title: 1999/274/EY: Komission päätös, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1998, MTW-Schiffswerftille ja Volkswerft Stralsundille myönnettyjen rakenneuudistustukien väärinkäytöstä entisessä Bremer Vulkan Verbundissa sekä 112,4 miljoonan Saksan markan investointilainan maksamisesta MTW-Schiffwerftille ilman hyväksyntää  (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)[tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2405]

eurovoc_concepts:
Germany
aid for restructuring
industrial restructuring
investment aid
investment loan
shipbuilding

text: L 108/34 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 4. 1999 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998, MTW-Schiffswerftille ja Volkswerft Stralsundille my(cid:148)nnettyjen rakenneuudistus- tukien v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132) entisess(cid:132) Bremer Vulkan Verbundissa sek(cid:132) 112,4 miljoonan Saksan markan investointilainan maksamisesta MTW-Schiffwerftille ilman hyv(cid:132)ksynt(cid:132)(cid:132) (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2405) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/274/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka oita ja asianomaisia kehotettiin esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n asiaa koskevat huomautuksensa. ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan, on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomautuksensa, sek(cid:132) katsoo seuraavaa: I MENETTELY Komissio ilmoitti Saksalle kirjeell(cid:132) 20 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) maalis- kuuta 1996 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132)(cid:132)n aloittaa EY:n perustamissopi- muksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen perusteita olivat MTW-Schiffswerft GmbH:lle, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’MTW’, Wismar, ja Volkswerft GmbH:lle, Stralsund, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’Volkswerft’, my(cid:148)nnettyjen hyv(cid:132)k- syttyjen rakenneuudistustukien v(cid:132)itetty siirt(cid:132)minen muille j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’BVV’, Bremer Vulkan Verbund AG:hen, kuuluville yhti(cid:148)ille sek(cid:132) investointiluoton maksaminen MTW:lle ilman hyv(cid:132)ksynt(cid:132)(cid:132). Komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s menettelyn aloittamisesta julkaistiin j(cid:132)senvalti- Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) (1); (1) EYVL C 150, 24. 5. 1996, s. 2. Saksa otti kantaa komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen kirjeell(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) syyskuuta 1996. Lis(cid:132)ksi Saksa toimitti komissiolle Bun- desanstalt f(cid:129)r vereinigungsbedingte Sonderaufgabenin, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’BvS’, kertomuksen Bremer Vulkan Verbund AG:n konkurssiin liittyvist(cid:132) 854 miljoonan Saksan markan tappioista ja l(cid:132)hetti kirjeess(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) hein(cid:132)- kuuta 1996 tilintarkastusyhteis(cid:148) Susat & Partnerin, j(cid:132)ljem- p(cid:132)n(cid:132) ’SUSAT’, lausunnon ”it(cid:132)telakoiden” (toisin sanoen MTW:n ja VWS:n) Bremeniss(cid:132) sijaitsevan Bremer Vulkan Verbund AG:n k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n tekemist(cid:132) talletuksista. Tarkistettu lopullinen kertomus on p(cid:132)iv(cid:132)tty 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1996. Kahden j(cid:132)senvaltion esitt(cid:132)m(cid:132)t huomautukset, jotka komissio vastaanotti menettelyn aloitettuaan, toimitettiin Saksalle kirjeell(cid:132) 19 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1996. Saksa otti kyseisiin huomautuksiin kantaa mainitussa kirjeess(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) syyskuuta 1996. Komissio sai menettelyn aloittamisen j(cid:132)lkeen kannanot- joiden perusteella oli mahdollista toja ja lausuntoja, muodostaa huomattavasti varojen selke(cid:132)mpi k(cid:132)sitys v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)n laajuudesta ja k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjes- telm(cid:132)n toimintatavasta. Tiedot olivat kuitenkin edelleen 27. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 108/35 puutteellisia varsinkin BVV:hen kuuluvien eri yhti(cid:148)iden varaink(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132). Voidakseen tehd(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tukien takaisin perimisest(cid:132) ja antaakseen kaikille asianomaisille, varsinkin kyseisille yrityksille, mahdollisuuden esitt(cid:132)(cid:132) oma kantansa komissio p(cid:132)(cid:132)tti laajentaa EY:n perustamis- sopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menet- tely(cid:132). Laajentamisp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n komissio esitti asiaintilan k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien asiakirjojen perusteella ja antoi v(cid:132)liai- kaisen arvionsa tutkimustuloksista. Komissio ilmoitti Saksalle kyseisest(cid:132) menettelyn laajenta- mista koskevasta p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132) kirjeell(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) marras- kuuta 1996. Komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s julkaistiin Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132) (2). Kaksi j(cid:132)senvaltiota, kaksi toimialaj(cid:132)rjest(cid:148)(cid:132) ja seitsem(cid:132)n yrityst(cid:132), joissa BVV oli tai on edelleen osakkaana, esittiv(cid:132)t huomautuksia menettelyn koskevasta p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132). Komissio toimitti huomautukset Saksalle kirjeell(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) huhtikuuta 1997. laajentamista Saksa vastasi kirjeell(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 ja ilmoitti olevansa kykenem(cid:132)t(cid:148)n ottamaan huomautuksiin kantaa, koska viranomaisten suorittama esitutkinta on kesken ja koska vireill(cid:132) on oikeustoimia. Kyseisess(cid:132) kirjeess(cid:132) kuvaillaan lis(cid:132)ksi k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjes- telm(cid:132)n kehityst(cid:132) nelj(cid:132)n(cid:132) kuukautena ennen BVV:n konkurssimenettelyn aloittamista. II ASIASELOSTUS Edell(cid:132) mainittujen asiakirjojen sek(cid:132) 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1992 (3), 21 paiv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1993 (4), 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) touko- kuuta 1994 (5), 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 (6), 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1995 (7) ja 14 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1995 (8) tehtyjen komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten perusteella asia on seuraava: 1. Poikkeusj(cid:132)rjestely entisen DDR:n varten telakoita Neuvosto antoi 20 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1992 direktiivin 92/68/ETY (9) jolla muutettiin direktiivi(cid:132) 90/684/ETY (10) (seitsem(cid:132)s direktiivi laivanrakennusteollisuudelle my(cid:148)n- nett(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) tuesta), jotta Saksan uusien osavaltioiden tela- koitten kilpailukyvyn kannalta v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)n laaja raken- neuudistus olisi mahdollinen. Antaessaan mainitun direktiivin komissio vakuutti k(cid:132)ytt(cid:132)- v(cid:132)ns(cid:132) valvonta- ja tutkintaoikeuksiaan varmistaakseen, ett(cid:132) saavat ainoastaan Saksan uusien osavaltioiden telakat (2) EYVL C 65, 1. 3. 1997, s. 17. (3) Tuki N 692/B/91 (MTW). (4) Tuki N 692/F/91 (VWS). (5) Tuki N 692/I/91 (MTW). (6) Tuki N 84/95 (VWS). (7) Tuki N 572/95 (MTW). (8) Tuki N 801/95 (VWS). (9) EYVL L 219, 4. 8. 1992, s. 54. (10) EYVL L 380, 31. 12. 1990, s. 27. rakenneuudistukseen tarvittavaa tukea. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi oli v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132) my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) tukivarat eriss(cid:132). Direktiivin 92/ 68/ETY s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti toimintatuet oli kuitenkin maksettava ennen 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132) joulukuuta 1993, toisin jolloin enemmist(cid:148) liiketappioiden sanoen ajankohtana, vaikutuksista maksuvalmiuteen ei ollut viel(cid:132) n(cid:132)kyviss(cid:132). 2. Tukivarojen maksaminen MTW-Schiffswerft myytiin 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1992 Hanse Holding -nimiselle BVV:hen kuuluvalle yhti(cid:148)lle. Saksa ilmoitti suunnitellusta yksityist(cid:132)miseen liittyv(cid:132)st(cid:132) tuesta 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1992. Koska Saksan viran- omaiset olivat (alkukes(cid:132)st(cid:132) 1992 k(cid:132)ytyjen direktiivi(cid:132) 92/ 68/ETY koskevien keskustelujen perusteella) selvill(cid:132) siit(cid:132), ett(cid:132) komissio antaisi luvan suunnitellun tuen my(cid:148)nt(cid:132)mi- teki 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) seen ainoastaan eriss(cid:132), Treuhandanstalt lokakuuta 1992 lis(cid:132)sopimuksen. Sill(cid:132) kumottiin yksityist(cid:132)- missopimukseen tehty komission hyv(cid:132)ksynt(cid:132)(cid:132) koskeva varaus, joka koskee erityisesti tukien maksamista. Noin 686,5 miljoonan Saksan markan kokonaisavustus makset- tiin MTW:lle 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1992 (343,8 miljoonaa Saksan markkaa), 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1993 (275,1 miljoonaa Saksan markkaa) ja 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1993 (67,6 miljoonaa Saksan markkaa). Maksu suoritettiin lainana, jonka korot olisi maksettava vasta tukimenettelyn p(cid:132)(cid:132)tytty(cid:132). Jos ja kun komissio hyv(cid:132)ksyisi tuen, koronmak- suvelvollisuus oli m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kumota