppdrag att kontrollera och skydda gemenskapens finansiella intressen blivit något högre än planerat. Anledningen till att en relativt sett mindre del av utgifterna avsett finansiering av projekt som dessa åtgärder kräver stora resurser i form av personal och materiel medan de är förhållandevis mindre kostnadskrävande i budgethänseende. genomförs gemensamt med medlemsstaterna beror bl. a. på att 5. S A M M A N F A T T A N DE m. D Ö M N I NG 5. 1 Åtgärdens ar( Det är en vansklig uppgift all efter sä kort tid värdera hur effektiv en åtgärd av "Tull 2000":s omfattning har varit. Varje åtgärd av det slaget måste betraktas som en investering i framtiden, vars återverkningar endast kan bedömas på medellång eller lång sikt. Bedömningen i förhållande till slutmålet, att förbättra tullunionens sätt att fungera, av erfarenheterna i samband med genomförandet av programmet kan ännu inte göras. En sådan utvärdering skulle kräva en analys enligt vissa kriterier, exempelvis i vilken utsträckning privatpersoner och ekonomiska aktörer är nöjda med programmet, genom en undersökning av det antal tvister som behandlas av medlemsstaterna och på gemenskapsnivå, genom en bättre uppbörd av egna medel, vilket kan konstateras t. ex. genom de kontroller som genomförs av revisionsrätten for Europeiska gemenskaperna. Det ligger i sakens natur att det är för tidigt att redan nu göra sådana konstateranden. Detta arbete gör dock att det gar att urskilja det nuvarande programmets starka och svaga 14 sidor. Det går även att föreslå tankegångar för överväganden med sikte på att göra det mera effektivt i framtiden. 5. 2. "Tull 2000" och subsidiariteten Det är på tullområdet som den rättsliga integrationen obestridligen har kommit längst, vilket symboliseras av den gemensamma tulltaxan och gemenskapens tullkodex. Bortsett från bestämmelseaspekten beror framgången för den inre marknaden i medborgarnas och de ekonomiska aktörernas ögon på hur gemenskapsrätten genomförs av förvaltningarna i de olika medlemsstaterna. För att man skall kunna dra nytta av de fördelar som den inre marknaden medför är det viktigt att tillämpningen av gemenskapsrätten ar av likvärdig kvalitet vid genomförandet av tullförfaranden och tullkontroller överallt pä gemenskapens tullområde. För att en sådan enhetlig tillämpning av gemenskapsrätten skall kunna åstadkommas bör harmoniseringen av bestämmelserna kompletteras med en förstärkning av samarbetet mellan de nationella förvaltningarna och genom att gemensamt utvecklade arbetsmetoder används. Endast genom att gemenskapen och medlemsstaterna gör en gemensam insats kan man förändra beteenden och göra det möjligt att inpassa verksamheten vid varje nationell tullförvaltning i en helhet där också gemenskapsdimensionen på tullområdet kominer till uttryck. 5. 3 "Tull 2000" och partnerskap Genomförandet av programmet vilar pä ett nära partnerskap mellan kommissionen och medlemsstaterna, vilket har sin rättsliga grund i artikel 3 i beslutet. Arbetsredskapet för partnerskapet är Tullpolitiska kommittén som består av generaldirektörerna för tullfrågor i medlemsstaterna och som sammanträder två gånger om året. Denna kommitté har visai att den är ett högpriorilerat organ för partnerskapet mellan kommissionen och medlemsstaterna och för att ge de ansvariga för unionens tullförvaltningar politiskt inflytande över verksamheten. Vid sidan av kommissionen står den som garant for alt riktlinjerna och målsättningarna i beslutet om "Tull 2000" respekteras och särskilt för den "uppförandekodex" på tullområdet som införts genom beslutet i syfte att åstadkomma ökad enhetlighet i tullverksamheten inom gemenskapen. De riktlinjer och prioriteringar som kommittén antar kommer till uttryck i konkreta gemensamma åtgärder, och vid genomförandet av dessa agerar de nationella förvaltningarna som verkliga partner. Huruvida åtgärderna blir framgångsrika beror på i hur hög grad var och en av dessa partner engagerar sig och medverkar i genomförandet. Medlemsstaternas deltagande har i det avseendet varit mycket aktivt. Som exempel kan nämnas att lier än 140 projekt föreslogs av de nationella förvaltningarna när de ärliga handlingsplanerna inarbetades för 1997 och 1998, vilket föranledde kommissionen alt göra elt urval enligt kriterier som gemensamt överenskommits i kommittén för att fastställa vilka åtgärder som skulle prioriteras. 15 För åtgärdernas genomförande har det krävts betydande personalresurser och materiel. De ansträngningar som gjorts av de nationella förvaltningarna är ett tecken på deras intresse för alt programmet skall bli framgångsrikt och på den allmänna nytta de förväntar sig av det. 5. 4 Medvetaiidcgörandcf om gcuieiiskapsdiinciisioiieu i (ullverksamlieteii Genomförandet av programmet har lett till ett intensivt samarbete mellan tullfbrvaltningarna i medlemsstaterna och mellan dessa och kommissionen. Detta samarbete på områden som traditionellt har legat inom de nationella förvaltningarnas ansvarsområde hade beträffande personalutbildning redan inletts inom ramen för Matthaeus-programmet och bidrar i hög grad till att skapa gemensamma arbetsrutiner och en verklig "gemeuskapsreflex" i sökandet efter gemensamma lösningar. Eftersom tidsperioden är for kon för att programmets hela verksamhetsfält skall kunna täckas har gemenskapsdimensionen vid genomförandet av tullverksamheten prioriterats i programgenomförandet, i enlighet med det önskemål som uttrycktes när beslutet målinriktade tullkontroller med användande av metoder och kriterier som fastställts gemensamt (riskanalys och revision), en samordnad utveckling av arbetsredskap, inrättande på lång sikt av ett verkligt nätverk av tullaboratorier inom gemenskapen och uppbyggnad av ett nätverk av enheter för tullutbildning. fattades. Företräde har således givits sådana områden som t. ex. Genom beslutet har medlemsstaterna i det sammanhanget uppmanats att förse tjänstemännen med ett särskilt gemenskapsmärke som de skall bära på uniformen. Trots att denna bestämmelse inte är obligatorisk har medlemsstaterna redan tagit fram ett sådant märke till tjänstemännens uniformer och vissa av dem planerar att sätta upp en skylt med EU:s tolvstjärniga symbol vid de främsta inreseställena för resande till gemenskapen. 5. 5 Den nödvändiga förstärkningen av samstämmigheten i tullverksamheten När effektiviteten i programmet "Tull 2000" skall utvärderas bör man beakta att flera andra program med skilda syften pågår parallellt på tullområdet, nämligen följande: Matthaeusprogrammcl på området for gemensam utbildning. Åtgärder avsedda att förbättra bedrägeribekämpningen eller bekämpningen av den organiserade brottsligheten, vilka omfattas av program och budgetmedel som förvaltas av olika tjänstegrenar inom kommissionen (liksom vissa typer av verksamhet som genomförs inom ramen för tullsamarbetet i enlighet med avdelning VI i EG-fördraget). Phare, Tacis och Meda pä området för insatser utanför gemenskapen. Denna mångfald redskap kräver en samordning av insatserna på de olika områdena för att se till all del skapas samstämmighet mellan verksamheterna och för att undvika dubbelarbete och slöseri med medel. 