eurovoc_concepts:
EAGGF
investment aid
livestock farming
pigmeat
swine

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 27. 07. 1998 KOM(1998) 434 slutlig Rapport om situationen på marknaden för griskött i Europeiska unionen inför en eventuell ändring av strukturåtgärderna inom denna sektor (framlagt av kommissionen) Rapport om situationen pà marknaden Jor griskött i Europeiska unionen inför en eventuell ändring av strukturåtgärderna inom denna sektor Innehållsförteckning 1. 2. Översikt Inledning Den nuvarande situationen för grisköttsproduktionen i gemenskapen 2. 1. Marknaden för griskött 2. 1. 1. Produktion 2. 1. 2. Priser 2. 1. 3. Handel inom gemenskapen 2. 1. 4. Handel med tredje land 2. 1. 5. Konsumtion 2. 1. 6. Import 2. 1. 7. Export och WTO 2. 1. 8. Stödåtgärder inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden 2. 1. 9. Särskilda stödåtgärder för marknaden på grund av epizootier Budget Grisköttsbalansen på lång sikt 2. 2. 2. 3. Struktur- mi|jö- och hälsoaspekter 3. 1. 3. 2. 3. 3. 3. 4. Utvecklingen av antalet grisbesättningar 3. 1. 1. Utveckl ingen i medl emsstaterna 3. 1. 2. Utvecklingen i regionerna Produktionsanläggningarnas struktur 3. 2. 1. Strukturen i medlemsstaterna 3. 2. 2. Strukturen i regionerna Miljöaspekter Djurhälsoaspekter 3. 4. 1. Sjukdomsbekämpning 3. 4. 2. Djurhälsoproblem i besättningstäta områden 3. 4. 3. Åtgärder för förbättrad sjukdomsbekämpning 3. 4. 4. Utgifter för bekämpning av djursjukdomar Djurskydd 3. 5. Strukturåtgärder 4. 1. 4. 2. 4. 3. 4. 4. Investeringsstöd för jordbruksföretag Investeringsstöd för uppfödning av grisar Stöd under en övergångsperiod för uppfödning av grisar Utökat stöd enligt förordning 950/97 4. 4. 1. Regioners rätt till stöd 4. 4. 2. Anläggningars rätt till stöd 3. 4. 5. Sammanfattning 5. 1. Marknaden Strukturer 5. 2. 1. Grisbesättningarnas utveckling i medlemsstaterna 2. Undantag i Tyskland (Brandenburg) från klausulen om 35 % foder Tabell 1 - 14. Bilaga I: Bilaga II: Sida 3 5 5 5 5 5 7 7 8 9 9 10 11 12 12 13 13 13 14 17 17 19 20 22 22 23 24 25 26 27 27 27 28 29 29 31 32 32 32 2- Översikt Denna rapport ger en översikt av den senaste utvecklingen, det aktuella läget och utsikterna för grisköttssektorn i gemenskapen, i synnerhet vad beträffar situationen på marknaden och den regionala produktionsstrukturen. Dessutom tar den upp möjligheterna till stöd för investeringar för att höja den enskilda produktionskapaciteten enligt förordning 950/97 (f. d. 2328/91). Detta stöd har begärts av flera medlemsstater. Situationen i sektorn Grisköttsmarknaden i EU har under de senaste åren uppvisat en ständig tillväxt i den interna produktionen (1995: ca 16 miljoner ton), en positiv utveckling av konsumtionen (1995: 40,6 kg/person), en stigande export sedan 1993 (730 000 - 970 000 ton/år) och en låg import (50- 60 000 ton). Inga drastiska förändringar âv dessa trender väntas i framtiden. Priserna har emellertid på senare tid starkt påverkats av tillfälliga faktorer; BSE (och dess följder för nötköttsmarknaden) och fall av klassisk svinpest i flera medlemsstater bidrog under 1996 och första hälften av 1997 till dramatiskt höjda priser. Under 1998 kommer priserna på griskött att ligga på en betydligt lägre nivå beroende på en ökning av produktionen till 16. 