takautuvasti maksup(cid:132)i- v(cid:132)st(cid:132) lukien. Lis(cid:132)sopimuksesta ei tuolloin ilmoitettu komissiolle, vaan Saksa ilmoitti siit(cid:132) vasta 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1996 vastatessaan toistuvasti esitettyihin SUSATin kertomusta koskeviin tiedusteluihin. luvan ensimm(cid:132)isen, 223,3 miljoonan Komissio antoi Saksan markan rakenneuudistustuen my(cid:148)nt(cid:132)miseen kirjeell(cid:132) 6 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) tammikuuta 1993. Ottaen huomioon direktiiviss(cid:132) 92/68/ETY s(cid:132)(cid:132)detyn toimintatukia koskevan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan viel(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n asettamattomat 463,2 miljoonan Saksan markan suuruiset varat talletettiin vuoden 1993 lopussa komission pyynn(cid:148)st(cid:132) sulkutilille (jonka omistaja ei vaan kyseinen yhti(cid:148)). Sulkutililt(cid:132) suoritettiin vasta komission annettua luvan maksuja 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1994 (220,8 miljoonaa Saksan markkaa), 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1995 (194,0 miljoonaa Saksan markkaa) ja 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1996 (48,4 miljoonaa Saksan markkaa) (11) ollut Treuhandanstalt oletusten vastaisesti Yksityist(cid:132)missopimuksessa oli sovittu kokonaisavustuksen maksamisen lis(cid:132)ksi 112,4 miljoonan Saksan markan investointien lainan my(cid:148)nt(cid:132)misest(cid:132) MTW:lle (11) Tuki N 207/96. J(cid:132)ljell(cid:132) olleet varat maksettiin tarkasteluajan- jakson p(cid:132)(cid:132)tytty(cid:132), MTW:n BVV:st(cid:132) irroittamisen j(cid:132)lkeen. L 108/36 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 4. 1999 rahoittamiseksi. Laina oli koroton nelj(cid:132)n vuoden ajan, jonka j(cid:132)lkeen siit(cid:132) peritt(cid:132)isiin korkoa, joka olisi 1,5 prosenttia diskonttokorkoa korkeampi. Kyseisest(cid:132) lainasta ilmoitettiin tukipaketin yhteydess(cid:132) 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1992. Komissio ja Saksa olivat yksimielisi(cid:132) siit(cid:132), ett(cid:132) kyseinen laina oli korkohelpotuksen vuoksi valtiontukea; tukiekvivalentiksi arvioitiin 45 miljoonaa Saksan markkaa. Komissio ei antanut lupaa lainan my(cid:148)nt(cid:132)miseen, koska sit(cid:132) ei tarkasteluajanjakson aikana tarvittu investointien rahoittamiseen. Saksa ilmoitti kirjeell(cid:132) 15 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) maalis- kuuta 1996, ett(cid:132) laina oli my(cid:148)nnetty 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maalis- kuuta 1993. Varoja ei miss(cid:132)(cid:132)n vaiheessa k(cid:132)ytetty MTW:n investointien rahoittamiseen. Volkswerft myytiin 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1993 BVV:n johtamalle yhteenliittym(cid:132)lle. Saksa toimitti yksityist(cid:132)mis- sopimuksen komissiolle 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1993; alkuper(cid:132)inen ilmoitus tuesta on p(cid:132)iv(cid:132)tty 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) touko- kuuta 1993. MTW:n tapaukseen verrattavissa oleva lis(cid:132)so- pimus tehtiin 9 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1993. Kokonais- Saksan markkaa maksettiin avustus 585 miljoonaa kolmessa tasaer(cid:132)ss(cid:132) 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1993, 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) elokuuta 1993 ja 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1994. Vastoin komission odotuksia Volkswerftin tapauksessa ei perustettu sulkutili(cid:132). Komissiolle l(cid:132)hetettiin maksusopi- muksen j(cid:132)ljenn(cid:148)s 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1996. Saksa perustelee varojen ennenaikaista maksua sill(cid:132), ett(cid:132) ostajat eiv(cid:132)t olisi muutoin olleet valmiita ottamaan hoidet- tavakseen v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132) teht(cid:132)v(cid:132)(cid:132) eli yrityksen johtamista. Lis(cid:132)ksi se katsoo, ett(cid:132) maksetuista varoista on peritty ta- joten varat on my(cid:148)nnetty vanomainen markkinakorko, tukilains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaisella tavalla. Saksa perustelee sulkutilin perustamatta j(cid:132)tt(cid:132)mist(cid:132) Volkswerftin tapauk- sessa sill(cid:132), ett(cid:132) Treuhandanstalt-virasto ei pit(cid:132)nyt sit(cid:132) tarpeellisena varsinkaan, koska komissio oli antanut luvan kaikkien toimintatukien my(cid:148)nt(cid:132)miseen joulukuussa 1993. 3. Tukivarojen k(cid:132)yt(cid:148)n valvonta tuet oli MTW:lle ja Volkswerftille my(cid:148)nnetyt jaettu toimintatukeen, investointitukeen ja sulkemistukeen, jolla oli m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) rahoittaa rakenneuudistukseen liittyv(cid:132) henki- l(cid:148)st(cid:148)n v(cid:132)hent(cid:132)minen. Komissio antoi direktiivin 92/ 68/ETY s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti luvan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) toiminta- tukea kertasuorituksena odotettavissa olleiden liiketappi- oiden kattamiseen ja oman p(cid:132)(cid:132)oman lis(cid:132)(cid:132)miseen, mutta sulkemistukierien my(cid:148)nt(cid:132)miseen lupa investointi- ja annettiin tosiasiallisten tai l(cid:132)hitulevaisuudessa suoritetta- vien maksujen perusteella. Koska komissiolla ei kuiten- kaan ollut tietoa ilman sen lupaa suoritetuista maksuista, tosiasiallinen rahavirta poikkesi huomattavasti tukien my(cid:148)nt(cid:132)mislupaa koskevien komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten mukai- sesta rahavirrasta. Tosiasiallisesti ainoastaan vuoden 1993 lopusta l(cid:132)htien edell(cid:132) kuvatulla tavalla sulkutilille talle- tetut MTW:n varat maksettiin asiaa koskevien komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten mukaisesti. Molemmat telakat asettivat k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n rakenneuudistuksiin viel(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)t BVV:n varat erillisten sopimusten perusteella korollisina m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikaistalletuksina. BVV otti k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)n lokakuussa 1993 (12). MTW ja Volkswerft liittyiv(cid:132)t k(cid:132)teisvarojen keski- tt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n konsernijohdon m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksest(cid:132) vuoden 1994 lopussa. Aluksi BvS vaati, ett(cid:132) kummankin it(cid:132)te- lakan talletukset turvataan pankkitakauksin, mutta vaati- luovuttiin BVV:n sinnikk(cid:132)(cid:132)n vastustuksen muksista vuoksi. Direktiivin 92/68/ETY mukaan Saksan on osoitettava riippumattoman tilintarkastajan laatimalla vuosikerto- muksilla, ett(cid:132) tuet ovat hy(cid:148)dytt(cid:132)neet ainoastaan entisess(cid:132) DDR:ss(cid:132) sijaitsevia telakoita. Komission ja Saksan v(cid:132)lill(cid:132) t(cid:132)t(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)st(cid:132) on laajennettu sopimalla nelj(cid:132)nnesvuosit- tain annettavasta kertomuksista (varojen siirtoa koskevista kertomuksista), joiden esitt(cid:132)minen on kuitenkin ollut yleens(cid:132) huomattavasti my(cid:148)h(cid:132)ss(cid:132). Kyseisi(cid:132) kertomuksia laati sama tilintarkastusyhteis(cid:148), joka my(cid:148)s tarkasti BVV:n tilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen. Kertomuksissa vahvistetaan, ett(cid:132) varat, joiden my(cid:148)nt(cid:132)miseen komissio on antanut luvan, ovat hy(cid:148)dytt(cid:132)neet ainoastaan MTWa(cid:132) ja Volkswerfti(cid:132), ett(cid:132) MTW ja Volkswerft ovat toimineet (vuonna 1994) itsen(cid:132)i- jotka vastaavat omista sin(cid:132) yhti(cid:148)in(cid:132) (tulosyksikk(cid:148)in(cid:132)), ett(cid:132) ja tuotoistaan MTW:n/Volkswerftin ja BVV:hen kuuluvien yhti(cid:148)iden v(cid:132)lisiss(cid:132) liiketoimissa ei ole tapahtunut varojen siirtoa. kustannuksistaan, ja BVV:hen tekemien sijoitusten osalta Telakoitten vahvistetaan, ett(cid:132) sijoitukset on tehty komission edellytt(cid:132)- m(cid:132)ll(cid:132) tavalla eli markkinaehtojen mukaisesti. SUSATin kertomuksessa p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) varojen siirtoa koskevien kertomusten laatijat eiv(cid:132)t hoitaneet teht(cid:132)vi(cid:132)(cid:132)n kaikilta osin asianmukaisesti. Koska ne olivat tietoisia BvS:n ja komission odotuksista, niiden olisi t(cid:132)ytynyt liitt(cid:132)(cid:132) tilintar- kastuskertomuksiinsa ainakin rajoitus, jonka mukaan ne eiv(cid:132)t tarkastelleet BVV:n varojen sijoittamista erityisesti k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n. BVV:n tilikauden 1994 voitto oli 56,5 miljoonaa Saksan markkaa, ja kev(cid:132)(cid:132)ksi 1995 suunniteltiin uutta osingon- jakoa. SUSAT p(cid:132)(cid:132)ttelee, ett(cid:132) BVV:n hallitus kuvaili varsinkin yhtym(cid:132)n tulosta vuonna 1994 ja tilivuoden 1995 alussa kohtuuttoman my(cid:148)nteiseksi. Vaikka 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1994 tehty konsernitilinp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s viel(cid:132) vastaa tuolloisia kauppaoikeudellisia tase- ja arviointis(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) liikkuma- ja hyv(cid:132)n kirjanpidon periaatteiden tulkintaa, varaa k(cid:132)ytettiin hy(cid:148)dyksi kaikin mahdollisin tavoin. (12) Vrt. II. 5 jaksossa olevaa selityst(cid:132) toimintatavasta. 27. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 108/37 Kaiken kaikkiaan rahoitustoimet esitet(cid:132)(cid:132)n BVV:n ja tuol- loisten tilintarkastajien laatimissa kertomuksissa puutteel- lisesti, ja niiss(cid:132) annetaan liian my(cid:148)nteinen kuva BVV:n rahoitusasemasta. 4. Tutkimukset varojen v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)n laajuudesta vaikeudet yhti(cid:148) oli 1995, mutta ett(cid:132) ilmeniv(cid:132)t BVV:n ensimm(cid:132)iset maksuvaikeusongelmat antoi ulkopuolisten syyskuussa ymm(cid:132)rt(cid:132)(cid:132), voitettu muutamassa p(cid:132)iv(cid:132)ss(cid:132). Kriisi puhkesi kuitenkin uudelleen lokakuun lopussa tai marraskuun alussa 1995. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi komissio tiedusteli ensimm(cid:132)isen kerran kirjeell(cid:132) 10 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) marraskuuta 1995, olivatko MTW:n BVV:hen sijoittamien varojen ehdot edelleen varojen siirtoa koskevan kiellon mukaisia. Volkswerfti(cid:132) koskevia lis(cid:132)ky- symyksi(cid:132) esitettiin 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta. Joulu- ja tammikuussa l(cid:132)hetettiin useita muistutuksia ja k(cid:132)ytiin korkean tason keskusteluja. Saksan esitt(cid:132)mist(cid:132) lausun- noista ilmenee, ett(cid:132) Saksan viranomaiset loka- kuusta 1995 lukien BVV:n eritt(cid:132)in suurista tappioista ja ett(cid:132) ne saivat tiet(cid:132)(cid:132) viimeist(cid:132)(cid:132)n 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1995 pidetyn BVV:n, BvS:n ja eri viranomaisten v(cid:132)listen neuvottelujen j(cid:132)lkeen valtavasta varojen v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132) ja siit(cid:132), ett(cid:132) it(cid:132)telakoitten varat eiv(cid:132)t en(cid:132)(cid:132) riit(cid:132) niiden tarpei- siin. Komissio sai t(cid:132)st(cid:132) huolimatta vasta 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmi- kuuta 1996 ensimm(cid:132)isen kertomuksen ja 23 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1996 BvS:n nimitt(cid:132)m(cid:132)n uuden tilintarkastajan KPMG:n toisen v(cid:132)liaikaisen kertomuksen. EY:n perusta- missopimuksen 93 artiklan 2 kohdan mukaisen p(cid:132)(cid:132)asial- lisen tarkastusmenettelyn aloittamista koskeva komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s perustui pakostakin kyseisiin v(cid:132)liaikaisiin ja puut- teellisiin kertomuksiin. tiesiv(cid:132)t keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n (13) Saksa antoi t(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen SUSATin teht(cid:132)v(cid:132)ksi selvitt(cid:132)(cid:132) asiaa tarkemmin. Saksa esitt(cid:132)(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1996 p(cid:132)iv(cid:132)tyn kannanoton ensimm(cid:132)isess(cid:132) osassa BVV:n harjoit- tamaa varojen v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) koskevia tietoja ja vahvistaa, ett(cid:132) MTW ja Volkswerft tallettivat 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995 yhteens(cid:132) 854,0 miljoonaa Saksan markkaa BVV:n SUSATin k(cid:132)teisvarojen mielest(cid:132) on mahdotonta todeta yksiselitteisesti, kuinka suuri osa kyseiselt(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132) on valtiontukea. Yht(cid:132) mahdotonta on luokitella k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjes- telm(cid:132)st(cid:132) tehtyj(cid:132) yksitt(cid:132)isi(cid:132) maksusuorituksia tueksi tai MTW:n ja VWS:n tallettamiksi varoiksi, koska my(cid:148)s muut BVV:n tyt(cid:132)ryhti(cid:148)t – esimerkiksi Flender Werft ja STN Atlas Elektronik – olivat nettomaksajia. Vuoden 1995 talle- lopussa k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n oli tettu yhteens(cid:132) 972,1 miljoonaa Saksan markkaa, josta edell(cid:132) mainitut 854,0 miljoonaa Saksan markkaa olivat per(cid:132)isin MTW:lt(cid:132) ja Volkswerftilt(cid:132) (14). Tuet sekoittuivat ajan mittaan telakoitten muihin varoihin kuten saatuihin ennakoihin ja niiden omiin varoihin siin(cid:132) m(cid:132)(cid:132)rin, ett(cid:132) niit(cid:132) ei voi en(cid:132)(cid:132) tunnistaa tuiksi. Olettaen, ett(cid:132) kaikki 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulukuuta 1995 menness(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)- m(cid:132)tt(cid:132) olleet tuet virtasivat k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjes- telm(cid:132)(cid:132)n, voidaan kuitenkin todeta seuraavat tukier(cid:132)t: Toimintatuki Investointituki Sulkemistuki Yhteens(cid:132) (kokonaisavustuksesta saadut varat) + investointilaina + tukivaroille kertynyt korko (arvio) (1) (miljoonaa Saksan markkaa) MTW Volkswerft 268,1 55,3 1,5 60,7 107,2 0,0 324,9 167,9 112,4 85,0 0,0 54,4 28,1 + edelleen siirrett(cid:132)v(cid:132)ksi saadut aluetuet 16,0 Yhteens(cid:132) 538,3 250,4 Molemmat telekat yhteens(cid:132) 788,7 (1) L(cid:132)hde: SUSAT & Partnerin 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) syyskuuta 1996 antaman kerto- muksen liite 2a; p(cid:132)invastoin kuin Saksan kannanotto 3 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) syyskuuta 1996 kyseinen korkolaskelma perustuu varojen tosi- asiallisiin maksup(cid:132)iviin. Lukuihin ei sis(cid:132)lly korkoja investointi- joka oli koroton maaliskuuhun 1997 saakka. lainalle, KPMG:n v(cid:132)liaikaisessa kertomuksessa eritell(cid:132)(cid:132)n alustavasti k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) otettujen varojen t(cid:132)rkeimm(cid:132)t k(cid:132)ytt(cid:148)tavat ja saajat. Eritelm(cid:132)n perustana on er(cid:132)(cid:132)n BVV:n johtohenkil(cid:148)n 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1996 laatima kirje BvS:lle. Tuolloin k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)mis- j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluvien varojen alkuper(cid:132)(cid:132) ei ollut tutkittu juuri ollenkaan, mink(cid:132) vuoksi menettelyn aloittamista koskevassa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) voitiin mainita vain mahdollisesti v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytettyjen varojen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) koskeva haarukka. (13) Tilintarkastajan kertomuksen mukaan 21 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n helmikuuta 1996 menness(cid:132) toteutettiin viel(cid:132) joitakin uusia liiketoimia, joten it(cid:132)saksalaisilla ajankohtana yhteens(cid:132) 846,1 miljoonan Saksan markan saatavat. oli kyseisen(cid:132) telakoilla (14) Useiden liiketoimien ja ennen BVV:n konkurssia kertyneiden korkojen vuoksi telakoitten saatavat BVV:lt(cid:132) nousivat yhteens(cid:132) 868,9 miljoonaan Saksan markkaan (josta MTW:n osuus on 596,9 miljoonaa Saksan markkaa ja Volkswerftin osuus 272,0 miljoonaa Saksan markkaa). L 108/38 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 4. 1999 Eritelm(cid:132)ss(cid:132) mainitut aluetuet my(cid:148)nnettiin osana liittoval- tion ja osavaltion yhteist(cid:132) ohjelmaa alueellisen talousra- kenteen parantamiseksi. Telakoitten yksityist(cid:132)missopi- muksen mukaisesti ne oli m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) maksaa takaisin BvS:lle. 5. V(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytettyjen varojen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) koskevat tutki- mukset tilintarkastajat Sen selvitt(cid:132)minen, mihin v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytetyt varat oli oikeas- taan k(cid:132)ytetty, osoittautui tavattoman vaikeaksi. Vaikka BVV oli j(cid:132)tt(cid:132)nyt velkaj(cid:132)rjestelyhakemuksen 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1996, hallituksen uusi puheenjohtaja oli vasta muutama p(cid:132)iv(cid:132) ennen 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1996 aloi- antamaan Susatin valmis tettua konkurssimenettely(cid:132) ty(cid:148)ntekij(cid:148)iden k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n asiakirjoja vapauttamaan ja aiemmat vaitiolovelvollisuudestaan. Pyydetyt asiakirjat annettiin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n vasta my(cid:148)hemmin ja sittenkin vain osittain. Rahoituksesta ja taloudesta vastaavat BVV:n johdon j(cid:132)senet ilmoittivat olevansa edel- leen haluttomia k(cid:132)ym(cid:132)(cid:132)n keskusteluja. N(cid:132)in ollen ei ollut mahdollista tarkastaa BVV:n kirjeess(cid:132) 31 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) tammi- kuuta 1996 esitt(cid:132)mi(cid:132) tietoja (katso edell(cid:132)). Kuten menet- telyn aloittamista koskevassa komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) esitet- tiin, SUSATin mielest(cid:132) ei ollut mit(cid:132)(cid:132)n syyt(cid:132) asettaa BVV:n esitt(cid:132)mien tietojen oikeellisuutta kyseenalaiseksi. Luvut eiv(cid:132)t kuitenkaan sis(cid:132)lt(cid:132)neet kaikkia varojen liikkeit(cid:132) vuosina 1993–1995 vaan pikemminkin kyseess(cid:132) olivat liiketoimet. Tietojen rahavirrasta poimitut yksitt(cid:132)iset perusteella ei voida my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132) MTW:n ja Volks- werftin talletusten ja tiettyjen k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitusten v(cid:132)list(cid:132) suoraa yhteytt(cid:132). Lines GmbH:n DSR-Senator osoittivat kuitenkin Saksan komissiolle 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1996 l(cid:132)hett(cid:132)m(cid:132)ss(cid:132) kirjeess(cid:132), ett(cid:132) BVV:n esitt(cid:132)m(cid:132)t tiedot ovat selv(cid:132)sti osittain virheellisi(cid:132), kuten my(cid:148)s SUSAT my(cid:148)nsi kirjeess(cid:132) 5 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) helmikuuta 1997 (15). asianajajat BVV:n 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1996 esitt(cid:132)m(cid:132)t tiedot n(cid:132)yt- t(cid:132)v(cid:132)t siis olevan kokonaisuudessaan kelvottomia k(cid:132)ytett(cid:132)- viksi todisteena varojen k(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132). Komissio kehotti Saksaa useaan otteeseen jatkamaan pyrkimyksi(cid:132) BVV:n eri toimialoilla vuosina 1993–1995 tapahtuneen tukien k(cid:132)yt(cid:148)n selvitt(cid:132)miseksi. Lopulta Saksa totesi kirjeess(cid:132)(cid:132)n 17 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997, ett(cid:132) liittohallituksella ei ole varmaa tietoa k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)n avulla (15) Saksan kirje komissiolle 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) helmikuuta 1997. telakoilta otettujen