16 Denna samordning åstadkoms i viss utsträckning inom 'fullpolitiska kommittén genom att de ansvariga [ov tulllbrvaliningarna ser till att de åtgärder som rättsligt genomförs inom ramen för avdelningarna II och VI i fördraget överensstämmer med varandra. Kommissionen anser emellertid att en stone rationalisering skulle kunna åstadkommas i gemenskapens veiksamhcl mellan de utbildningsåtgärder som faller under beslutet beträffande Mallhaeu. sprogrammel och de som faller under beslutet om "Tull 2000" 6. FÖRSLAG H EL RIK I LINJER \i)\l I RAIVEI IDEN Mot bakgrund av de konstateranden som gjorts under den period som programmet konkret har tillämpats anser kommissionen att den påbörjade verksamheten bör fortsätta och utvecklas vidare samt att förbättringar bör göras vid genomförandet av målsättningarna i beslutet av den 19 december 1996 Såsom kommissionen angav i sitt svar pä begäran från Europaparlamentets utskott vid de inledande debatterna om det ändringsförslag som lades fram den 3 september 1997 i avsikt atl anpassa de "privilegierade beloppen" och finansieringsöversikten till det ursprungliga beslutet om "Tull 2000" av den 19 december 1996, planerar den alt inom kort lägga fram ett nytt förslag som grundar sig på slutsatserna i denna rapport Detta förslag skulle således prioritera följande riktlinjer: 6. 1 Skapa större enighet i synen pä verksamheten pä tullområdet Gemenskapens verksamhet styrs for närvarande av liera olika rättsakter, var och en med sina särskilda förvaltningsföreskrifter Ett genomförande av tanken att samla alla verksamheter inom ett enda beslut skulle innebära en fördel genom att man åstadkommer ett sammanhängande förhållningssätt till verksamheten pä tullområdet i likhet med det som genom Fiscalis-programmet har införts på området för indirekt beskattning. - Därigenom lar man en tydli ii rättslig grund som ger en tillräcklig säkerhet för att dataprojekt som sträcker sig över liera budgetår skall kunna slutföras. - Därigenom åstadkoms en större enhetlighet i genomförandet av åtgärderna på tullområdet och blir det möjligt att rationalisera användningen av tillgängliga hjälpmedel och all dra nytta av den samverkan och komplcmcnlaritct som finns dem emellan (t ex övervakning, arbetsmetoder, utbildning och information). - Därigenom kommer man till rätta med att medlemsstaterna ofta har svårt att skilja mellan åtgärder som ingår i "Tull 2000" och i Malthaeus-programmet, eftersom åtgärderna ofta lyder under olika tjänsicgrenar beroende på vilket program och därmed vilken budget det gäller. Detta rättsliga instrument skulle med ett samlat angreppssätt omfatta samtliga åtgärder i följande avseenden: 17 - Datoriseringen, som hittills täckts dels av "Tull 2000", dels av det första ID A-programmet. - Den verksamhet som bedrivs gemensamt med medlemsstaterna med sikte på att utveckla nya arbetsmetoder och som omfattas av det nu gällande beslutet om "Tull 2000". - Den utbildningsverksamhet som loi närvarande omfattas av Matthaeus- programmet. - Öppningen mot tredje land genom åtgärder for samarbete och tekniskt bistånd på tullområdet 6. 2 Förstärka partnerskapet Huruvida programmet skall kunna tillämpas framgångsrikt beror på om de nationella förvaltningarna medverkar aktivt i den gemensamma verksamheten. De nationella förvaltningarnas engagemang har kommit till konkret uttryck inom Tullpolitiska kommittén, både genom dess roll som styrkommitté och kommitté för utvärdering av programmet och genom säkerställandet av att de riktlinjer för tullpolitiken som fastställs i beslutet respekteras Parallellt med Tullpolitiska kommittén bor en institutionskommitté bistå kommissionen i det konkreta genomförandet av de riktlinjer på de olika verksamhetsområdena som fastställs i del ändrade beslutet Denna förvaltningskommitté skulle ersätta den nuvarande förvaltningskommitté som inrättats genom beslutet om Mallhaeusprogrammet och som enbart spelaren roll för utbildningsverksamheten Inrättandet av denna nya kommitté skulle bidra till att förstärka programmets förvaltningsstruktur och dess effektivitet. 6. 3 Giltighetstid Det nya förslaget skall ha till syfte all säkerställa kontinuiteten i den verksamhet som inletts inom ramen för "Tull 2000". Samtidigt bör förslaget sträcka sig över tillräckligt läng tid sä alt effektiviteten i den föreslagna reformen kan påvisas. Det nya förslaget planeras således överskrida giltighetstiden för det nuvarande beslutet om "Tull 2000", och en lillämpningsperiod som sträcker sig från den 1 januari 1999 till och med den 3 I december 2002 föreslås Denna lösning gör att man kan - fastställa en giltighetstid som är tillräcklig för atl det nya beslutet skall kunna genomföras, och - inrätta en verkligt "rullande planering" av verksamheten så att kontinuiteten därigenom säkerställs i den verksamhet som inletts för att modernisera tullverksamheten inom gemenskapen 7. Slutsats Den verksamhet som inletts pa gemenskapsnivå till att börja med genom Matthaeusprogrammet och som utvecklats och kompletterats genom programmet 18 "Tull 2000" har visat att det föreligger en veritabel gemenskapsdynamik på tullområdet Erfarenheterna av tillämpningen av beslutet om "Tull 2000" medger varken att definitiva slutsatser kan dras beträffande piogiainmcts ellékl pä tullförvaltningarnas dagliga aibele med all genomföra gemenskapsrätten eller att mätbara resultat beträllånde effektiviteten i kontrollerna kan påvisas. Erfarenheterna visar däremot på engagemanget hos dessa förvaltningar för den verksamhet som inletts och bekräftar alt det finns en vilja hos dem att inlemma sin verksamhet i en förstärkt gemenskapsram. 19 Övervaknings åt gärd er Bilaga Inom ramen för pilotprojektet genomfördes under perioden 1994 - 1996 10 övervakningsåtgärder på följande områden: - frizoner (två faser: maj -juli 199-1 och april - juni 1995), - yttre gränsen mot hav (tvä faser: maj - ji 111 199 | och april - juni 1995), • tullförfaranden och lullkonliollcr pä texlilomrädet (TAFI): november 1994 - mars 1995, - flygplatser: oktober - december 1994, - aktiv förädling: april - juli 1995, - transitering (centralkontor): november 1995 - februari 1996, - förenklade förfaranden: oktober 1995 - februari 1996, - urspmng som medför förmänsbehandling: april - september 1996, - tullager: maj -juli 1996, - transitering (hur ordningen fungerar i allmänhet) oktober 1990 - februari 1997. Sedan beslutet antogs har följande åtgärder genomforts: - bindande klassificeringsbesked (tvä åtgärder) januari - april 1997, - aktiv förädling (andra fasen): februari - april 1997, - tillämpning av ursprungsreglerna: maj - oktober 1997, - systemet för förvaltning av tullkvoter och importövervakning (QUOTA): februari - maj 1998. Följande åtgärder planeras för perioden juli 1998 - december 1999: - tullager (andra fasen): september 1998-januari 1999, - inventering av utrustning för fysiska kontroller vid den yttre gränsen: genomförande av plan 4. 3. 5 i åtgärdsprogrammet för transileringen i Europa (rekommendation nr 8 från i Europa): den parlamentariska undersökningskommissionen om september - december 1998, transileringen - former för utfärdande av tillstånd för förenklade deklarationer och klarering: januari - april 1999, 20 tillämpning av provexemplar som avses i (TfES-konvcntioncir april -juli 1999, och förordning nr 33S/97 beträffande de gränskontroller av rådets kontroll av att leksaker som importeras frän tredje land är i överensstämmelse med reglerna för produktsäkerhet (tillämpning av rådets förordning (EEG) nr 339/93): juli - oktober 1999. 21 ISSN 1024-4506 KOM(98) 471 slutlig DOKUMENT SV 01 02 06 Katalognummer : CB-CO-98-481-SV-C ISBN 92-78-38491-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg ti


title: A Bizottság határozata (1998. július 24.) a bruttó nemzeti termék piaci áron történő összeállításának összehangolásáról szóló 89/130/EGK, Euratom tanácsi irányelv 1. cikkének alkalmazása céljából a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyvvel kapcsolatos munka során meghatározott különleges ügyletekről (az értesítés a C(1998) 2204. számú dokumentummal történt)EGT vonatkozású szöveg.