7 miljoner ton. Regleringen av EU: s marknad för griskött är, jämfört med andra sektorer, förhållandevis liberal. Å ena sidan medför flera avtal för handel med tredje land begränsningar, exempelvis tullkvoter (inom ramen för associeringsavtalen och WTO) och begränsade exportsubventioner (inom ramen för WTO). À andra sidan medger organisationen av den gemensamma marknaden bara mycket begränsade stödåtgärder. EUGFJ:s utgifter utgörs sålunda till stor del av exportbidrag. Marknadsstödjande undantagsåtgärder mot epizootier kan dock innebära betydande tillfälliga utgifter. På den senaste tiden har produktionen varit fortsatt koncentrerad, även i regioner med redan hög besättningstäthet, och nära de största marknaderna. På nationell nivå har Irland, Frankrike och Danmark uppvisat den mest betydande tillväxten. Klyftan mellan medlemsstaterna beträffande strukturen på grisuppfödningen kvarstår. Belgien, Danmark, Irland, Nederländerna och Förenade kungariket ligger i topp med mer än 500 grisar per anläggning, medan gemenskapens största leverantörer, Tyskland och Spanien, generellt sett har en struktur som främst bygger på familjeföretag. Många medlemsstater kännetecknas dessutom av stora regionala skillnader. i synnerhet vad beträffar kvävebalans, övergödning, En ökad koncentration på grisuppfödning har i besättningstäta områden lett till påfrestningar för miljön, luftburna föroreningar samt förorening av grund- och ytvatten. Djurhälsan kan också bli lidande på grund av denna koncentration eftersom det exempelvis är mycket svårt att bekämpa sjukdomar effektivt i dessa regioner. I viss utsträckning är icke-internaliseringen av miljökostnader till produktionsenheter en av de faktorer som ökar sektorns konkurrenskraft. Dessa trender bör övervakas mycket noggrannt. Gemenskapen har vid olika tillfällen tagit initiativ till att motverka dessa negativa trender. Skall programmen för investeringsstöd för grisuppfödning även syfta till att höja den enskilda kapaciteten? För närvarande beviljas investeringsstöd till anläggningar i enlighet med förordning (EG) nr 950/97, som har ersatt förordning 2328/91. Dessa stöd omfattas av mål 5a och tillämpas i hela EU. Investeringar i bland annat miljövård och förbättring av sanitära förhållanden berättigar till stöd. Stöd för att öka grisproduktionen har emellertid uteslutits sedan 1991 med några fä undantag under en övergångsperiod. Alla eventuella ändringar av denna stödordning för att höja kapaciteten bör omfattas av vissa restriktioner: • Stödet bör begränsas till särskilda områden där nian kan bevisa att det föreligger ett verkligt behov av att förbättra produktionsstrukturerna och även för miljöskydds-, hygien-, och djurhälsoaspekter. • Tillämpningen av stödordningen och höjningen av produktionskapaciteten på enskilda anläggningar bör inte öka den sammanlagda grisproduktionen i regionen. • Miljö- och djurhälsosituationen i den berörda regionen bör undersökas noggrant och eventuella stöd bör begränsas till lösningen av dessa problem. Ett minsta utrymme per djur är ett mycket viktigt villkor för att erhålla stöd. Allvarliga tvivel kvarstår dock vad beträffar vissa risker som en ändring av ordningen innebär: • Snedvridning av den känsliga balansen på grisköttsmarknadema. • Införande, hantering och kontroll av regionala kapacitetstak. • Snedvridning av konkurrensvillkoren om tillträdet begränsas (exempelvis regionalt). • Ytterligare föroreningsproblem. • Försvårad sjukdomsbekämpning. • Andra relevanta faktorer beträffande beslut på anläggningarna om grisproduktionskapacitet (organisering av produktionskedjan, bearbetnings- och saluföringsvillkor etc) omfattas inte. linje med Agenda 2000 föreslår Kommissionen ett reviderat I legalt ramverk för landsbygsutvecklingsåtgärder. Detta kommer att möjliggöra att nuvarande åtgärder för investeringsstöd blir integrerade med åtgärder för marknadsföring och bearbetning, miljöskydd, hygien, djurhälsoaspekter och så vidare. På detta sätt kommer det att bli möjligt med mer flexibla program, som tar hänsyn till speciella problem inom varje sektor eller region. 