varojen k(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132). Huolimatta ty(cid:148)l(cid:132)ist(cid:132) tutkimuksista sen selvitt(cid:132)miseksi, ovatko my(cid:148)s BVV:n hallituksen j(cid:132)seniin kohdistuvat BvS:n vaateet oikeutet- tuja (16) BVV:n sis(cid:132)isi(cid:132) rahoitustoimia ei ollut voitu toistai- luokitella t(cid:132)sm(cid:132)llisesti. Nykyisten tietojen perus- seksi teella on katsottava, ett(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) ei ole todisteita it(cid:132)telakoille tarkoitettujen tukien k(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132) BVV:n eritel- tyjen muiden yhti(cid:148)iden tiettyjen menojen kattamiseen. Koska v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytettyjen tukivarojen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) ei edell(cid:132) mainituista syist(cid:132) voida todistaa, SUSAT yritti tehd(cid:132) varojen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) koskevia p(cid:132)(cid:132)telmi(cid:132) k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)- misj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluvien konsernin yhti(cid:148)iden tilitie- tojen perusteella. T(cid:132)m(cid:132) osoittautui kuitenkin vain osittain mahdolliseksi seuraavista syist(cid:132): yhti(cid:148)iden maksuvalmiustarve (cid:190) K(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132) otettiin k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n vuosina 1993–1994, jotta konsernin eri toimitilojen ja voitaisiin kattaa mahdollisuuksien mukaan omista l(cid:132)hteist(cid:132) ja siten voitaisiin rajoittaa pankkien kalliisiin luottolimiit- teihin turvautumista. Konserniin kuuluvat yhti(cid:148)t liit- tyiv(cid:132)t j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n tehdess(cid:132)(cid:132)n sopimuksen BVV:n kanssa, jolloin er(cid:132)iss(cid:132) tapauksissa – varsinkin MTW:n tapauksessa – konsernin johto harjoitti painostusta. l(cid:132)htien k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) kaikki Vuoden 1995 alusta konserniin yhti(cid:148)iden maksuliikenne kuuluvien hoidettiin k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)n kautta. Tilitapahtumien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on sen vuoksi hyvin suuri eik(cid:132) teknisesti ole mahdollista m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132) tuen osuutta yksitt(cid:132)isest(cid:132) maksutapahtumasta. Lopulta varoja j(cid:132)rjes- tettiin uudelleen l(cid:132)hes p(cid:132)ivitt(cid:132)in ja tuki sekoittui erot- tamattomasti muista oleviin varoihin. l(cid:132)hteist(cid:132) per(cid:132)isin (cid:190) K(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)n rakenne oli pyramidimainen. Sen vuoksi luottosuhteet perustettiin aina tyt(cid:132)ryhti(cid:148)iden ja niiden v(cid:132)litt(cid:148)m(cid:132)n emoyhti(cid:148)n v(cid:132)lille. Emoyhti(cid:148) oli tavallisesti varsinaisen BVV:n holdingyhti(cid:148)n alainen v(cid:132)liportaan holdingyhti(cid:148). V(cid:132)li- tasattiin BVV:n portaan holdingyhti(cid:148)iden saldot holdingyhti(cid:148)n kohdetilin kanssa; BVV:n holdingyhti(cid:148) p(cid:132)(cid:132)tti my(cid:148)s luottolimiittien my(cid:148)nt(cid:132)misest(cid:132) konserniin kuuluville yhti(cid:148)ille. MTW:n ja Volkswerftin tapauk- toimi Vulkan v(cid:132)liportaan sessa Schiffbau Verbund GmbH, johon oli koottu yhtym(cid:132)n kaikki laivanrakennus- ja laivanva- rustustoiminnot (17). vuoksi MTW:n/Volkswerftin ja BVV:n muiden toiminnal- listen yksikk(cid:148)jen v(cid:132)lill(cid:132) ei miss(cid:132)(cid:132)n vaiheessa ollut suoria luottosuhteita, vaan luottosuhteiden toisena osapuolena oli aina VSV. Saksan lain mukaan sovellet- tavien tosiasiallisen konsernin vastuuta koskevien s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaan kyseiset telakoitten vaateet koskevat my(cid:148)s kattoholdingyhti(cid:148) BVV:t(cid:132). Pyramidirakenteen j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’VSV’, holdingyhti(cid:148)n(cid:132) (16) Oikeudelliset tutkimukset eiv(cid:132)t t(cid:132)lt(cid:132) osin mit(cid:132)(cid:132)n uutta tietoa. Toistaiseksi on syyt(cid:132) olettaa, ett(cid:132) konsernin sis(cid:132)ll(cid:132) it(cid:132)telakoitten varoja ei pidetty erill(cid:132)(cid:132)n; vrt. Landesgericht Bremenin tuomio asiassa N:o 4-(cid:153)-1073/96 8 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) loka- kuuta 1997. tuoneet (17) Varustamo DSR Senator Lines GmbH ei kuulunut VSV:hen eik(cid:132) k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n. Se oli laivanraken- nuksen toimialaan kuuluvaksi luokiteltu ”osakkuusyhti(cid:148)”. 27. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 108/39 (cid:190) K(cid:132)teisvarojen sellaisten keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132) poistettiin k(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132) joulukuun 1995 ja helmikuun 1996 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana; kyseisen(cid:132) aikana BVV:n ongelmat olivat jo kehittyneet sille asteelle, ett(cid:132) tavanomainen liiketoi- minta oli mahdollista en(cid:132)(cid:132) vain tietyill(cid:132) osa-alueilla. Kun j(cid:132)rjestelm(cid:132)n k(cid:132)ytt(cid:148) lopetettiin, tilej(cid:132) ei tasattu vaan jokainen yhti(cid:148) oli joko velkojan tai velallisen asemassa. Konserniin kuuluvan yhti(cid:148)n velallisase- masta ei voida kuitenkaan tehd(cid:132) suoraan sellaista p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) kyseinen yhti(cid:148) olisi hy(cid:148)tynyt tukien v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132). Vaikka useimpien yhti(cid:148)iden velkoja- tai velallisasema oli vakio (18), joissakin tapauksissa asema muuttui loppuvaiheessa jokseenkin sattumanva- raisesti saapuneiden maksusuoritusten perusteella, jotka eiv(cid:132)t liittyneet mitenk(cid:132)(cid:132)n valtiontu- kiin. Bremer Vulkan Werft GmbH:n tulos oli ollut tappiollinen jo useita vuosia, mink(cid:132) vuoksi se oli ollut kauan velallisasemassa k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjes- telm(cid:132)ss(cid:132). Koska telakka kuitenkin sai viel(cid:132) vuoden 1995 lopulla maksusuorituksia rakenteilla olevista aluksista, sen tulos oli loppuvaiheessa voitollinen. Sit(cid:132) vastoin Geeste Metallbau GmbH, yksi telakan alihank- kijoista, oli vuosikaudet velkojan asemassa. Vasta kun sen alentamaan Bremer Vulkan Verbund pakotti hintojaan takautuvasti ja kielt(cid:132)ytyi maksamasta laskuja, yhti(cid:148) joutui velallisasemaan. Lis(cid:132)ksi konsernin sis(cid:132)i- sist(cid:132) palveluista perityt siirtohinnat eiv(cid:132)t olleet todel- lisia markkinahintoja. tarkasteltaessa konserniin kuuluvien telakoitten alustoimituksia konserniin varustamoille voidaan havaita palvelut yliarvostetuiksi. On my(cid:148)s syyt(cid:132) ottaa huomioon se, ett(cid:132) er(cid:132)iss(cid:132) tapauksissa holdingyhti(cid:148)iden velkojen mit(cid:132)t(cid:148)inti vaikutti velkojan asemaan. etuyhteydess(cid:132) Erityisesti oleville yhti(cid:148)ille. Tarkasteltaessa Tiivist(cid:132)en voidaan todeta, ett(cid:132) k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)mis- j(cid:132)rjestelm(cid:132)n lopulliset tilitiedot kuvasivat vain hetkellisesti konserniin kuuluvien yhti(cid:148)iden konsernin sis(cid:132)isi(cid:132) rahoi- tusasemia. J(cid:132)rjestelm(cid:132)n pyramidirakenteen vuoksi MTW ja Volkswerft eiv(cid:132)t voi esitt(cid:132)(cid:132) vaateita yhtym(cid:132)n muille toiminnallisille taloudellista tilannetta kokonaisvaltaisesti on aivan selv(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) BVV:n k(cid:132)teisvarojen sijoittamien keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n suurten raham(cid:132)(cid:132)rien on suurelta osin oltava per(cid:132)isin MTW:n ja Volkswerftin tukivaroista. N(cid:132)in ollen on my(cid:148)s hyvin todenn(cid:132)k(cid:148)ist(cid:132), ett(cid:132) jatkuvasti tappiollista tulosta tehneet yhti(cid:148)t hy(cid:148)tyiv(cid:132)t tukivarojen v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132). Tuki- varojen ja muiden varojen jatkuvan sekoittumisen vuoksi ja muista edell(cid:132) mainituista syist(cid:132) kunkin tyt(cid:132)ryhti(cid:148)n (18) Vakinaisia velkojia olivat esimerkiksi STN Atlas Elektronik GmbH, Flender Werft AG ja MTW-Schiffswerft GmbH; vaki- naisia velallisia olivat puolestaan D(cid:148)rries Scharmann AG, Dieselmotorenwerk Vulkan GmbH ja Schichau-Seebeckwerft AG. on arviointi tukiosuuden kuitenkin loppuvelkojen mahdollista vain tiettyjen oletusten perusteella. Useim- missa tapauksissa ei kuitenkaan ole voida osoittaa aukot- tomasti tietyn tyt(cid:132)ryhti(cid:148)n tiettyjen varojen ja tukien v(cid:132)list(cid:132) syysuhdetta. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi Saksa yhtyi Susatin esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n arvioon, jonka mukaan k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestel- m(cid:132)st(cid:132) suoritettujen maksujen ja MTW:n ja Volkswerftin tekemien talletusten v(cid:132)list(cid:132) suoraa yhteytt(cid:132) ei voida osoittaa (19) Voidaan kuitenkin todeta ett(cid:132) joka Saksan kirjeen 3 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) D(cid:148)rries Scharmann AG, syyskuuta 1996 mukaan nosti k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)r- jestelm(cid:132)st(cid:132) 304,5 miljoonaa Saksan markkaa, sai v(cid:132)(cid:132)rin- k(cid:132)ytetty(cid:132) tukea. Muista l(cid:132)hteist(cid:132) per(cid:132)isin olevien netto- maksujen kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ei olisi muutoin riitt(cid:132)nyt katta- maan kyseisen yhti(cid:148)n maksuvalmiustarvetta. varmasti, 6. Saksan viranomaisten toimenpiteet v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytet- tyjen varojen takaisin perimiseksi V(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytetyt tuet muodostavat osan varoista, jotka BVV sai MTW:lt(cid:132) ja Volkswerftilt(cid:132) VSV:n kautta k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)n alaisten luottojen muodossa. Sek(cid:132) BVV ett(cid:132) VSV julistettiin konkurssiin 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) touko- kuuta 1996. MTW:n ja Volkswerftin takaisinmaksuvaateet on merkitty kummankin konkurssimenettelyn yhteydess(cid:132) konkurssisaamisten luetteloon, ja konkurssipes(cid:132)n hoitaja on vahvistanut ne lukuun ottamatta pieni(cid:132) osaeri(cid:132) (joilla ei ole merkityst(cid:132) tuen kannalta). N(cid:132)in tuet ja muut k(cid:132)teis- varojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluvat varat voidaan palauttaa, mik(cid:132)li BVV:ll(cid:132) tai VSV:ll(cid:132) on viel(cid:132) varallisuutta tai omaisuutta. Konkurssimenettelyyn kuuluva omaisuuden realisointi k(cid:132)sitt(cid:132)(cid:132) my(cid:148)s osakkuudet tyt(cid:132)ryhti(cid:148)iss(cid:132) sek(cid:132) BVV:n ja VSV:n saatavat tyt(cid:132)ryhti(cid:148)ilt(cid:132). realisoitavaa MTW:n ja Volkswerftin takaisinmaksuvaateet toteutetaan konkurssimenettelyn p(cid:132)(cid:132)tytty(cid:132) muiden kuin etuoikeutet- tujen velkojien konkurssiosuuden mukaisesti. BVV:n konkurssipes(cid:132)n hoitaja ilmoitti jo vuonna 1996, ett(cid:132) muita kuin etuoikeutettuja vaateita ei voida toteuttaa lainkaan. takaisinmaksuvaateista Kun MTW ja VWS myytiin, kaikki niiden takaisinmaksu- vaateet BVV:t(cid:132) ja VSV:t(cid:132) kohtaan siirrettiin BvS:lle, joka huolehtii niist(cid:132) edelleen. Samanaikaisesti BvS luopui telakkaa kaikista kohtaan. Kuten er(cid:132)ille komission ehdotuksen asetukseksi rakenneuudistuksen alaisille telakoille my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) tuesta (20) liitteess(cid:132) I olevassa 17 ja 29 kohdassa todetaan, t(cid:132)m(cid:132) menettelytapa oli tarpeen rakenneuudistusten jatka- miseksi. kumpaakin (19) Saksan kirje, 17 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997. (20) EYVL C 153, 22. 5. 1997, s. 3. L 108/40 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 4. 1999 Konkurssimenettelyyn kuuluvista vaateista huolehtimisen lis(cid:132)ksi BvS on esitt(cid:132)nyt Landesgericht Bremeniss(cid:132) viiteen BVV:n hallituksen j(cid:132)seneen kohdistuvat vahingonkorvaus- vaatimukset. Tuomioistuin hylk(cid:132)si 8 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1997 nelj(cid:132) n(cid:132)ist(cid:132) vaatimuksista ja katsoi, ett(cid:132) hallituksen j(cid:132)senill(cid:132) ei ole henkil(cid:148)kohtaista vastuuta. BvS on valit- tanut n(cid:132)ist(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksist(cid:132). Viidenness(cid:132) tapauksessa ei ole viel(cid:132) tehty p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132). t(cid:132)ytynyt neuvoston ja komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten mukaisesti turvata vaikutusvaltansa voidakseen varmistaa varojen asianmukaisen k(cid:132)yt(cid:148)n valvonnan. Lopuksi liitto vaatii, ett(cid:132) komission on valvottava paremmin ja yhten(cid:132)isemmin tukivarojen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132). Uusia tukia koskevista p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksist(cid:132) on pid(cid:132)tt(cid:132)ydytt(cid:132)v(cid:132), kunnes vaatimus on t(cid:132)ytetty. III KOLMANSIEN KANNANOTOT MENETTELYN LAAJENTAMISESTA Menettelyn aloittamisen j(cid:132)lkeen kahden j(cid:132)senvaltion hallitukset toimittivat komissiolle huomautuksensa. N(cid:132)m(cid:132) esitettiin jo menettelyn laajentamista koskevan tie- donannon III osassa (21). Kaksi j(cid:132)senvaltiota, kaksi kansallista laivanrakennusalan liittoa ja seitsem(cid:132)n yrityst(cid:132) otti kantaa menettelyn laajen- tamiseen. takaisin tuet, Er(cid:132)s j(cid:132)senvaltio katsoi, ett(cid:132) ensinn(cid:132)kin yhti(cid:148)ilt(cid:132) (toisin tavanomaisen sanoen MTW:lt(cid:132) ja Volkswerftilt(cid:132)) olisi k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaisesti peritt(cid:132)v(cid:132) joita neuvosto ja komissio eiv(cid:132)t ole hyv(cid:132)ksyneet. Toiseksi olisi peritt(cid:132)v(cid:132) takaisin tuet, jotka muut BVV:hen kuuluvat laittomasti. Er(cid:132)s toinen j(cid:132)senvaltio yhti(cid:148)t ovat saaneet pit(cid:132)(cid:132) MTW:lle ja Volkswerftille my(cid:148)nnettyjen rakenneuu- distustukien tarpeellisuutta kyseenalaisena. BVV:n omai- suuden myynnin olisi t(cid:132)ytynyt riitt(cid:132)(cid:132) kattamaan molem- pien telakoitten maksuvalmiustarpeen. T(cid:132)ss(cid:132) menettelyss(cid:132) ei ole tarkoituksena arvioida MTW:lle ja Volkswerftille my(cid:148)nnettyj(cid:132) uusia rakenneuudistustukia. asiaa k(cid:132)siteltiin neuvostossa keskusteltaessa Kyseist(cid:132) neuvoston 2 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1997 antamasta asetuk- sesta (EY) 1013/97 (22) tietyille rakenneuudistuksen alai- sille telakoille my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)st(cid:132) tuesta. Komissio haluaa kuitenkin korostaa, ett(cid:132) BVV:n omaisuuden myyntituotot hy(cid:148)dyttiv(cid:132)t ainoastaan etuoikeutettuja velkojia. Kyseisten varojen avulla ei ollut mahdollista rahoittaa MTW:n ja Volkswerftin rakenneuudistuksen jatkamista. Er(cid:132)(cid:132)n laivanrakennusalan liiton kannanotossa kannatet- tiin my(cid:148)s selke(cid:132)sti MTW:n ja Volkswerftin uusien tukien hylk(cid:132)(cid:132)mist(cid:132). Liitto katsoo, ett(cid:132) telakat olivat itse vastuussa omien varojensa ohjaamisesta edelleen emoyhti(cid:148)lle ja ett(cid:132) niiden olisi my(cid:148)s t(cid:132)ytynyt itse huolehtia niiden takaisin- perinn(cid:132)st(cid:132). Lis(cid:132)ksi valtiolle olisi maksettava takaisin joiden osalta ei voida todistaa, ett(cid:132) ne on kaikki tuet, k(cid:132)ytetty jonka tarkoitukseen. mukaan Saksan hallituksella ei ollut vaikutusvaltaa v(cid:132)(cid:132)rin- k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n, ei pidet(cid:132) tyydytt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132). Saksan hallituksen olisi Perustelua, sovittuun (21) Ks. alaviite 2. (22) EYVL L 148, 6. 6. 1997, s. 1. Er(cid:132)(cid:132)n toisen laivanrakennusalan liiton mielest(cid:132) MTW ja Volkswerft ovat hy(cid:148)tyneet k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjes- telm(cid:132)st(cid:132) BVV-yhteyksiens(cid:132) ansiosta. Joka tapauksessa BVV sai siit(cid:132) kilpailuetua suhteessa liiton telakoihin, ja kyseinen menettely my(cid:148)t(cid:132)vaikutti hintojen romahduk- seen laivanrakennusmarkkinoilla. Lis(cid:132)ksi se katsoo, ett(cid:132) viidest(cid:132) it(cid:132)saksalaisesta telakasta nelj(cid:132) ylitti kapasiteettira- joituksensa vuonna 1996. Kaikki n(cid:132)m(cid:132) seikat on sen mielest(cid:132) otettava huomioon teht(cid:132)ess(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s MTW:n ja Volkswerftin uusista tuista. tuet eiv(cid:132)t ole t(cid:132)m(cid:132)n Kuten edell(cid:132) mainitaan, uudet menettelyn kohteena. Kapasiteetin ylitysten osalta todet- takoon, ett(cid:132) komission tiedossa on kapasiteetin ylitty- minen vain MTW:n tapauksessa. Komissio rankaisi kysei- sest(cid:132) rikkomuksesta 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1997 tehdyll(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) pienent(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) tukea (23). likvidej(cid:132) runsaasti jotka olivat aiemmin etuyhteydess(cid:132) Seitsem(cid:132)n yrityst(cid:132), ilmaisevat BVV:hen tyt(cid:132)ryhti(cid:148)in(cid:132) tai osakkuusyhti(cid:148)in(cid:132), kannanotoissaan yksimielisesti, ett(cid:132) ne eiv(cid:132)t tienneet k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)n uudelleenrahoituk- sesta ja tukien v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132). Sen sijaan ne olettivat konsernijohdon antamien tietojen perusteella, ett(cid:132) pankit olivat my(cid:148)nt(cid:132)neet reilut luottolimiitit ja ett(cid:132) k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) oli varoja. Yksitt(cid:132)iset konserniin kuuluvat yhti(cid:148)t viittaavat lis(cid:132)ksi rajoitettuun itsen(cid:132)isyy- teens(cid:132) nimenomaan strategisten rahoitusp(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sten, uusien tyt(cid:132)ryhti(cid:148)iden hankinnan ja konsernin suururakoitten toteuttamisen osalta. Sen vuoksi ne eiv(cid:132)t katso olevansa taloudellisesti vastuussa tappioista, jotka niiden oli katet- tava k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)n alaisten sitou- muksien avulla. Lloyd Werft Bremerhavenin, Schichau Seebeckwerft AG:n ja Volkswerftin mukaan t(cid:132)m(cid:132) koski erityisesti vuoden 1995 j(cid:132)lkipuoliskoa, jolloin kyseiset yhti(cid:148)t pakotettiin luotonottoon konsernin puolesta ja niiden oli asetettava omaisuuttaan luottojen vakuudeksi. Lopuksi DSR-Senator Lines GmbH korosti, ett(cid:132) sen kohdalla tukivarojen v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytt(cid:148) k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)- misj(cid:132)rjestelm(cid:132)n kautta ei ollut mahdollista. Merkitt(cid:132)v(cid:132)t maksuvalmiuser(cid:132)t saatiin ajankohtana, jolloin varat eiv(cid:132)t olleet viel(cid:132) kummankaan telakan k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132), ja DSR- Senator Lines GmbH ei kuulunut koskaan k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)n piiriin. (23) Tuki C 60/96, vrt. EYVL C 344, 14. 11. 1997, s. 2. 27. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 108/41 todisteita Saksan hallitus korosti vastauksessaan sit(cid:132), ett(cid:132) tukien k(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132) ei ole perusteellisista tutkimuksista huolimatta saatu varmaa tietoa. Se katsoo, ett(cid:132) k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)- misj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluneiden yhti(cid:148)iden tilillepanojen ja tililt(cid:132)ottojen runsauden vuoksi ei voida esitt(cid:132)(cid:132) konkreet- tisia tiettyjen tukivarojen kohdentamisesta. Kunnes toisin osoitetaan, on katsottava, ett(cid:132) k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) hy(cid:148)tyneet yhti(cid:148)t eiv(cid:132)t tienneet eiv(cid:132)tk(cid:132) voineetkaan tiet(cid:132)(cid:132) telakoitten tukivarojen ulosvir- tauksesta. Varsinkin silloin kun BVV oli sopimuksen mukaisesti velvoitettu huolehtimaan yhti(cid:148)iden rahoituk- sesta (24) kyseisten yhti(cid:148)iden johtajat saattoivat luottaa siihen, ett(cid:132) heid(cid:132)n oli mahdollista vastaanottaa k(cid:132)teisva- rojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n kuuluvia varoja yhti(cid:148)n Saksa pid(cid:132)tti kuitenkin itselleen rahoitusta oikeuden toteuttaa uusia toimenpiteit(cid:132), jos asiasta saatai- siin lis(cid:132)(cid:132) tietoa, ja katsoi olevansa kykenem(cid:132)t(cid:148)n arvioi- maan yksitt(cid:132)isten yhti(cid:148)iden kannanottoja. varten. IV ARVIOINTI ja Volkswerftin MTW:n rakenneuudistusohjelmia koskevat ilmoitukset olivat alusta alkaen puutteellisia ja siten asiallisesti osittain virheellisi(cid:132), koska Saksa ei ilmoit- tanut komissiolle BVV:n kanssa tehdyist(cid:132) kokonaisavus- tusten maksamista koskevista sopimuksista. Riitt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) ei voida pit(cid:132)(cid:132) esitetty(cid:132) perustelua, jonka mukaan muihin maksuehtoihin sis(cid:132)ltyi riski, ett(cid:132) BVV saattaisi kielt(cid:132)yty(cid:132) telakkahankinnoista ja jonka mukaan Saksa saattoi olettaa saavansa luvan my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) tuen kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n yhten(cid:132) er(cid:132)n(cid:132). Saksan n(cid:132)kemys ennakkomaksujen suorittamisesta markkinaehtoisten luottojen muodossa on paikkansapit(cid:132)- m(cid:132)t(cid:148)n jo sen sopimuksen perusteella, jonka mukaan viel(cid:132) hyv(cid:132)ksym(cid:132)tt(cid:148)mien tukierien korot mit(cid:132)t(cid:148)it(cid:132)isiin takautu- vasti komission hyv(cid:132)ksytty(cid:132) tuet. Direktiivin 90/684/ETY 11 artiklan 2 kohdan mukaan j(cid:132)senvaltioiden on ilmoitet- tava direktiiviss(cid:132) tukiohjelmista ennakolta komissiolle eiv(cid:132)tk(cid:132) ne saa ryhty(cid:132) toteuttamaan niit(cid:132) ilman komission lupaa. Saksa on laiminly(cid:148)nyt s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ksen noudattamisen. T(cid:132)t(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)st(cid:132) rikottiin loka- kuusta 1992 aina BVV:n konkurssiin saakka, sill(cid:132) Saksa ei edes hakiessaan lupaa uusille tukierille ilmoittanut komis- siolle aikaisemmin suoritetuista maksuista. tarkoitetuista uusista Sek(cid:132) direktiivin 90/684/ETY 6 ja 7 artiklan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksist(cid:132) ett(cid:132) direktiivill(cid:132) 92/68/ETY lis(cid:132)tyst(cid:132) 10 a artiklan poik- keusj(cid:132)rjestelyst(cid:132) johtuu, ett(cid:132) kaikkien rakenneuudistuk- seen maksettujen tukien k(cid:132)ytt(cid:148)tarkoitus oli tarkoin m(cid:132)(cid:132)ri- telty ja ett(cid:132) niiden oli tarkoitus hy(cid:148)dytt(cid:132)(cid:132) yksinomaan (24) T(cid:132)llaisia velvoitteita oli varsinkin uusien osavaltioiden yrityk- siss(cid:132), jotka Treuhandanstalt oli ottanut haltuunsa. otti komissio huomioon uusien osavaltioiden telakoita. Antaessaan direktiivin 92/ 68/ETY komissio oli lis(cid:132)ksi sitoutunut valvomaan, ett(cid:132) uusien osavaltioiden telakat saavat ainoastaan rakenneuu- distukseen tarvittavaa tukea. Komissio viittasi kyseisiin s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksiin jokaisessa tukien my(cid:148)nt(cid:132)mislupaa koskevassa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n. Lis(cid:132)ksi kyseisiss(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksiss(cid:132) esitettiin kunkin tukier(cid:132)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) koskeva perustelu. Arvioidessaan toimintatukia tarpeen ja 10 a artiklan 2 kohdan a alakohdassa mainitun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan. Arvioidessaan 6 ja 7 artiklan mukaisesti hyv(cid:132)k- sytt(cid:132)vi(cid:132) investointi- ja sulkemistuen eri(cid:132) komissio otti kyseisten s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti huomioon Saksan esitt(cid:132)- miin investointeja ja henkil(cid:148)st(cid:148)n v(cid:132)hent(cid:132)mist(cid:132) koskeviin suunnitelmiin perustuvan varojen tarpeen: Menettelyn jotka aikana Saksa ei esitt(cid:132)nyt mit(cid:132)(cid:132)n sellaisia tietoja, olisivat asiallisesti puoltaneet viel(cid:132) hyv(cid:132)ksym(cid:132)tt(cid:148)mien tukien varhennettua maksamista. P(cid:132)invastoin 10 a artik- lassa mainittu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aika johti toimintatukien osalta siihen, ett(cid:132) tukea maksettiin paljon kauan ennen todellista varojen tarvetta. Koska investointiohjelmien t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n- pano viiv(cid:132)styi useaan otteeseen, hyv(cid:132)ksyttyjen investointi- tukien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) jatkuvasti kulloistakin varojen tarvetta suurempi. Se, ett(cid:132) tukivaroja maksettiin ilman ennakolta saatua komission lupaa ja ett(cid:132) luvissa ilmoitetut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t ylitettiin, ei ollut laitonta ainoastaan muodollisesti. Siihen ei ollut my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n asiallisia perus- teita eik(cid:132) se ollut (muutetun) direktiivin 90/684/ETY 6 ja 10 a artiklan mukaista. T(cid:132)m(cid:132) koskee erityisesti MTW-Schiffswerftille 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1993 maksettua 112,4 miljoonan Saksan markan ”investointilainaa”, jota ei koskaan k(cid:132)ytetty inves- tointeihin, ja Volkswerftille tammikuussa 1994 maksettua 70,5 miljoonan Saksan markan investointitukea, johon ei ollut tarvetta ennen BVV:n konkurssia. K(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132)n virrannut yhteens(cid:132) (16,0 44,1 miljoonan Saksan markan investointituki miljoonaa Saksan markkaa MTW:It(cid:132) ja 28,1 miljoonaa Saksan markkaa Volkswerftilt(cid:132)) on my(cid:148)s laitonta tukea. Kyseiset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t ovat per(cid:132)isin rakenneuudistukseen tarkoi- tetusta yhteisrahoituksesta, joka muodostuu Treuhandans- taltin my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) varoista ja liittovaltion ja osavaltion yhteisest(cid:132) ohjelmasta alueellisen talousrakenteen paranta- miseksi. Se, ett(cid:132) tuet j(cid:132)isiv(cid:132)t kyseisiin yhti(cid:148)ihin, ei ollut tuen my(cid:148)nt(cid:132)jien tarkoituksena, vaan yksityist(cid:132)missopi- musten mukaan varat oli m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) maksaa takaisin Treuhan- danstaltille/BvS:lle. Lopulta yhti(cid:148)t saivat kuitenkin valitse- miensa k(cid:132)sittelyj(cid:132)rjestelmien kautta lis(cid:132)tukea ja komission hyv(cid:132)ksym(cid:132)t tarpeen mukaiset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t ylitettiin. L 108/42 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 4. 1999 johtivat huomattaviin korkoe- Lopulta ennakkomaksut tuihin. Susatin lausunnossa esitettyjen laskelmien mukaan etu oli noin 100 miljoonaa Saksan markkaa vuoden 1992 ja alkuvuoden 1996 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana. Lausunnossa esitet- tyjen yksinkertaistettujen mutta periaatteessa ymm(cid:132)rrett(cid:132)- vien oletusten perusteella kyseisen(cid:132) aikana korkoja kertyi 139,7 miljoonan Saksan markan arvosta, josta noin 39 miljoonaa Saksan markkaa voidaan lukea hyv(cid:132)ksyttyihin tukieriin hyv(cid:132)ksymisajankohdasta alkaen. N(cid:132)in ollen siit(cid:132) 788,7 miljoonan Saksan markan tuesta, joka Saksan suorittamien tutkimusten mukaan oli k(cid:132)teis- varojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1995, noin 327 miljoonaa Saksan markkaa oli varoja, joiden maksamiseen komissio ei ollut antanut lupaa ja jotka on katsottava EY:n perustamissopimuksen vastai- siksi. Scharmann k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)ss(cid:132) Toistaiseksi ei ole voitu selvitt(cid:132)(cid:132) yksiselitteisesti, mihin saadut, k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)t tukivarat kulloinkin sijoitettiin. T(cid:132)h(cid:132)n on l(cid:132)hinn(cid:132) kaksi syyt(cid:132). Vastoin tavanomaista k(cid:132)y- t(cid:132)nt(cid:148)(cid:132) Treuhandanstalt yksityist(cid:132)missopimuksissa ei varmistanut kokonaisavustusten sitomista tiettyihin k(cid:132)yt- t(cid:148)tarkoituksiin eik(cid:132) sen mukaista k(cid:132)ytt(cid:148)tapojen valvontaa. Lukuun ottamatta vuodesta 1993 l(cid:132)htien sulkutilille talle- tettuja eri(cid:132) tuet sekoittuivat konsernin muihin varoihin. Varat sekoittuivat erottamattomasti viimeist(cid:132)(cid:132)n vuodesta 1995 tehtyjen lukuisten liiketoimien vuoksi. K(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevien asia- kirjojen ja varsinkin SUSATin lausunnon perusteella on kuitenkin eritt(cid:132)in todenn(cid:132)k(cid:148)ist(cid:132), ett(cid:132) ainakin k(cid:132)teisva- rojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)velkoja sai v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)y- tetty(cid:132) tukea. T(cid:132)m(cid:132) on varmaa (konkurssin tehneen) D(cid:148)rries joskaan AG:n tuen tarkkaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) ei ole voitu toistaiseksi todeta. Lope- tettaessa k(cid:132)teisvarojen keskitt(cid:132)misj(cid:132)rjestelm(cid:132) MTW:n ja Volkswerftin kaikki saatavat k(cid:132)ytettiin BVV-konsernin muiden osien velkojen vastapainona. Kyseisiin 854 miljoonan Saksan markan saataviin sis(cid:132)ltyi tukea 788,7 miljoonan Saksan markan arvosta. N(cid:132)in ollen on varmaa, ett(cid:132) kyseinen tuki ei vastoin direktiivin 92/68/ETY 10 a artiklan 2 kohdan d alakohdan