eurovoc_concepts:
European accounting system
gross domestic product
gross national product
loss
public debt
world market price

formats: html pdf print

text: 132 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 10/1. kötet 31998D0501 1998. 8. 12. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 225/29 A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (1998. július 24. ) a bruttó nemzeti termék piaci áron történő összeállításának összehangolásáról szóló 89/130/EGK, irányelv 1. cikkének alkalmazása céljából a túlzott hiány esetén követendő Euratom tanácsi eljárásról szóló jegyzőkönyvvel kapcsolatos munka során meghatározott különleges ügyletekről (az értesítés a C(1998) 2204. számú dokumentummal történt) (EGT vonatkozású szöveg) (98/501/EK, Euratom) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, mivel e határozat rendelkezései összhangban vannak a 89/130/ EGK, Euratom irányelv 6. cikke által létrehozott bizottság véle- ményével, tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szer- ződésre, ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk tekintettel a bruttó nemzeti termék piaci áron történő összeállí- tásának összehangolásáról szóló, 1989. február 13-i 89/130/ EGK, Euratom tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 1. cik- kére, mivel a piaci áron összeállított bruttó hazai terméknek az Európai Közösséget létrehozó szerződéshez csatolt, a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alkalmazá- sáról szóló, 1993. november 22-i 3605/93/EK tanácsi rende- let (2) 2. cikkében megállapított meghatározása a 89/130/EGK, Euratom irányelv 2. cikkének meghatározását említi; mivel a statisztikai adatok ellenőrzése céljából, amelyeket a túl- zott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegyzőkönyv alap- ján közölni kell, a Bizottság tájékoztatást kap egyes olyan különleges műveletekről, amelyek befolyásolják a GDP-t vagy a GNP-t, amelyeket a Bizottságnak értékelnie kell; mivel a túlzott hiány esetén követendő eljárásról szóló jegy- zőkönyv alkalmazásáról szóló 3605/93/EK rendelet 2. és 6. cikkének alkalmazása érdekében szükséges, hogy az említett különleges műveletek tekintetében a 89/130/EGK, Euratom irányelv 1. cikkében megállapított GNPmp meghatározás kere- tein belül az ESA második kiadásának bizonyos szabályait egy- értelművé tegyék és kiegészítsék; A 89/130/EGK, Euratom irányelv 1. cikkének alkalmazása érde- kében, azok a különleges műveletek, amelyek hatással vannak a GDP-re vagy a GNP-re, és amelyeket 1997. december 31. előtt állapítottak meg, valamint azok az elszámolási módszerek, amelyeket a tagállamoknak ezekre a műveletekre az ESA máso- dik kiadása alapján alkalmazniuk kell, a mellékletben kerülnek felsorolásra. 2. cikk A tagállamok az 1. cikkben említett elszámolási módszerek figyelembevételével az 1994-et követő évek tekintetében átdol- gozzák GDP- és GNP-becsléseiket. 3. cikk Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 1998. július 24-én. a Bizottság részéről Yves-Thibault DE SILGUY a Bizottság tagja (1) HL L 49. , 1989. 2. 21. , 26. o. (2) HL L 332. , 1993. 12. 31. , 7. o. 10/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 133 MELLÉKLET I. A kamat kezelése a mélyen a névérték alatt kibocsátott kötvények és a kamatszelvény nélküli kötvények esetében 1. „Hagyományos” kötvények Az ESA 79 (706. bekezdés) meghatározza a kibocsátási ár és a névérték közötti különbség kezelését olyan kötvé- nyek esetében, amelyek „hagyományosnak” minősülnek (azaz amelyek esetében ez a különbség kicsi): – – a rövid lejáratú kötvények esetében a kibocsátási ár és a névérték közötti különbséget kamatnak kell tekinteni, amelyet a kötvények kibocsátásakor vesznek nyilvántartásba; ez a különbség ebből adódóan hatással van a költségvetési hiányra, a közép és hosszú lejáratú kötvények esetében a kibocsátási ár és a névérték közötti különbség nem kamatnak, hanem tőkenyereségnek vagy -veszteségnek tekintendő; ez a különbség ebből adódóan nincs hatással a költség- vetési hiányra. Így szükséges a következő megkülönböztetések bevezetése: – megkülönböztetés egyrészt a rövid lejárat és másrészt a közép és hosszú lejárat között: ezt az alábbi 2. pont tartalmazza, – megkülönböztetés az olyan kötvények között, amelyeknél a kibocsátási ár és a névérték közötti különbség kicsi- nek minősül (hagyományos kötvények), és az olyan kötvények között, amelyeknél ez a különbség nagy (nem hagyományos kötvények); ez a helyzet a jelentősen diszkontált vagy magas felárral eladott kötvények esetében. Az alábbi 3. pont a jelentősen diszkontált kötvényeket tárgyalja. 2. Megkülönböztetés a rövid lejárat valamint a közép és hosszú lejárat között A kincstárjegyek és a rövid lejáratú kötvények futamideje legfeljebb 12 hónap. Ez biztosítja, hogy az EU-országok között a névértékhez közeli értéken kibocsátott hagyományos kötvények keze- lése tökéletesen összehasonlítható és ez összeegyeztethető legyen az ESA 79 rendszerrel; így a rövid lejáratú kötvé- nyek esetében a kamatfizetések nyilvántartásba vétele nem vihető át egyik évről a másikra. 3. Mélyen a névérték alatt kibocsátott kötvények A mélyen a névérték alatt kibocsátott kötvények olyan kötvények, amelyeket névérték alatt bocsátanak ki és a piaci kamatláb alatt kamatoznak. Mélyen a névérték alatt kibocsátott kötvénynek az olyan kötvény tekinthető, amelynek névleges kamata a futami- dőre járó hozam kevesebb mint 50 %-át teszi ki (a kibocsátási ár alapján számítva). Az ilyen mélyen a névérték alatt kibocsátott kötvények esetén a kibocsátási ár és a névérték közötti különbséget kamatnak kell tekinteni, amelyet a kötvény megvásárlásakor kell elszámolni. Ez összhangban áll a kamatszelvény nélküli kötvények kezeléséről hozott határozattal. 4. Kamatszelvény nélküli kötvények A kamatszelvény nélküli kötvény kibocsátási ára és megvásárlási ára közötti különbséget kamatként kell kezelni, amelyet a kötvény lejáratakor kell kamatként elkönyvelni. II. A kamat kezelése indexelt kötvények esetében Az „indexelt” kötvényeknél két eltérő kezelési mód lehetséges attól függően, hogy a kötvényt valamilyen fogyasztói árindexhez, vagy valamilyen pénzügyi eszközhöz, úgymint külföldi valutához vagy aranyhoz kötötték. Amennyiben a kötvényt fogyasztói árindexhez kötötték, az index mozgásából eredő „tőkenövekmény” kamatnak tekintendő. A kamatot a kötvény megvásárlásakor kell nyilvántartásba venni. Amennyiben a kötvényt valamilyen pénzügyi eszközhöz, úgymint külföldi valutához vagy aranyhoz kötötték, a „tőkenövekményt” nem kamatnak, hanem „tőkenyereségnek/tőkeveszteségnek” kell tekinteni, akárcsak a külföldi valutában kibocsátott kötvények esetében. 134 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 10/1. kötet III. Betétek és az ESA 79 hatálya alá eső egyéb pénzügyi eszközök tőkésített kamata A kamatot a tőkeösszegtől elkülönítetten kell nyilvántartásba venni, a tőkésített összeget pedig akkor kell elköny- velni, amikor a fizetése esedékessé válik, nem pedig különböző időszakokra elosztva. Ez azt jelenti, hogy az egy intézményi egység kötelezettségeit képező betétek vagy hasonló pénzügyi eszközök esetében, a tőkésített kamatot akkor kell ennek az intézményi egységnek a kiadásaként elkönyvelni, amikor a kamatot az ilyen eszközök tulajdo- nosainak kifizetik. IV. Több részletben kibocsátott helyettesíthető kötvények („coupons courus”) kezelése Helyettesíthető kötvények esetében (olyan kötvények, amelyeket eltérő időpontokban, több részletben bocsátanak ki anélkül, hogy megváltozna a kamatszelvények kifizetési határideje) a felhalmozott szelvényhozamot rövid lejáratú kötelezettségként kell nyilvántartásba venni a „Követelések és tartozások” címszó (ESA 79, F72 kód) alatt. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy ha egy intézményi egység különböző részletekben, de azonos szelvénnyel bocsát ki kötvényt, az újabb részletek kibocsátási árát úgy növeli, hogy a kötvény összes tulajdonosa azonos hozamhoz jusson. Az eredeti kibocsátási ár és a második rész magasabb kibocsátási ára közötti különbséget a második részlet tulajdonosa felé fennálló rövid lejáratú kötelezettségként veszik nyilvántartásba, melyet a szelvény esedékessé válása- kor visszatérítenek. V. Lineáris kötvények A lineáris kötvények a helyettesíthető kötvényekhez hasonlóan ugyanannak a kötvénysorozatnak több részletben kibocsátott kötvényei, azaz azonos névleges kamatlábbal, valamint a szelvény kifizetésére és a lejáratkori megvásár- lására vonatkozóan azonos határidővel kibocsátott kötvények. E kötvényeket az jellemzi, hogy az új részletek kibocsátására akár az első kibocsátást követően több évvel is sor kerülhet. Emiatt e kötvényeket az első kibocsátást követő időszakban bekövetkező piaci kamatlábváltozások követ- keztében olyan diszkonttal vagy felárral bocsátják ki, amely jelentős lehet. Az új részlet kibocsátásakor a névérték és a kibocsátáskori ár (diszkont vagy felár) megkülönböztetése érdekében meg kell különböztetni egyrészről az első kibocsátást követően tizenkét hónapon belül kibocsátott, másrészről pedig a tizenkét hónapon túl kibocsátott részleteket. Az első kibocsátást követő tizenkét hónapban kibocsátott részletek esetében a névérték és a kibocsátási ár közötti különbséget (diszkont vagy felár) tőkenyereségként vagy tőkeveszteségként kell kezelni. Az első kibocsátást követő tizenkét hónapon túl kibocsátott részletek esetében a névérték és a kibocsátási ár közötti különbséget (diszkont vagy felár) kamatként kell kezelni. VI. Pénzügyi lízing Minden lízingügyletet operatív lízingként kell kezelni. Ez azt jelenti, hogy ha például egy intézményi egység ingat- lant vagy egyéb tárgyi eszközt ad el, majd visszabérli azt azzal a szándékkal, hogy a bérleti időszak végén megvásá- rolja (vagyis ez a művelet a pénzügyi lízing számos jellemzőjével rendelkezik), a műveleteket operatív lízingként kell kezelni. Az ingatlan értékesítéséből származó bevételeket ebből következően bevételként kell elkönyvelni, amely csökkenti a hiányt. Az eszköz bérleti időszak végén való visszavásárlására vonatkozó kötelezettség feltételes kötele- zettség, melyet nem vesznek nyilvántartásba a tartozások között. VII. Az EK nevében eljáró nemzeti szervezetek besorolása (pl. EMOGA) Azokat az intézményi egységeket, amelyek piacszabályozási tevékenységet folytatnak és támogatásokat osztanak szét, a következők szerint kell osztályozni: ha ezek az intézményi szervezetek nem bonthatók fel olyan alszerveze- tekre, amelyek a piacszabályozással foglalkoznak, illetőleg olyanokra, amelyek a támogatások szétosztását végzik, akkor ezeket az egységeket az államháztartási szektorba kell besorolni, ha a piacszabályozás során felmerülő költsé- geik összköltségükhöz viszonyítva nem érik el a 80 %-ot. VIII. Kamatláb swap- és deviza swap-ügylet Kamatláb swap-ügylet esetén csak a swap-ügylet két résztvevője közötti nettó kifizetéseket (bevételeket) kell nyilván- tartásba venni. Deviza swap-ügylet esetében a fennálló külföldi devizatartozást a piaci árfolyam alapján, nem pedig a swap-szerző- désben megállapított árfolyam alapján kell értékelni. 10/1. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 135 IX. Nyugdíjalapok Bizonyos nyugdíjalapokat, amelyek főleg kirovó-felosztó rendszerben és csak kisebb mértékben tőkefedezeti rend- szerben finanszírozzák a juttatásokat, az államháztartás társadalombiztosítási alszektorába kell besorolni. A besorolási kritérium az, hogy ezek az alapok intézményi egységek, mivel teljes körű könyveléssel és döntési autonómiával rendelkeznek, és az általuk a biztosítottaknak kifizetett juttatások nem függenek az egyéni kockáza- toktól, ami azt jelenti, hogy ezek a munkavállaláson alapuló nyugdíjbiztosítások a kollektív pénzügyi egyensúly elvére épülnek


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1609/98 av den 24 juli 1998 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 25. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 209/19 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1609/98 av den 24 juli 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 av den 21 december 1994 om till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r importordningen f(cid:148)r frukt och gr(cid:148)nsaker (1), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1498/98 (2), s(cid:132)rskilt artikel 4. 1 i denna, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 3813/92 av den 28 december 1992 om den ber(cid:132)kningsenhet och de omr(cid:132)kningskurser till(cid:132)mpas avseende den gemensamma jordbrukspolitiken (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 150/95 (4), s(cid:132)rskilt artikel 3. 3 i denna, och som skall med beaktande av f(cid:148)ljande: I f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 anges som till(cid:132)mpning av resultaten av de multilaterala f(cid:148)rhandlingarna i Uruguay- rundan kriterierna f(cid:148)r kommissionens fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rdena vid import fr(cid:134)n tredje land f(cid:148)r de produkter och de perioder som anges i bilagan till den f(cid:148)rordningen. Vid till(cid:132)mpningen av dessa kriterier b(cid:148)r schablonv(cid:132)rdena vid import fastst(cid:132)llas till de niv(cid:134)er som anges i bilagan till denna f(cid:148)rordning. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De schablonv(cid:132)rden vid import som avses i artikel 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3223/94 skall fastst(cid:132)llas enligt tabellen i bilagan. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 25 juli 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 24 juli 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 337, 24. 12. 1994, s. 66. (2) EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 4. (3) EGT L 387, 31. 12. 1992, s. 1. (4) EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1. L 209/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 7. 98 BILAGA till kommissionens f(cid:148)rordning av den 24 juli 1998 om fastst(cid:132)llande av schablonv(cid:132)rden vid import f(cid:148)r best(cid:132)mning av ing(cid:134)ngspriset f(cid:148)r vissa frukter och gr(cid:148)nsaker KN-nr Kod f(cid:148)r tredje land (1) (ecu/100 kg) Schablonv(cid:132)rde vid import 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0806 10 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 10 00 0809 20 95 0809 40 05 066 999 052 999 052 999 382 388 524 528 999 052 400 412 600 624 999 388 400 508 512 524 528 720 800 804 999 052 388 512 528 999 052 064 066 999 052 061 400 404 616 999 052 064 066 624 999 53,2 53,2 71,6 71,6 47,8 47,8 63,3 72,9 38,3 60,4 58,7 117,3 312,5 110,3 95,3 100,6 147,2 72,9 86,5 122,1 65,7 88,8 69,6 167,0 210,4 102,9 109,5 108,0 94,6 61,5 90,2 88,6 207,1 118,4 111,6 145,7 412,3 260,9 293,0 365,2 235,2 313,3 137,0 85,9 106,5 252,3 145,4 (1) Landsbeteckningar som fastst(cid:132)lls i kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 2317/97 (EGT L 321, 22. 11. 1997, s. 19). Koden ”999” betecknar ”(cid:148)vriga ursprung”