4- 1. INLEDNING Genom en ändring år 1994 av förordning (EEG) 2328/91 ändrades stödbestämmelserna för uppfödning av grisar. Efter krav på ytterligare ändringar åtog sig kommissionen att utarbeta en rapport om marknaden för griskött och om vilka åtgärder som bör vidtas samt, vid behov, om de möjligheter som finns för att stödja en ökad enskild kapacitet för grisköttsproduktion utan att den regionala produktionen ökar. I rapporten granskas situationen för grisköttsproduktion i gemenskapen, dels utifrån marknaden, dels utifrån nationella och regionala produktionsstrukturer. Detta dubbla perspektiv gör det möjligt att bedöma effekterna av en eventuell ändring av befintliga stöd för strukturåtgärder inom sektorn för griskött. Tyngdpunkten i rapporten ligger på den eventuella inverkan en sådan ändring kan ha på marknaden, på strukturerna, på den veterinära situationen och på miljön, och hur denna inverkan skall kunna styras1. 2. DEN NUVARANDE SITUATIONEN FÖR GRISKÖTTS PRODUKTIONEN I GEMENSKAPEN 2. 1. Marknaden för griskött 2. 1. 1 Produktion År 1996 uppgick den sammanlagda bruttoproduktionen av griskött i Europeiska unionens 15 medlemsstater till 16,3 miljoner ton. Tyskland var fortfarande den största producenten med 3,6 miljoner ton, följt av Spanien med 2,3 miljoner ton, Frankrike med 2,2 miljoner ton och Nederländerna med 1,6 miljoner ton. År 1996 steg EU:s produktion av griskött med 2,2 % jämfört med 1995. 2. 1. 2 Priser År 1993 och första halvåret av 1994 kännetecknades av en lång konjunkturnedgång för producenterna och en drastiskt minskad lönsamhet. Genomsnittspriset under denna period låg på 127 ecu/100 kg (klass U). Däremot steg prisnivån betydligt under 1995 och stannade på 140,3 ecu/100 kg, dvs. en höjning med 10,7 %, vilket ledde till en tillfredsställande lönsamhet. Sedan den 1 juli 1995 grundar sig gemenskapens marknadspris på slaktkroppar av gris inom EU, som fastställs varje vecka, på klass E i gemenskapens skala för klassificering av slaktkroppar i Ur metodologisk synvinkel bör det understrykas att det uppstått svårigheter som beror på skillnaderna mellan uppgifter som erhållits från EUROSTAT och uppgifter som lämnats av de nationella myndighetenia. Av denna anledning liar det inte vant möjligt att göra direkta jämförelser mellan nationell och regional statistik, eller mellan sifferuppgifterna för den totala djurbesättningen och för produktionsanläggiiinganias stnikturer. På regional nivå iuuis det tå tillgängliga uppgifter på lägre nivå än NUTS Il-nivå (Nomenklaturen för statistiska geografiska enheter, förkortning av franskans "Nomenclature des unités territoriales statistiques") (mer än 55 % magert kött) i stället för klass U (mellan 50 % och 55 % magert kött). Klass E är mer representativ för grispopulationen i EU eftersom mer än 50 % av slaktkropparna av gris hör till denna klass. Bytet av klass har lett^ till en 7-procentig höjning av det genomsnittliga priset, eftersom klass E betingar ett högre pris. År 1996 kännetecknades av en betydande prishöjning och genomsnittspriset steg från 143 ecu/100 kg i januari till 183 ecu/100 kg i juli, vilket innebar ett årsgenomsnitt på 162 ecu/100 kg. Denna höjning, som var särskilt markant från och med andra kvartalet 1996, hade tre orsaker: minskat utbud av slaktsvin, ökad export av griskött från Danmark till Japan samt BSE-krisen, som medförde en ökad efterfrågan på griskött i stället för nötkött. Utvecklingen för gemenskapens genomsnittliga marknadspris för slaktkroppar av gris Pris ( Ecu/100 kg) 210 T 200 190 4 180 170 + 160 -f 150 140 130 1 20 I ^ H H i t ^ X\ * * * ** i i i t i i 1 3 5 7 9 11 13 15 17 19 21 23 25 27 29 31 33 35 37 39 41 43 45 47 49 51 i — t « * i i i i « »- i i i—i i i t t * t i !