s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) hy(cid:148)dytt(cid:132)nyt ainoastaan entisen DDR:n alueella sijaitsevia telakoita ja ett(cid:132) EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan perustella MTWa(cid:132) ja Volkswerfti(cid:132) koskevia tukij(cid:132)rjestelyj(cid:132) on k(cid:132)ytetty v(cid:132)(cid:132)rin. Kyseisen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksen mukaan v(cid:132)(cid:132)rin k(cid:132)ytetty tuki on poistettava tai sit(cid:132) on muutettava. Tuen muuttaminen palauttamalla v(cid:132)(cid:132)rin k(cid:132)ytetyt er(cid:132)t MTW:lle tule kysymykseen, koska kyseiset ja Volkswerftille ei telakat ovat siirt(cid:132)neet saatavansa BvS:lle. N(cid:132)in ollen on poistettava ja peritt(cid:132)v(cid:132) takaisin yhteens(cid:132) 788,7 miljoonan Saksan markan suuruinen v(cid:132)(cid:132)rin k(cid:132)ytetty tuki. Saksa on tapauksessa, ilmoittanut komissiolle, ett(cid:132) BvS on toteuttanut Saksan oikeuden mukaiset toimenpiteet tukien takaisin perimi- seksi BVV:n ja VSV:n konkurssimenettelyn puitteissa, ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Saksan MTW-Schiffswerft GmbH:lle, Wismar ja Volks- werft GmbH:lle, Stralsund, niiden rakenneuudistuksiin my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)t tuet, maksettiin ilman t(cid:132)ydellist(cid:132) ennakkoil- moitusta komissiolle. N(cid:132)in ollen ne on my(cid:148)nnetty rikkoen direktiivin 90/684/ETY 11 artiklaa ja EY:n perus- tamissopimuksen 93 artiklan 3 kohtaa. Ottaen huomioon vuoden 1995 loppuun asti kertyneet korot kyseisten yhti- (cid:148)iden saama tuki oli noin 327 miljoonaa Saksan markkaa suurempi kuin tuki, jonka maksamiseen komissio oli antanut luvan. Kyseisen 327 miljoonan markan lis(cid:132)er(cid:132)n my(cid:148)nt(cid:132)minen rikkoo direktiivin 90/684/ETY 6 ja 10 a artiklaa. Kyseinen tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) ei siten sovellu yhteismark- kinoille. 2 artikla Edell(cid:132) 1 artiklassa mainitut tuet sek(cid:132) osa kyseisten tela- koitten rakenneuudistukseen my(cid:148)nnetyst(cid:132) tuesta, jonka maksamiseen komissio antoi luvan, k(cid:132)ytettiin v(cid:132)(cid:132)rin Bremer Vulkan Verbund AG:n muilla toimialoilla. Saksan esitt(cid:132)mien tutkimustulosten perusteella v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytettyjen varojen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on 788,7 miljoonaa Saksan markkaa. T(cid:132)m(cid:132) v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytt(cid:148) on EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tuen v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132). 3 artikla Saksan on peritt(cid:132)v(cid:132) 2 artiklassa mainittu v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)ytetty tuki, Bremer Vulkan Verbund AG:lta konkurssimenette- lyss(cid:132) ja toteutettava kaikki Saksan oikeuden mukaiset toimenpiteet osaerien perimiseksi takaisin konserniin kuuluneilta yhti(cid:148)ilt(cid:132), silt(cid:132) osin kuin t(cid:132)h(cid:132)n tarjoutuu sopivia mahdollisuuksia jatkotutkimusten aikana. Tuen perinn(cid:132)ss(cid:132) on otettava huomioon kertyneet viiv(cid:132)styskorot Saksan voimassa olevien menettelyjen ja oikeuss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten mukaisesti. 4 artikla Saksan on ilmoitettava komissiolle kuukauden kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tiedoksi antamisesta t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen noudattamiseksi ja niiden tulokset. toteuttamansa toimenpiteet 27. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 108/43 T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Saksan liittotasavallalle. 5 artikla Tehty Brysseliss(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen


title: Verordening (EG) nr. 1584/98 van de Commissie van 22 juli 1998 tot wijziging van het op de restitutie voor granen toe te passen correctiebedrag

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

formats: pdf print

text: 23. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 206/37 VERORDENING (EG) Nr. 1584/98 VAN DE COMMISSIE van 22 juli 1998 tot w¶ziging van het op de restitutie voor granen toe te passen correctiebedrag DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector granen (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 923/96 van de Commissie (2), en met name op artikel 13, lid 8, Overwegende dat het correctiebedrag, van toepassing op de restitutie voor granen, werd vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 1416/98 van de Commissie (3), gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1466/98 (4); Overwegende dat het, gezien de cif-pr¶zen en de cif- pr¶zen op term¶n van heden, daarb¶ rekening houdende met de verwachte ontwikkeling van de markt, nodig is het geldende correctiebedrag, toepassel¶k op de restitutie voor granen, te w¶zigen; Overwegende dat het correctiebedrag volgens dezelfde procedure als de restitutie moet worden vastgesteld; dat het tussent¶ds kan worden gew¶zigd; Overwegende dat de in artikel 1 van Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad (5), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Veror- dening (EG) nr. 150/95 (6), gedefinieerde representatieve marktkoersen worden gebruikt voor de omrekening van het in de valuta van derde landen aangegeven bedrag en dat deze koersen de grondslag z¶n voor de bepaling van de landbouwomrekeningskoersen van de valuta’s van de lidstaten; dat de nadere voorschriften voor de toepassing en de vaststelling van deze omrekeningskoersen z¶n vast- gesteld b¶ Verordening (EEG) nr. 1068/93 van de Commissie (7), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 961/98 (8), HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Het correctiebedrag, van toepassing op de vooraf vastge- stelde restituties voor de uitvoer van de in artikel 1, lid 1, onder a), b) en c), van Verordening (EEG) nr. 1766/92 bedoelde producten, uitgezonderd mout, wordt gew¶zigd overeenkomstig de b¶lage. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 23 juli 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 22 juli 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 126 van 24. 5. 1996, blz. 37. (3) PB L 189 van 3. 7. 1998, blz. 8. (4) PB L 193 van 9. 7. 1998, blz. 35. (5) PB L 387 van 31. 12. 1992, blz. 1. (6) PB L 22 van 31. 1. 1995, blz. 1. (7) PB L 108 van 1. 5. 1993, blz. 106. (8) PB L 135 van 8. 5. 1998, blz. 5. L 206/38 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 23. 7. 98 b¶ de verordening van de Commissie van 22 juli 1998 tot wijziging van het op de restitutie voor granen toe te passen correctiebedrag B(cid:246)LAGE Productcode Bestemming (1) Lopend 7 1e term. 8 2e term. 9 3e term. 10 4e term. 11 5e term. 12 6e term. 1 (in ecu/ton) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) –1,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) –6,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) –8,00 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) De bestemmingen z¶n de volgende: 01 alle derde landen. NB: De zones z¶n die welke worden omschreven door de gew¶zigde Verordening (EEG) nr. 2145/92 van de Commissie (PB L 214 van 30. 7. 1992, blz. 20)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2248/98 af Jesús CABEZÓN ALONSO , Juan COLINO SALAMANCA til Kommissionen. Justering af tilskud og den fælles markedsordning for olivenolie

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
olive oil
production aid

formats: html pdf print

text: C 182/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 28. 6. 1999 Når vinmarkerne bliver tilpasset til de nye markedsvilkår, er det klart, at det med tiden kun kan få en positiv indvirkning på udgifterne. (1) (2) (3) (4) (5) EFT L 142 af 2. 6. 1997. EFT L 79 af 23. 3. 1994. KOM(97) 2000 endelig udg. EFT C 170 af 4. 6. 1998. EFT C 271 af 31. 8. 1998. (1999/C 182/004) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2248/98 af Jesús Cabezón Alonso (PSE) og Juan Colino Salamanca (PSE) til Kommissionen Om: Justering af tilskud og den fælles markedsordning for olivenolie (22. juli 1998) Er den seneste reform af den fælles markedsordning for olivenolie, der blev vedtaget af Rådet (landbrug) i Luxembourg den 22. -25. juni 1998, eller nogen anden gældende bestemmelse til hinder for, at de nationale regeringer kan justere tilskuddene til olivenolieproducenterne af socioøkonomiske årsager eller af hensyn til beskæftigelse, miljø eller andet? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. september 1998) Hvad olivenolie angår, afspejles Rådets kompromis den 25. juni 1998 sig i Rådets forordning (EF) 1638/98 af 20. juli 1998 om ændring af forordning (EF) 136/66/EØF om oprettelse af en fælles markedsordning for fedtstoffer (1), hvori der er fastsat nødforanstaltninger for at undgå de allerstørste vanskeligheder for landbrugerne og andre erhvervsdrivende. Der er planlagt mere grundlæggende foranstaltninger med virkning fra 1. november 2001. Der er i den forbindelse under hensyn til de problemer, der er forbundet med kontrollen på de forskellige støtteniveauer af en frit omsættelig produktion, ikke planlagt en støttedifferentiering på grundlag af forskellige relevante kriterier. På det generelle plan har Kommissionen inden for rammerne af Agenda 2000 fremsat forslag om en støttedifferentiering vedrørende al direkte producentstøtte. (1) EFT L 210 af 28. 7. 1998. (1999/C 182/005) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2289/98 af José Barros Moura (PSE) til Kommissionen (22. juli 1998) Om: Det spanske Interreg-program om tørkebekæmpelse Kommissionen har godkendt det spanske Interreg-program om tørkebekæmpelse med en finansiering over EFRU og EUGFL på 107 mio ecu. Kan Kommissionen med henblik på en sammenligning med de betingelser, der er fastsat for Algarve, som har modtaget færre midler fra EFRU, oplyse, hvilke betingelser der er fastsat i forbindelse med denne finansiering?