title: GEMEENSCHAPPELIJK STANDPUNT (EG) Nr. 47/98 door de Raad vastgesteld op 24 juli 1998 met het oog op de aanneming van Besluit nr. .../98/EG van het Europees Parlement en de Raad van ... tot vaststelling van een communautaire actie voor het evenement "Culturele Hoofdstad van Europa" voor het tijdvak 2005 tot 2019

eurovoc_concepts:
EU action
European Movement
artistic creation
cultural event
cultural heritage
cultural policy

text: 14. 9. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 285/5 GEMEENSCHAPPELIJK STANDPUNT (EG) Nr. 47/98 door de Raad vastgesteld op 24 juli 1998 met het oog op de aanneming van Besluit nr. /98/EG van het Europees Parlement en de Raad van. tot vaststelling van een communautaire actie voor het evenement „Culturele Hoofdstad van Europa” voor het tijdvak 2005 tot 2019 (98/C 285/02) HET EUROPEES PARLEMENT EN DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op artikel 128, Gezien het voorstel van de Commissie (1), Gezien het advies van het Comité van de Regio’s (2), Volgens de procedure van artikel 189 B van het Ver- drag (3), (1) Overwegende dat Europa in de loop van zijn geschiedenis en nu nog steeds gekenmerkt wordt door een uiterst rijke en gevarieerde culturele ont- wikkeling en dat het verschijnsel „stad” steeds een belangrijke rol heeft gespeeld bij het ontstaan en de verbreiding van de Europese culturen; (2) Overwegende dat artikel 128 van het Verdrag aan de Europese Gemeenschap bevoegdheden toekent op cultureel gebied; dat alle stimuleringsmaatrege- len van de Gemeenschap op cultureel gebied der- halve op deze rechtsgrondslag moeten worden gebaseerd, overeenkomstig de bij het Verdrag aan de Gemeenschap toegewezen doelstellingen en mid- delen; (3) Overwegende dat de ministers die verantwoordelijk zijn voor culturele aangelegenheden, in het kader van de Raad bijeen, op 13 juni 1985 een resolutie hebben aangenomen betreffende het jaarlijkse eve- nement „Cultuurstad van Europa” (4), waarbij het vooral de bedoeling was bepaalde aspecten van de cultuur van de betrokken stad of streek of het betrokken land toegankelijk te maken voor het Europese publiek, en dat de Europese Gemeenschap hieraan financiële steun heeft toegezegd; (1) PB C 362 van 28. 11. 1997, blz. 12. (2) PB C 180 van 11. 6. 1998, blz. 70. (3) Advies van het Europees Parlement van 30 april 1998 (PB C 152 van 18. 5. 1998, blz. 58), gemeenschappelijk standpunt van de Raad van 24 juli 1998, en besluit van het Europees Parlement van. (nog niet verschenen in het Publicatie- blad). (4) PB C 153 van 22. 6. 1985, blz. 2. (4) Overwegende dat volgens het onderzoek van de resultaten van de Cultuursteden van Europa het evenement positieve effecten heeft op het stuk van de weerklank in de media, de ontwikkeling van cultuur en toerisme en het besef bij de inwoners hoe belangrijk het is dat hun stad gekozen werd; (5) Overwegende dat deze positieve effecten evenwel niet altijd na afloop van het project doorwerken; dat, zonder te willen afdoen aan de bevoegdheid van de beleidsmakers in de betrokken steden om over de inhoud van hun project te beslissen, zij er desondanks op geattendeerd moeten worden dat het culturele project in een middellang dynamisch proces moet worden ingepast; (6) Overwegende dat dit initiatief belangrijk is zowel voor de versterking van de lokale en regionale identiteit, als voor de Europese integratie; (7) Overwegende dat het Europese Parlement, tijdens de besprekingen voor zijn advies van 7 april 1995 (5) betreffende het programma Caleidoscoop, vastgesteld bij Besluit nr. 719/96/EG (6), de Com- missie heeft gevraagd om, op grond van artikel 128 van het Verdrag, een specifiek programma voor te leggen voor de organisatie van het evenement „Cul- tuurstad van Europa” na het jaar 2000; (8) Overwegende dat het belang en de uitstraling van het evenement „Cultuurstad van Europa” vragen om een systeem van aanwijzing bij toerbeurt, waar- mee elke lidstaat zekerheid heeft dat met regelma- tige tussenpozen één van zijn steden wordt aange- wezen; dat een voorzienbaar, samenhangend en transparant rouleringssysteem het best kan worden bereikt door middel van één besluit over de volg- orde van de lidstaten waar het evenement wordt opgezet; (9) Overwegende dat het gezien de grote symbolische betekenis van deze aanwijzing voor de lidstaten (5) PB C 109 van 1. 5. 1995, blz. 281. (6) Besluit nr. 719/96/EG van het Europees Parlement en de Raad van 29 maart 1996 tot vaststelling van een programma voor steun aan artistieke en culturele activiteiten met een Europese dimensie (Caleidoscoop) (PB L 99 van 20. 4. 1996, blz. 20). C 285/6 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 14. 9. 98 passend is dat de „Culturele Hoofdsteden van Europa” door de Raad worden aangewezen; (10) Overwegende dat een communautair initiatief voor het evenement „Culturele Hoofdstad van Europa” aan vooraf bepaalde doelstellingen moet beant- woorden en dat daarbij gebruik moet worden gemaakt van de middelen waarin het Verdrag voor- ziet; (11) Overwegende dat er tot dusver was voorzien in een communautaire bijdrage voor de „Cultuurstad van Europa” en voor de „Europese Cultuurmaand” in het kader van het programma Caleidoscoop, dat in 1998 afloopt; (12) Overwegende dat de Raad op 22 september 1997 een besluit betreffende de toekomst van het cultu- rele optreden in Europees verband (1) heeft aange- nomen, waarin hij de Commissie, op grond van artikel 152 van het Verdrag verzoekt, hem vóór mei 1998 voorstellen te doen toekomen voor één enkel programmerings- en financieringsinstrument voor het culturele optreden, waarin een actie „Culturele Hoofdstad van Europa” is opgenomen; (13) Overwegende dat de Commissie aan het Europees Parlement en de Raad een mededeling heeft voorge- legd betreffende het eerste kaderprogramma van de Europese Gemeenschap voor de cultuur, dat tevens een voorstel bevat voor een besluit tot invoering van één financierings- en programmeringsinstru- ment op het gebied van de culturele samenwer- king, BESLUITEN: wijziging van de volgorde van bijlage I wijst de Raad op aanbeveling van de Commissie officieel een stad als culturele hoofdstad van Europa aan voor het jaar waar- voor de betrokken stad is voorgedragen. Artikel 3 Europese derde landen kunnen aan deze actie deelnemen. Elk van die landen kan een stad als culturele hoofdstad van Europa voordragen en stelt het Europees Parlement, de Raad, de Commissie en het Comité van de Regio’s van deze voordracht in kennis. De Raad wijst op aanbeveling van de Commissie en met eenparigheid van stemmen officieel voor elk jaar een van deze voorgedragen steden als culturele hoofdstad van Europa aan, zonder uit het oog te verliezen dat een voorbereidingstijd van vier jaar wenselijk is. Artikel 4 Elke aangewezen stad stelt een programma van culturele evenementen vast dat de cultuur, het cultureel erfgoed, alsmede de plaats van de betrokken stad in het gemeen- schappelijk cultureel erfgoed voor het voetlicht brengt en waarbij personen uit de culturele sector uit andere Euro- pese landen worden betrokken om tot duurzame samen- werking te komen. In beginsel gaat het om een pro- gramma voor één jaar, maar de aangewezen steden kunnen bij uitzondering voor een kortere looptijd kiezen. De steden kunnen eveneens besluiten hun programma open te stellen voor participatie van de omliggende regio. Er moet een samenhang bestaan tussen de programma’s van de voor hetzelfde jaar aangewezen steden. Artikel 1 Artikel 5 Er wordt een communautaire actie, getiteld „Culturele Hoofdstad van Europa” vastgesteld. Deze actie heeft tot doel de rijkdom, de verscheidenheid en de gemeenschap- pelijke kenmerken van de Europese culturen voor het voetlicht te brengen en ertoe bij te dragen dat de burgers van de Unie elkaar beter leren kennen. Artikel 2 De lidstaten kunnen bij toerbeurt in de volgorde van bijlage I een stad voordragen als culturele hoofdstad van Europa. Van de voordracht wordt uiterlijk vier jaar voor de aanvang van het evenement in kwestie kennis gegeven aan het Europees Parlement, de Raad, de Commissie en het Comité van de Regio’s. Onverminderd een eventuele in onderlinge overeenstem- ming tussen de betrokken lidstaten overeen te komen (1) PB C 305 van 7. 