• i i i t i i i i i i i i i i i i i i i i i i i Vecka 1995 (Klass U) - *- 1995 (Klass E) - 9- 1996 - • - 1 9 97 Efter det relativt normala prisläget under vintern 1996/97 steg marknadspriserna markant från och med mars månad och nådde rekordhöga 207 ecu/100 kg i maj. Därefter föll priserna snabbt och i mitten av november 1997 var de nere i 154 ecu/100 kg. -6 Den dramatiska uppgången för marknadspriserna mellan mars och maj 1997 berodde främst på den betydande minskning av utbudet som blev följden av de särskilda åtgärderna till stöd för marknaden för griskött i Nederländerna, Tyskland, Belgien och Spanien på grund av klassiskt svinpest. Mellan februari 1997 och maj 1998 levererades 8,9 miljoner slaktsvin och smågrisar avsedda för slakt från områden som omfattades av veterinära restriktioner och handelsrestriktioner till de behöriga myndigheterna inom ramen för dessa särskilda åtgärder, och bearbetades för andra ändamål än livsmedel. Gemenskapens marknad för griskött har nyligen börjat lida av överproduktion och därmed lägre priser. De exceptionellt höga priserna på griskött under 1996 och 1997 har stimulerat lantbrukare att ytterligare öka sin produktion, även om de skulle lärt från historien om cyklerna i grisproduktionen att efter en period med höga priser kommer det alltid en period med lägre priser. Den totala produktionen förväntas öka med 3,2 % (+520 000 ton) under 1998 och når därmed totalt 16,7 miljoner ton. Priset på griskött förväntas minska med 20% jämfört med 1997 och når därmed 130 ECU/100 kg. 2. 1. 3 Handel inom gemenskapen För att man bättre skall kunna förstå handelsutbytet mellan medlemsstaterna bör det sägas några ord om självförsörjningsgraden. Sedan 1993 ligger den på 106 % inom EU som helhet, givetvis med enorma skillnader mellan medlemsstaterna. I Danmark, där grisuppfödningen har en viktig ekonomisk roll, låg självförsörjningsgraden för 1995 på cirka 453 %. Situationen är snarlik i Nederländerna (264 %) och i Belgien (209 %). I motsats till dessa exporterande medlemsstater står Grekland (55 %), Italien (67 %), Tyskland (76 %) och Förenade kungariket (74 %). Cirka 3,8 miljoner ton griskött passerade gränserna inom EU under 1995. Utan att gå in i detalj på denna handel kan man karakterisera den i en mening: De små länderna med produktionsöverskott, såsom Danmark, Nederländerna och Belgien, levererar till dé stora länderna med produktionsunderskott, såsom Tyskland, Italien och Förenade kungariket. Handeln inom gemenskapen avser främst levande djur (smågrisar och slaktsvin), slaktkroppar och i synnerhet stora styckningsdelar, medan bearbetade produkter fortfarande är en nationell och regional angelägenhet. När det gäller levande djur exporterades 3,8 miljoner smågrisar och 4,0 miljoner slaktsvin inom EU under 1995. 2. 1. 4 Handel med tredje land EU är den största exportören av grisköttsprodukter (kött, beredningar, slaktbiprodukter, fett, bacon etc) i världen med totalt cirka 973 705 ton 1994, 872 410 ton 1995, och 940 509 ton 1996. De länder i EU som exporterade mest till tredje land under 1996 var Danmark med 396 484 ton, Frankrike med 121 510 ton och Nederländerna med 119 074 ton2. De största mottagarna av denna export var länderna i Östeuropa (365 853 ton eller 39 %), Japan (188 903 ton eller 20 %) och USA (63 247 ton eller 7 %). Se tabell 2 i bilagan. Àr 1996 uppgick exporten till 940 509 ton, en uppgång med 8 % jämfört med 1995. Det bör påpekas att 56 % av denna kvantitet exporterades utan exportbidrag. År 1993 stod exporten utan bidrag för bara 15 % av den totala kvantiteten. När det gäller import har EU sedan flera år tillbaka förhandlat fram associeringsavtal med olika tredje länder (se punkt 2. 1. 6), genom vilka förmånstullar tillämpas på import till EU av griskött. Denna import utgör emellertid inte mer än 30 % av den totala kvantitet som importeras varje år. Resterande 70 %, som utgörs av slaktbiprodukter och fett, regleras inte i avtal. EU importerade totalt 62 966 ton år 1996 (36,5 % mer än 1995). Den största importören var Tyskland, följt av Italien3. Det land som exporterade mest till EU var Ungern med 43 996 ton, följt av Förenta staterna med 6 649 ton (främst slaktbiprodukter och fett) och Polen med 2 217 ton. 2. 