title: 1998 m. liepos 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1726/98, iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2037/93, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2081/92 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos taikymo taisykles

eurovoc_concepts:
European symbol
agricultural product
designation of origin
foodstuff
labelling
location of production

text: 322 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31998R1726 1998 8 11 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 1726/98 1998 m. liepos 22 d. 03/23 t. L 224/1 iš dalies keičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 2037/93, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2081/92 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos taikymo taisykles EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, kadangi dėl šių veiksnių reikia pakeisti Komisijos reglamentą (EB) Nr. 2037/93;kadangi šiame reglamente numatytos prie- monės atitinka Geografinių nuorodų bei kilmės vietos nuorodų reguliavimo komiteto nuomonę, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1992 m. liepos 14 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2081/92 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1) su paskutiniais (EB) Nr. 1068/97 (2), ypač į jo 16 straipsnį, Reglamentu pakeitimais, padarytais kadangi tam, kad saugomos geografinės nuorodos bei kilmės vietos nuorodos įgautų didesnę vertę ir apie tai būtų informuo- jami vartotojai, Bendrijos simbolis, numatytas Komisijos regla- mente (EB) Nr. 2037/93 (3) su paskutiniais pakeitimais, padary- tais Reglamentu (EB) Nr. 1428/97 (4), turėtų būti prieinamas profesionaliems prekybininkams; PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EEB) Nr. 2037/93 iš dalies keičiamas taip: 1) Įterpiamas 5b straipsnis: „5b straipsnis kadangi siekiant išvengti vartotojų klaidinimo pateikiant jiems per daug informacijos apie žemės ūkio produktų sektorių svarbu užtikrinti minimalų standartizuotos informacijos lygį, kai gamintojas ir (arba) perdirbėjas nori pasinaudoti geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų sistema, nustatyta Regla- mentu (EEB) Nr. 2081/92; kadangi gamintojas (arba) perdirbėjas turėtų atitinkamai mokėti panaudoti šiame regla- mente nustatytais pavyzdžiais; ir 5a straipsnyje minimą Bendrijos simbolį sudaro šio regla- mento I priedo A dalyje pateikti pavyzdžiai. Nuorodos, kurios gali būti vartojamos su šiuo simboliu, tiek jas atitin- kantys tradiciniai nacionaliniai terminai yra išvardyti šio reglamento I priedo B dalyje. Naudojant Bendrijos simbolį ir nuorodas, turi būti laikomasi techninio atgaminimo taisyklių, nustatytų šio reglamento II priedo grafiniame vadove. “ siekiant sustiprinti kadangi simboliu, apibūdinančiu žemės ūkio produktus ar maisto produktus, galinčius turėti geografinę nuorodą ar kilmės vietos nuorodą, produkto, kuriuo prekiaujama, etiketėje reikėtų nurodyti kont- rolės institucijos ar įstaigos pavadinimą; pasitikėjimą (1) OL L 208, 1992 7 24, p. 1. (2) OL L 156, 1997 6 13, p. 10. (3) OL L 185, 1993 7 28, p. 5. (4) OL L 196, 1997 7 24, p. 39. 2) Įterpiamas 6a straipsnis: „6a straipsnis etiketėje Valstybė narė gali nustatyti, kad žemės ūkio ar maisto (EEB) produkto Nr. 2081/92 10 straipsnyje minimos ir kontrolės institucijos ar įstaigos, priklausančios jos pačios kontrolės struktūrai, pavadinimas. “ įrašytas Reglamento būtų 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 323 3) Šio reglamento priedų tekstas pridedamas kaip I ir II priedai. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 1998 m. liepos 22 d. Komisijos vardu F. FISCHLER Komisijos narys 324 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. I PRIEDAS A. 1 DALIS 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 325 A. 2 DALIS 326 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. EB kalbos Santrumpos Nuorodos B DALIS ES DA DE EL EN FR IT NL PO FI S DOP/IGP BOB/BGB g. U. /g. g. A. ΠΟΠ/ΠΓΕ PDO/PGI AOP/IGP DOP/IGP BOB/BGA DOP/IGP SAN/SMM SUB/SGB denominación de origen protegida indicación geográfica protegida beskyttet oprindelsesbetegnelse beskyttet geografisk betegnelse geschützte Ursprungsbezeichnung geschützte geographische Angabe προστατευόµενη ονοµασία προελεύσεως προστατευόµενη γεωγραφιφή ένδειξη protected designation of origin protected geographical indication appellation d’origine protégée indication géographique protégée denominazione d’origine protetta indicazione geografica protetta beschermde oorsprongsbenaming beschermde geografische aanduiding denominação de origem protegida indicação geográfica protegida suojattu alkuperänimitys suojattu maantieteellinen merkintä skyddad ursprungsbeteckning skyddad geografisk beteckning 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 327 II PRIEDAS GRAFINIS VADOVAS TURINYS Puslapis 1. Įvadas Kam reikalingas logotipas. 8 2. Bendras SKVN/SGN logotipų naudojimas 2. 1. Standartinės spalvos. 2. 2. Vienspalviai logotipai. 2. 3. Kontrastas fono spalvoms. 2. 4. Spausdinimas. 2. 5. Kalba. 2. 6. Sumažinti dydžiai. 2. 7. Pakuočių ir etikečių žymėjimas logotipu. 3. Konkretus naudojimas 3. 1. Visuomenės informavimo priemonėse. 3. 2. Kiti naudojimo atvejai. 4. Originalieji atvaizdai, gaunami popieriuje, padengtame sidabro bromidu 4. 1. Dviejų spalvų pasirinkimas. 4. 2. Eskizai. 4. 3. Vienspalvio pozityvinio atvaizdo pasirinkimas. 4. 4. Vienspalvio negatyvinio atvaizdo pasirinkimas. 4. 5. Spalvos pavyzdžių lakštai (geltonas ir mėlynas). 10 12 14 14 14 15 15 15 15 16 38 39 40 41 328 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 1. ĮVADAS KAM REIKALINGAS LOGOTIPAS Logotipas leis maisto produktų gamintojams suteikti kuo daugiau informacijos apie savo produktus Europos Sąjungos vartotojams. Juo žymimi tie produktai, kurių pavadinimas buvo užregistruotas Bendrijos sistemoje, skir- toje Reglamento (EEB) Nr. 2081/92 nustatytoms geografinėms nuorodoms saugoti bei joms sustiprinti. Kad nuoroda būtų užregistruota pagal šį reglamentą, ji turi atitikti saugomos kilmės vietos nuorodos (SKVN) ar saugomos geografinės nuorodos (SGN) kriterijus. Pirmiausia tarp produkto ir geografinės vietovės, kurioje jis buvo pagamintas, turi būti ryšys. Kategorijos atskiriamos tik pagal ryšio pobūdį ir abiem šiame reglamente numatoma vienoda apsauga. Bendrijos registre geografinis pavadinimas susiejamas su konkrečiomis specifikacijomis. Valstybių narių vykdoma kontrolė užtikrina vartotojo apsaugą garantuojant kilmės vietos nuorodos ir specifikacijų paisymą. Šiuo metu Bendrijoje jau naudojamas logotipas, garantuojantis tradicinį specifinį tam tikrų produktų savitumą, neat- sižvelgiant į jų pagaminimo vietą; naujas logotipas sukurtas pagal šį pavyzdį. Be to, pavyzdys yra skirtas dviems klasifikavimo sistemoms (SKVN ir SGN). Tai leidžia suvienodinti Europoje naudojamas skirtingas grafines sistemas ir išvengti naujų simbolių plitimo prekyvietėse. Logotipas – tikra garantija visiems Europos vartotojams, užtikrinanti, kad konkretaus produkto specialios savybės glūdi jo geografinėje vietovėje, kurioje tas produktas gaminamas. Dėl to produktais bus labiau pasitikima. Gamintojai logotipą naudoja kaip prekybos priemonę. Šiuo logotipu galima ženklinti produktų pakuotes ir etiketes bei naudoti jį reklamoje. Atkuriant logotipą, reikia naudoti šį grafinį vadovą. Sukurta įvairių jo naudojimo galimybių leidžiančių pasirinkti atsižvelgiant į spausdintai medžiagai keliamus reikalavimus. 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 329 Ši grafika grindžiama Garantuojamo tradicinio gaminio logotipu, tačiau nuo jo skiriasi mėlynu trikampiu apvadu ir vidine logotipo dalimi. Grioveliai, esantys vagotame laukelyje, nurodo produktų, identifikuojamų pagal šiuos logotipus, kilmės ir geografinę vietovę. SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA SAUGOMA GEOGRAFINĖ NUORODA 330 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 2. BENDRAS SKVN/SGN LOGOTIPO NAUDOJIMAS 2. 1. STANDARTINĖS SPALVOS Ženklinant pakuotes ir etiketes, šie logotipai turėtų būti spalvoti, naudojant tiesiogines spalvas (Pantone) arba keturspalvį procesą. LOGOTIPAS PANTONE SPALVOMIS LOGOTIPAS PANTONE SPALVOMIS MĖLYNA SPALVA: Pantone Reflex Blue GELTONA SPALVA: Pantone 109 Tekstas atspausdintas mėlyna spalva 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 331 LOGOTIPAS, GAUTAS KETURSPALVIO PROCESO BŪDU Logotipas, gautas keturspalvio proceso būdu Dažniausiai naudojamas logotipas, gautas keturspalvio proceso būdu. MĖLYNA SPALVA: 100 % cyan + 80 % magenta GELTONA SPALVA: 90 % yellow + 10 % magenta Tekstas atspausdintas mėlyna spalva. 332 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 2. 2. VIENSPALVIAI LOGOTIPAI Jei kai kurių produktų pakuotės ar etiketės spalvos absoliučiai skiriasi nuo standartinių logotipo spalvų, šią problemą galima išspręsti dviem būdais: Logotipo pozityvinio atvaizdo gavimas Jeigu pakuotės ar etiketės fono spalva yra šviesi, tamsiausią spalvą, skirtą pakuotėms ar etiketėms ženklinti. logotipo pozityvinis atvaizdas sukuriamas panaudojant pačią 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 333 Logotipo negatyvinio atvaizdo gavimas Jeigu pakuotės ar etiketės fono spalva yra tamsi, logotipo negatyvinis atvaizdas sukuriamas panaudojant pakuotės ar etiketės fono spalvą. 334 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 2. 3. KONTRASTAS FONO SPALVOMS Jei sukuriamas spalvotas ar spalvinį foną turintis logotipas, dėl kurių jį sunku įskaityti, aplink logotipą apibrėžiamas išorinis apskritimas, kad būtų didesnis kontrastas fono spalvoms. LOGOTIPAS, TURINTIS SPALVINĮ FONĄ 2. 4. SPAUSDINIMAS Žodžiai spausdinami Times Roman šriftu. Jeigu logotipą sudaro vien tik žodžiai, raidės sumažinamos iki 2. 6. punkte nustatyto dydžio. 2. 5. KALBA Laisvai pasirenkamas kalbos variantas ar keli variantai, atsižvelgiant į poreikius. 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 335 2. 6. SUMAŽINTI DYDŽIAI Ant pakuotės Jei logotipais ženklinant skirtingų rūšių pakuotes ar etiketes, logotipą reikia sumažinti, mažiausias nustatytas logo- tipo skersmuo – 15 mm. L o g o t i p a s , s u m a ž i n t a s i k i 1 5 m m Spaudiniuose (Spauda, skrajutės ir kita) Šiuo atveju mažiausias nustatytas logotipo skersmuo – 25 mm. L o g o t i p a s , s u m a ž i n t a s i k i 2 5 m m 2. 7. PAKUOČIŲ IR ETIKEČIŲ žENKLINIMAS LOGOTIPAIS SKVN ir SGN logotipais siekiama ženklinamiems produktams suteikti konkrečią vertę ir juos išskirti iš kitų produktų. Efektyviausia ženklinti spalvotais logotipais, kadangi jie yra ryškesni ir vartotojas juos greičiau bei leng- viau atpažįsta. Vienspalvius SKVN ir SGN logotipus arba jų negatyvinius atvaizdus rekomenduojama naudoti tik tuo atveju, kai techniškai neįmanoma pateikti jų spalvotų. 3. KONKRETUS NAUDOJIMAS 3. 1. VISUOMENĖS INFORMAVIMO PRIEMONĖSE Reklamai (spaudos kampanijoms, žurnaluose, plakatuose, per televiziją, audiovizualines visuomenės informavimo priemones, tiesioginėje prekyboje ir pan. ) turi būti naudojami spalvoti logotipai. 3. 2. KITI NAUDOJIMO ATVEJAI Kai logotipai naudojami kitur, pavyzdžiui, ant transporto priemonių ar parduotuvių vitrinose, juos pateikiant spal- votus, kiek įmanoma reikia laikytis pirmiau išdėstytų rekomendacijų. 336 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 4. ORIGINALIEJI ATVAIZDAI, GAUNAMI POPIERIUJE, PADENGTAME SIDABRO BROMIDU 4. 1. DVIEJŲ SPALVŲ PASIRINKIMAS 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 337 338 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 339 340 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 341 342 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 343 344 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 345 346 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 347 348 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 349 350 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 351 352 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 353 354 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 355 356 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 357 358 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 4. 2. ESKIZAI 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 359 4. 3. VIENSPALVIO POZITYVINIO ATVAIZDO PASIRINKIMAS 360 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. 4. 4. VIENSPALVIO NEGATYVINIO ATVAIZDO PASIRINKIMAS 03/23 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 361 4. 5. SPALVOTŲ PAVYZDŽIŲ LAKŠTAI Pantone 109 362 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 03/23 t. Pantone Reflex Blue