10. 1997, blz. 1. Om de culturele waarde van de actie te verzekeren: — nemen de steden bij de voorbereiding van hun pro- gramma zoveel mogelijk de in bijlage II opgenomen programma- en evaluatiecriteria in aanmerking; — lichten de aangewezen steden hun programma uiter- lijk zes maanden voor de aanvang van het evenement toe voor het Europees Parlement, de Raad en het Comité van de Regio’s; — neemt ook de Commissie de in het eerste streepje bedoelde criteria in aanmerking bij haar evaluatie van het programma van elk van de steden. De Commissie richt een stuurgroep op bestaande uit prominente personen uit de culturele wereld. Twee leden van deze stuurgroep worden benoemd door het Europees Parlement, twee door de Raad, twee door de Commissie en één door het Comité van de Regio’s. De stuurgroep brengt aan de Commissie advies uit over de uitvoering 14. 9. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 285/7 van dit besluit. Indien de lidstaten of betrokken derde landen daarom verzoeken, kan de stuurgroep een advies uitbrengen over de keuze van de voor te dragen stad. ook voorstellen doen tot herziening van dit besluit, indien zij dat voor het soepele verloop van deze actie nodig acht. Artikel 6 Gedaan te. De Commissie stelt jaarlijks een verslag op waarin de resultaten van het evenement van het voorafgaande jaar worden geëvalueerd en dat tevens een door de organisa- toren van het evenement opgestelde analyse bevat. Het verslag wordt aan het Europees Parlement, de Raad en het Comité van de Regio’s voorgelegd. De Commissie kan Voor het Europees Parlement De Voorzitter Voor de Raad De Voorzitter BIJLAGE I VOLGORDE OM CULTURELE HOOFDSTEDEN VAN EUROPA TE MOGEN AANWIJZEN 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Ierland Nederland Luxemburg Verenigd Koninkrijk Oostenrijk Duitsland Finland Portugal Frankrijk Zweden België Spanje Denemarken Griekenland Italië C 285/8 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 14. 9. 98 BIJLAGE II LIJST VAN PLANNINGSPROGRAMMA- EN EVALUATIECRITERIA Eventuele punten voor de programma’s van de aangewezen steden: — positieve aandacht voor gemeenschappelijke culturele stromingen en stijlvormen bij de totstandkoming waarvan de betrokken stad een bepaalde rol heeft gespeeld; — organisatie van artistieke evenementen en creaties (muziek, dans, theater, beeldende kunsten, film enz. ) en betere promotie en beheer van cultuur; — de burgers van de Unie meer inzicht geven in de rol die bepaalde historische figuren of gebeurtenissen in de geschiedenis en de cultuur van de betrokken stad hebben gespeeld; — organisatie van specifieke activiteiten om artistieke vernieuwing te stimuleren en tot nieuwe vormen van culturele actie en dialoog te komen; — initiatieven die de toegang tot en het inzicht in het eigen roerend en onroerend erfgoed en cultureel scheppend werk van de betrokken stad bevorderen; — uitvoering van specifieke culturele projecten om jongeren in aanraking te brengen met de kunst; — uitvoering van specifieke culturele projecten ter versterking van de sociale samenhang; — de geplande acties onder een groter publiek brengen, met name door middel van audiovisuele en multimedia-instrumenten en een meertalige aanpak; — bijdragen tot en ontwikkeling van de economische bedrijvigheid, met name op het gebied van werkgelegenheid en toerisme; — ontwikkeling van een innoverend cultureel kwaliteitstoerisme, met de nodige aandacht voor het belang van het duurzaam beheer van het cultureel erfgoed en de verenigbaarheid van de belangen van de bezoekers met die van de plaatselijke bevolking; — opzetten van projecten ter bevordering van de samenhang tussen architectonisch erfgoed en nieuwe strategieën voor stadsontwikkeling; — initiatieven ter bevordering van de dialoog tussen de culturen van Europa en die van andere werelddelen. 14. 9. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 285/9 MOTIVERING VAN DE RAAD I. INLEIDING 1. De Commissie heeft op 31 oktober 1997 een voorstel bij de Raad ingediend voor een besluit van het Europees Parlement en de Raad tot vaststelling van een communautaire actie voor het evenement „Culturele Hoofdstad van Europa” voor het tijdvak 2005 tot 2019. 2. Het Comité van de Regio’s heeft op 13 maart 1998 advies uitgebracht. 3. Het Europees Parlement heeft op 29 april 1998 advies uitgebracht. 4. De Commissie heeft op 28 mei 1998 een gewijzigd voorstel ingediend. 5. De Raad heeft op 24 juli 1998 zijn gemeenschappelijk standpunt vastgesteld, volgens artikel 189 B van het EG-Verdrag. II. DOEL VAN HET VOORSTEL Het voorstel betreft een communautair initiatief ter ondersteuning van een groot jaarlijks evenement — „Culturele Hoofdstad van Europa” — om de rijkdom en de culturele verscheidenheid van de Europese steden voor het voetlicht te brengen en terzelfder tijd de aandacht te vestigen op hun gemeenschappelijk cultureel erfgoed en de vitaliteit van het scheppend vermogen op cultureel gebied. 1. Algemene opmerkingen De Raad heeft zich in zijn gemeenschappelijk standpunt weliswaar achter de doelstelling van het Commissievoorstel geschaard, maar het toch wenselijk gevonden verscheidene wijzigingen in het voorstel aan te brengen. 2. Specifieke opmerkingen 2. 1. Door de Raad in het Commissievoorstel aangebrachte wijzigingen 2. 1. 1. Tijdvak waarop het besluit betrekking heeft en systeem voor de aanwijzing van de steden De Raad moest in de eerste plaats het probleem van de keuze van Cultuursteden van Europa voor 2001 oplossen. Zeven steden waren daarvoor kandidaat (1). Ook voor 2002, 2003 en 2004 zijn reeds een aantal steden voorgedragen (2). De Raad heeft in deze moeilijke situatie een tweeledige aanpak gevolgd. Ten eerste heeft hij via een intergouvernementeel besluit (van de vertegenwoordigers van de regeringen van de lidstaten, in het kader van de Raad bijeen) de Cultuursteden van Europa voor het tijdvak 2001 tot en met 2004 aangewezen (3). Bij dezelfde gelegenheid heeft hij de kandidaat-steden van niet-EU-landen gevraagd een Europese Cultuurmaand te organiseren (4). Deze oplossing voor het netelige probleem van de dertien kandidaat-cultuursteden — waarvan vele reeds veel werk hebben verzet voor de voorbereiding — voor het tijdvak 2001-2004, houdt in dat tien van deze steden in kwestie over die vier jaren verdeeld worden. (1) Bazel, Genua, Rijsel, Porto, Riga, Rotterdam en Valencia. (2) Brugge en Salamanca (2002), Graz, Granada en Sint-Petersburg (2003), Barcelona (2004). (3) Voor 2001: Rotterdam en Porto; voor 2002: Brugge en Salamanca; voor 2003: Graz; voor 2004: Genua en Rijsel. (4) Riga en Bazel in 2001 en Sint-Petersburg in 2003. C 285/10 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 14. 