1. 5 Konsumtion Konsumtionen har, i likhet med produktionen, utvecklats gynnsamt i EU under de gångna åren. För de 15 medlemsstaterna var den sammanlagda konsumtionen 40,7 kg per invånare under 1995. Siffran varierar emellertid stort mellan medlemsstaterna. I norra Europa håller konsumtionen på att mättas då konsumtionsnivån per invånare där är ganska hög; Tyskland har en konsumtion på 55,0 kg per invånare och i Danmark ligger den på 64,3 kg per invånare. Det är främst i de södra medlemsstaterna som man kan vänta sig en ökad efterfrågan, dels på grund av den klart lägre konsumtionsnivån, dels på grund av de senaste årens kraftiga konsumtionsökning. Mellan 1986 och 1994, till exempel, steg konsumtionen i Spanien från 37,8 kg till 55,3 kg (+46 %), i Italien från 28 kg till 33 kg (+18 %) och i Portugal från 23 kg till 34,7 kg (+51 %). Däremot sjönk konsumtionen i Tyskland och Förenade kungariket, medan den i de övriga medlemsstaterna var mer eller mindre oförändrad. Under 1996 drog grisköttskonsumtionen i viss utsträckning fördel av konsumenters tvekan inför nötkött som en konsekvens av diskussionerna om BSE. Jämfört med 1995 ökade grisköttskonsumtionen per person med 2,3 % och nådde 41,7 kg per person. En parallell observation gjordes inom sektorn för fjäderfä, där konsumtionen per person ökade med 6,2 % mellan åren 1995 och 1996 och nådde 21,5 kg per person. Under 1997 förväntas en liten minskning av konsumtionen av griskött (41,2 kg) vilket bland annat speglar den minskade tillgången av griskött på grund av den klassiska svinpesten och en viss återhämtning av nötköttskonsumtionen. Det bör understrykas att uppgifterna om konsumtion per invånare härrör från beräkningar som skedde vid upprättandet av försörjningsbalansen och att de därför är av en mer teoretisk karaktär. Uppgifterna avser nämligen konsumtion av hela slaktkroppen och inbegriper således också de delar av slaktkroppen som aldrig når slutkonsumenten. Om man endast räknar det kött som faktiskt har konsumerats bör de ovannämnda siffrorna minskas med 25 % till 30 %. Se tabell. 1 i bilagan. - 8- 2. 1. 6 Import a) Associeringsavtal Sedan mars 1992 har EU ingått associeringsavtal om import av kött från Polen, Ungern, Tjeckien och Slovakien. Det finns också ett avtal mellan EU och AVS-staterna. År 1994 blev också Bulgarien och Rumänien förmånsländer, liksom de baltiska staterna 1996 och Slovenien 1997. Enligt dessa avtal får 96 936 ton importeras till EU till kraftigt reducerade tullar under perioden 1 januari 1997 till 31 december 19974. Det bör dock påpekas att varken länderna i Centraleuropa eller AVS-staterna för närvarande kan utnyttja tillgängliga kvoter till fullo, antingen på grund av att de inte har tillräckligt mycket griskött att exportera eller också på grund av att handelsutbytet störts av djurhälso- och veterinära problem. Endast Ungern utnyttjar de tillgängliga kvoterna i någon större omfattning. För alla länderna i Centraleuropa tillsammans låg procentsatsen för utnyttjande av tillgängliga kvantiteter bara på 25 % för 1996/1997 och AVS-staterna har inte exporterat ett enda ton sedan avtalet med EU trädde i kraft. b) Import inom ramen för WTO-avtalet Från och med den 1 juli 1995 ingår de tullkvoter som EU har öppnat inom ramen för WTO förpliktelserna om minsta tillträde i de avtal som nämns i punkt a5. Den första WTO-kvoten på 7 000 ton länd och sida med nolltullsats öppnades i januari 1994 i samband med "sojapanelen". Under WTO-avtalets första år, från och med den 1 juli 1995, öppnades en kvot på 13 500 ton (inklusive ovan nämnda 7 000 ton) för tredje land. Denna kvantitet uppgår till 18 920 ton för perioden 1. 7. 1996 - 30. 6. 1997 och kommer att öka regelbundet under kommande år för att år 2000 uppnå totalkvantiteten 75 600 ton. Tullen för denna import sätts ned med ca 60 % (per den 1 juli 1997). 2. 1. 7 Export och WTO Exporten till tredje land sker delvis med exportbidrag och delvis utan. I början av 90-talet exporterades totalt mellan 500 000 och 600 000 ton per år men från och med 1993 har exporten ökat och de årliga kvantiteterna har sedan dess legat mellan på 750 000 och 950 000 ton. I och med WTO-avtalen är handlingsutrymmet när det gäller export nu drastiskt minskat, eftersom EU måste hålla sig inom vissa kvantitativa och budgetära ramar. Under avtalets första år (1 juli 1995 - 30 juni 1996) fick EU6 inte exportera mer än 541 800 ton med exportbidrag. För år 1996/97 var den högsta tillåtna totala kvantiteten 522 100 ton och 4 Se tabell 4 i bilagan. -* Se tabell 4 i bilagan. " Siffrorna avser KU-15. Kvantitetenia är uttryckta i slaktkroppsekvivalenter. budgetutgifterna fick uppgå till högst 269 miljoner ecu. Enligt avtalen skall dessa tak sänkas gradvis under de följande fyra åren, ned till en kvantitet på 443 500 ton med ett anslag på 191 miljoner ecu år 2000. För att begränsningarna som infördes genom WTO skulle kunna respekteras var det nödvändigt att inta en försiktig hållning när det gäller exportbidrag, att förenkla förteckningen över stödberättigande produkter och att den 1 juli 1995 införa ett exportlicenssystem. Med ca 2 års erfarenhet av de nya exportordningarna kan man konstatera att det inte har varit några särskilda problem att tillämpa dem inom sektorn för griskött. Under perioden 1 juli 1995 till 30 juni 1996 utfärdades exportlicenser för cirka 380 000 ton griskött (= 70 % av den tillgängliga kvantiteten). För perioden 1 juli 1996 till 30 juni 1997 kunde de utfärdade exportlicenserna täcka sammanlagt ca 300 000 ton griskött (= 57 % av den tillgängliga kvantiteten). De kvantiteter som exporterats med bidrag ligger sålunda långt under det kvantitativa tak som man enats om i WTO-avtalen. Det bör påpekas att de olika sänkningarna av exportbidrag som har tillämpats sedan februari 1996 huvudsakligen skedde av marknadsförvaltande skäl och inte i syfte att respektera de kvantitativa begränsningarna. Från och med våren 1998 har exportbidrag aktivt använts för att stödja Gemenskapens marknad för griskött på grund av den snabbt fallande prisnivån. 2. 1. 8 Stödåtgärder inom ramen för den gemensamma organisationen av marknaden Sektorn för griskött regleras av en gemensam organisation av marknaden som, till skillnad från andra marknadsordningar, är mycket flexibel, med möjlighet till system för stöd till privat lagring som enda stödåtgärd, men utan garanterat pris eller direkta bidrag. Marknadspriset styrs endast av utbud och efterfrågan. Denna liberala organisation ger alltså producenterna ett stort ansvar då de själva påverkar produktionsvolymen och balansen på marknaden. I rådets förordning (EEG) nr 2759/75 föreskrivs att det skall fastställas ett baspris som främst skall ange vid vilken prisnivå marknadsbalans råder utan att det bildas strukturella överskott. Basprisets enda konkreta funktion är att ange det eventuella behovet av stöd till privat lagring. Dessa åtgärder får vidtas då det genomsnittliga marknadspriset är lägre än 103 % av baspriset. Efter två på varandra följande sänkningar 1994/1995 och 1995/1996 fastställdes baspriset till 150. 9 ecu/100 kg, vilket är en rimlig uppskattning av vid vilken punkt balans råder mellan för utbud och efterfrågan. Man har därför beslutat att låta nivån vara oförändrad regleringsåret 1997/1998. Inom ramen för den löpande förvaltningen kan kommissionen genom stöd till privat lagring ingripa snabbt på marknaden. Senaste gången detta skedde var mellan den 27 november 1995 och den 16 februari 1996. Orsaken var den skyddsklausul som Japan införde mot import av griskött. Syftet med stödåtgärden var att skydda den europeiska marknaden mot kraftigt sänkta marknadspriser orsakade av de kvantiteter som normalt var avsedda för den japanska marknaden, och därmed undvika risken för obalans på den inre marknaden för griskött. -10 Totalt lagrades 48 000 ton griskött av EU:s aktörer och målet med åtgärden uppnåddes fullständigt. 