9. 98 Ten tweede heeft de Raad, ter voorkoming van de problemen die inherent zijn aan een systeem waarbij een unanieme keuze moet worden gemaakt (welke problemen reeds uitvoerig besproken zijn in 1995 bij de aanwijzing van de Cultuursteden van Europa voor 2000 en die sindsdien een oplossing voor het jaar 2001 in de weg hebben gestaan) een toerbeurtsysteem uitgewerkt, dat gebaseerd is op het besluit van de Raad van 1 januari 1995 (houdende vaststelling van de volgorde voor de uitoefening van het voorzitterschap van de Raad), zodat van 2005 tot en met 2019 automatisch elk jaar een andere lidstaat een stad kan voordragen. De Raad heeft aldus de door de Commissie voorgestelde referentieperiode van het besluit gewijzigd — volgens het Commissievoorstel zou de communautaire actie in 2002 van start gaan — en het voorgestelde besluitvormingsmechanisme vervangen door een neutraal toerbeurtsysteem, dat impasses en blokkeringen vanwege de noodzaak van eenparigheid moet voorkomen. Dit systeem houdt in dat de Raad op aanbeveling van de Commissie met een eenvoudige meerderheid van stemmen de voorgedragen steden formeel aanwijst, en dat van de voordracht uiterlijk vier jaar voor de aanvang van het evenement in kwestie kennis moet worden gegeven aan het Europees Parlement, de Raad, de Commissie en het Comité van de Regio’s. Er zij tenslotte op gewezen dat de volgorde door de betrokken lidstaten in onderlinge overeenstemming kan worden gewijzigd en dat Nederland en Grieken- land nu reeds hebben geruild. 2. 1. 2. Derde landen Europese derde landen mogen aan het evenement deelnemen, maar de in artikel 4 van het Commissievoorstel opgenomen bijzonderheden (EER-landen, LMOE, Cyprus, derde landen in Europa die met de Gemeenschap samenwerkingsovereen- komsten hebben gesloten, die een culturele clausule behelzen) zijn geschrapt. Europese derde landen kunnen een stad voor het evenement voordragen en moeten het Europees Parlement, de Raad, de Commissie en het Comité van de Regio’s dan van deze voordracht in kennis stellen. De Raad wijst op aanbeveling van de Commissie en met eenparigheid van stemmen officieel voor elk jaar een van deze voorgedragen steden aan, zonder uit het oog te verliezen dat een voorbereidingstijd van vier jaar wenselijk is. 2. 1. 3. Aantal aangewezen steden per jaar Krachtens de hiervoor uiteengezette bepalingen heeft de Raad in zijn gemeenschap- pelijk standpunt bepaald dat per jaar twee steden aan het evenement deelnemen (een van een lidstaat en een van een Europees derde land). 2. 1. 4. Benaming van het evenement De Raad heeft akte genomen van de in verscheidene lidstaten gangbare praktijk en de benaming van het evenement van „Cultuurstad van Europa” gewijzigd tot „Culturele Hoofdstad van Europa”. 2. 1. 5. Looptijd van het evenement Teneinde rekening te houden met eventuele wensen van sommige steden, heeft de Raad voorzien in de mogelijkheid om af te wijken van de looptijd van het evenement, die in beginsel één jaar bedraagt. Bij uitzondering kan voor een kortere looptijd worden gekozen, indien de aangewezen stad daar de voorkeur aan geeft. 2. 1. 6. Mogelijkheid van deelneming van de omliggende regio De Raad heeft bepaald dat de aangewezen steden kunnen besluiten hun programma open te stellen voor participatie van de regio waarin zij gelegen zijn. 14. 9. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 285/11 2. 1. 7. Stuurgroep In het gemeenschappelijk standpunt van de Raad is bepaald dat de Commissie een stuurgroep opricht, bestaande uit bekende personen uit de culturele wereld, die aan de Commissie advies uitbrengt over de uitvoering van het besluit. Indien de lidstaten of betrokken Europese derde landen daarom verzoeken, kan deze stuurgroep advies uitbrengen over de keuze van de voor te dragen stad. Twee leden van de stuurgroep worden benoemd door het Europees Parlement, twee door de Raad, twee door de Commissie en één door het Comité van de Regio’s. 2. 2. Amendementen van het Europees Parlement 2. 2. 1. Door de Commissie overgenomen amendementen van het Parlement De Commissie heeft 8 van de 14 amendementen van het Europees Parlement letterlijk, gedeeltelijk of in een gewijzigde versie overgenomen. Deze amendemen- ten zijn de nummers 1, 2, 3, 4, 5, 6, 9 (gedeeltelijk) en 11. 2. 2. 2. Door de Raad overgenomen amendementen van het Parlement De Raad heeft 4 van de door het Parlement voorgestelde en door de Commissie overgenomen amendementen letterlijk, gedeeltelijk of inhoudelijk overgenomen. Deze amendementen zijn de nummers 1, 2, 3 en 6. 2. 2. 3. Amendementen van het Parlement die niet door de Raad zijn overgeno- men Amendement nr. 4 Gevolgen van het evenement: belang voor middelgrote steden De Raad was van mening dat een specifieke vermelding van het belang van het evenement voor middelgrote steden tot onduidelijkheid zou kunnen leiden, aange- zien het niet zo gemakkelijk blijkt te zijn om tot een eenduidige omschrijving van „middelgrote stad” te komen. Amendementen nrs. 5, 11 (tweede gedeelte) en 12 (eerste gedeelte) Criteria om een project te mogen indienen De Raad heeft de amendementen nrs. 5 en 11 (tweede gedeelte) niet overgenomen, omdat hij van oordeel is dat de lijst van planningsprogramma- en evaluatiecriteria in bijlage II bij zijn gemeenschappelijk standpunt in het algemeen overeenstemt met de door het Parlement in zijn amendementen geuite eisen. De Raad heeft evenmin amendement nr. 12 (eerste gedeelte) overgenomen, omdat hij van oordeel is dat de in artikel 3 van zijn gemeenschappelijk standpunt vervatte oplossing voor Europese derde landen, de door de Gemeenschap ten aanzien van die landen reeds aangegane verbintenissen onverlet laat en hun meer mogelijkhe- den tot deelneming biedt. Amendementen nrs. 7 en 14 Financiering van het evenement De Raad was van mening dat elke verwijzing naar de financiering van het evenement voorbarig lijkt, aangezien die een integrerend deel zal vormen van het kaderprogramma van de Europese Gemeenschap ten gunste van de cultuur, dat de Commissie onlangs aan het Europees Parlement en de Raad heeft voorgelegd. Amendementen nrs. 8, 11 (eerste gedeelte) en 12 (tweede gedeelte) Indiening van de voordrachtdossiers door de steden De Raad is van mening dat de steun van de bevoegde staten een onmisbare voorwaarde is voor het welslagen van het evenement en wenst kandidaturen die geen echte kans op slagen hebben, voor de betrokken steden hoge kosten zouden meebrengen en tot ontgoocheling zouden leiden, te voorkomen. C 285/12 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 14. 9. 98 Amendementen nrs. 9 en 10 Selectieprocedure Zoals uiteengezet in punt 2. 1. 