2. 1. 9 Särskilda stödåtgärder för marknaden på grund av epizootier Unionen har drabbats av ett antal fall av klassisk svinpest (se även 3. 4). Veterinärs- och sanitärsituationen beträffande grissektorn förblir prekär och oroande på grund av regulbundna epedemier av klassisk svinpest. År 1993, 1994 och 1995 drabbades Tyskland och Belgien av svinpest. Efter det att veterinärmyndigheterna vidtagit åtgärder i enlighet med rådets direktiv 80/217/EEG om införande av gemenskapsåtgärder för bekämpning av klassisk svinpest, förbjöds tillfälligt eller inskränktes kraftigt saluföring av levande grisar, färskt, griskött och ej värmebehandlade produkter av griskött i de direkt sjukdomsdrabbade områdena. De veterinära åtgärderna ledde till en begränsning av den fria rörligheten för varor, vilket hotade att allvarligt störa marknaden för griskött i de berörda medlemsstaterna. Därför vidtog kommissionen vid flera tillfallen, och i enlighet med artikel 20 i rådets förordning (EEG) nr 2759/75, särskilda stödåtgärder för marknaden för griskött, genom att tunga grisar och smågrisar köptes upp och togs tillbaka från marknaden för att sedan huvudsakligen skickas till konverteringsanläggningar. I Tyskland ledde åtgärderna till att 960 000 tunga grisar och 188 000 smågrisar köptes upp under perioden sommaren 1993 till början av 1996. De åtgärder som antogs för Belgien ledde till att ca 330 000 tunga grisar och 180 000 smågrisar köptes upp där under perioden november 1993 -januari 1995. Utgifterna för finansieringen av de särskilda stödåtgärderna och för ersättningen till jordbrukarna fördelades mellan gemenskapen och de berörda medlemsstaterna genom att 70 % av utgifterna belastade gemenskapens budget och 30 % den nationella budgeten. Under 1993, 1994 och 1995 gick cirka 147 miljoner ecu från gemenskapens budget till dessa särskilda stödåtgärder för marknaden. Situationen beträffande klassisk svinpest förvärrades markant från och med början av 1997. Sjukdom bröt ut i Tyskland och sedan konstaterades fall av sjukdomen i Nederländerna i början av februari. Den spred sig snabbt till de största grisuppfödningsområdena spder om de stora floderna. I början av maj hade sjukdomen nått Lérida-regionen i Spanien där det finns många grisuppfödningsanläggningar. I juli konstaterades några fall i Belgien. På grund av den begränsade fria rörligheten beträffande grisar till följd av veterinäråtgärder, och av risken för en allvarlig störning av grisköttsmarknaderna i dessa fyra länder, men också för att lösa sanitära problem på grund av överfulla anläggningar i regioner där transportrestriktioner tillämpas, antog kommissionen särskilda stödåtgärder som ledde till att 8,9 miljoner slaktsvin och smågrisar levererades till de behöriga nationella myndigheterna mellan februari 1997 och maj 1998, varigenom gemenskapens budget belastades med 547 miljoner ecu. De slutliga siffrorna kommer dock att vara beroende av utvecklingen av sjukdomen. - il 2. 2. Budget Utgifterna för grisköttssektorn utgör normalt sett mindre än 1 % av de totala utgifterna för garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ). År 1994 uppgick emellertid utgifterna till 416 miljoner ecu, dvs. 1,3 % av garantibudgeten, på grund av ökade utgifter för de stödåtgärder som avses i punkt 2. 1. 