1, heeft de Raad gekozen voor een automatisch toerbeurtsysteem om de problemen die inherent zijn aan een unanieme keuze voor een stad te voorkomen. Hij heeft in zijn gemeenschappelijk standpunt echter voorzien in de oprichting van een stuurgroep, bestaande uit zeven leden (waarvan er twee door het Europees Parlement, twee door de Raad, twee door de Commissie en één door het Comité van de Regio’s benoemd worden), die aan de Commissie advies moet uitbrengen over de uitvoering van het besluit en de lidstaten en de betrokken landen kan adviseren over de keuze van de voor te dragen stad. De Raad heeft derhalve amendement nr. 9 (werking van de in het Commissievoor- stel bedoelde jury) en amendement nr. 10 (selectieprocedure van de stad: eenparig- heid van stemmen plus de procedure van artikel 189 B voor elk betrokken jaar) niet kunnen aanvaarden, aangezien de jury en de jaarlijkse keuze, zoals bedoeld in het voorstel, niet meer in het gemeenschappelijk standpunt voorkomen. Amendement nr. 13 Europese Cultuurmaand De Raad heeft dit amendement niet overgenomen. Hij was van oordeel dat na de intergouvernementele fase van het evenement, waarbij de „Europese Cultuur- maand” aan verscheidene steden van Europese derde landen is toegewezen, in het kader van het besluit tot vaststelling van een communautaire actie ten behoeve van het evenement er voor alle deelnemers in hetzelfde type actie moet worden voorzien. De Raad heeft echter in artikel 4 van zijn gemeenschappelijk standpunt bepaald dat de aangewezen steden bij uitzondering voor een kortere looptijd dan een jaar kunnen kiezen. Dit biedt de steden enige speelruimte bij de organisatie van het evenement


title: Komission asetus (EY) N:o 1613/98, annettu 24 päivänä heinäkuuta 1998, Ruotsissa myönnettyjen maatalouden rahapoliittisten hyvitysten tarkistamisesta

eurovoc_concepts:
Sweden
agri-monetary policy
aid to agriculture
representative rate

text: L 209/26 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 25. 7. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1613/98, annettu 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998, Ruotsissa my(cid:148)nnettyjen maatalouden rahapoliittisten hyvitysten tarkistamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon maatalouden muuntokurssien huomatta- vaan alenemiseen liittyvist(cid:132) hyvityksist(cid:132) ennen 1 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1996 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2990/95 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1451/ 96 (2), ja erityisesti sen 2 artiklan 4 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) asetuksessa (EY) N:o 2990/95 vahvistetaan periaate maata- louden rahapoliittisesta hyvityksest(cid:132), jonka ensimm(cid:132)isen er(cid:132)n enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n kyseisten maatalouden muuntokurssien huomattavan alenemisen perusteella; hyvityksen toisen ja kolmannen er(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) on v(cid:132)hen- nett(cid:132)v(cid:132) v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n kolmanneksella ensimm(cid:132)isen er(cid:132)n yhteydess(cid:132) my(cid:148)nnetyst(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132); Ruotsin kruunun huomattava aleneminen 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1996 oli 3,280 prosenttia, tiettyjen maatalouden muuntokurssien alenemiseen liit- tyvi(cid:132) hyvityksi(cid:132) koskevista yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2921/95 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1481/96 (4), 6 artiklan 2 kohdassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n hyvityksen toisen ja kolmannen er(cid:132)n enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)rien tarkistamisesta, jos maatalouden muun- tokurssien nousu vaikuttaa tuloihin ennen n(cid:132)iden erien alkua; asetuksen (EY) N:o 2990/95 2 artiklan 1 kohdan mukaan er(cid:132)t m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n 12 kuukauden jaksoille kyseist(cid:132) huomattavaa alenemista seuraavasta kuukaudesta alkaen, kyseiset maatalouden muuntokurssit ovat nousseet useita kertoja niiden huomattavien alenemisten ja Ruotsin kolmannen er(cid:132)n alun v(cid:132)lisen(cid:132) aikana, asetuksessa (EY) N:o 2990/95 tarkoitetut maatalouden rahapoliittiset hyvitykset on laskettu kiinte(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isin(cid:132); t(cid:132)m(cid:132)nhetkisten maatalouden muuntokurssien tason vuoksi olisi peruutettava Ruotsin kolmas er(cid:132); n(cid:132)it(cid:132) hyvi- tysten tarkistuksia on sovellettava kyseisen er(cid:132)n alusta alkaen, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt hallintokomiteoiden lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat kyseisten ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Peruutetaan maatalouden muuntokurssin 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)- kuuta 1996 tapahtuneen huomattavan alenemisen vuoksi Ruotsille asetuksessa (EY) N:o 2990/95 s(cid:132)(cid:132)detyn hyvi- tyksen kolmas er(cid:132). 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan seitsem(cid:132)nten(cid:132) p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 312, 23. 12. 1995, s. 7 (2) EYVL L 187, 26. 7. 1996, s. 1 (3) EYVL L 305, 19. 12. 1995, s. 60 (4) EYVL L 188, 27. 7. 1996, s. 21


title: Commission Regulation (EC) No 1614/98 of 24 July 1998 introducing transitional measures relating to the aid scheme for hemp for the 1998/99 marketing year

eurovoc_concepts:
aid system
hemp
marketing year

text: 25. 7. 98 EN Official Journal of the European Communities L 209/27 COMMISSION REGULATION (EC) No 1614/98 of 24 July 1998 introducing transitional measures relating to the aid scheme for hemp for the 1998/99 marketing year THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1308/70 of 29 June 1970 on the common organisation of the market in fibre flax and hemp (1), as last amended by the Act of Accession of Austria, Finland and Sweden and by Regulation (EC) No 3290/94 (2), and in particular Article 12 thereof, Having regard to Council Regulation (EEC) No 619/71 of 22 March 1971 laying down general rules for granting aid for flax and hemp (3), as last amended by Regulation (EC) No 1420/98 (4), and in particular Article 6a thereof, Whereas Regulation (EEC) No 619/71 stipulates that, as conditions for the grant of aid for hemp, a contract must be concluded between the grower and primary processor except in certain specific cases, there must be an under- taking to process and the primary processors must be approved; Whereas Regulation (EEC) No 619/71 stipulates that transitional measures can be adopted if strictly necessary to facilitate the implementation of the provisions intro- duced by Regulation (EC) No 1420/98; whereas in view of the time needed to implement the said provisions and to enable operators to adapt to the new system, it will not be possible to apply the conditions referred to in the first and second subparagraphs of Article 3(1) of Regulation (EEC) No 619/71 in the 1998/99 marketing year; whereas, as a result, the one condition that the aid be paid only to the grower should be imposed as a transitional measure for that marketing year; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Flax and Hemp, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The first and second subparagraphs of Article 3(1) of Regulation (EEC) No 619/71 shall not apply to the aid scheme for hemp in the 1998/99 marketing year. However, the aid shall be granted only to the grower. Article 2 This Regulation shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 24 July 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 146, 4. 7. 1970, p. 1. (2) OJ L 349, 31. 12. 1994, p. 105. (3) OJ L 72, 26. 3. 1971, p. 2. (4) OJ L 190, 4. 7. 1998, p. 7