9 och beviljande av särskilda bidrag för åtgärderna "Ryssland I, II och III". Budgeten kan delas upp i tre huvudtitlar: bidrag, stöd till privat lagring och särskilda åtgärder enligt artikel 20 i grundförordningen. De totala anslagen 1996 uppgick till 124 miljoner ecu, som fördelades enligt följande: 101 miljoner ecu för bidrag, 18 miljoner ecu för stöd till privat lagring och 5 miljoner ecu för särskilda stödåtgärder. Utgifter för griskött (muj oner ecu) EU (12 medlemsstater) EU (15 medlemsstater) 1993 1994 1995 1996 1997 1998* 194 2 5 Bidrag Stöd till lagring Särskilda åtgärder (art. 20) 201 Summa * Budgeterad utgiftsprognos , 259 22 135 416 118 18 7 143 101 18 5 124 72 - 407 479 116 16 197 329 Den ursprungliga budgeten för 1997 uppgick till totalt 168 miljoner ecu för hela sektorn. På grund av svinpestkrisen blev utgifterna för särskilda stödåtgärder mycket högre och uppgick till 407 miljoner ecu i 1997 års budget7. 2. 3 Grisköttsbalansen på lång sikt8 Prognoserna för tillgången på griskött bygger på efterfrågeprognoser och antaganden om nettohandelsutbytet med tredje land. Efterfrågeprognoserna utarbetades med hjälp av en konsekvent och jämförbar ekonometrisk metod som byggde på antaganden om priser och inkomster. Resultaten av dessa modeller har justerats för att hänsyn skall kunna tas till BSE- krisen. På grundval av dessa prognoser för produktion och konsumtion läggs en utförlig balansräkning fram i bilagan9. Dessa balansräkningar omfattar dessutom åtaganden i WTO beträffande import och subventionerad export och uppskattningar av storleken på den icke subventionerade exporten av griskött. 7 Budgetåret omfattar tiden 16 oktober året imiaii till 15 oktober det gällande året. 8 Utdrag från CAP 2000 - arbetsdokument. Långtidsprognoser för marknaderna för spaniunål, mjölk och kött. EU- kommissionen, GD VI, April 1997. ' Se även tabell 5 i bilagan. 12- Under 1996 förväntas grisköttskonsumtionen per person öka med ca 2,3 %, vilket delvis återspeglar en övergång från nötkött till andra kötttyper till följd av BSE-krisen. En förväntad konsumtionsökning för 1997 blir troligen inte förverkligad på grund av minskad tillgång med högre priser och återhämtning av konsumtionen av nötkött. På medellång och läng sikt torde konsumtionen av griskött fortsätta att stiga något, med ca 0,5 % per år, mot bakgrund av den redan höga konsumtionen per person. Vad beträffar handel bygger importsiffrorna i balansräkningen på antagandet att den verkliga nivån på det aktuella marknadstillträdet bibehålls och att importen av griskött inom ramen för WTO- avtal och andra avtal om marknadstillträde kommer att öka år 2001. De nuvarande siffrorna för subventionerad export av griskött ligger långt under WTO-gränserna och uppskattningar av den icke-subventionerade exporten ligger på 500 000 ton för 1996, vilket utgör mer än hälften av den totala exporten. Från och med 1997 förväntas den icke subventionerade exporten minska något och WTO: s gränser för subventionerad export förväntas vara helt uppnådda. Generellt sett väntas den subventionerade exporten minska under perioden 1997-2005 på grund av WTO: s begränsningar av den subventionerade exporten och en förväntat hårdare konkurrens på världsmarknaden från andra exportländer. Enligt antagandena ovan kommer grisköttsproduktionen att öka med i genomsnitt ca 0,8 % per år under hela prognosperioden. 3. STRUKTUR- MILJÖ- OCH DJURHÄLSOASPEKTER 3. 1. Utvecklingen av antalet grisbesättningar 3. 1. 1 Utvecklingen i medlemsstaterna Det totala grisbeståndet i gemenskapen uppgick till totalt 118,3 miljoner djur i december 199610, en ökning med 9,45 % (inkluderar grisbeståndet i de tre nya medlemsländerna). Sedan 1990 har gemenskapens totala antal ökat med 9,3 %. De fem medlemsstaterna Tyskland, Spanien, Frankrike, Nederländerna och Danmark svarar för 75 % av antalet grisar. År 1990-1996 var Tyskland den enda stora producent som minskade sitt totala antal grisar avsevärt. Inget annat land i Europeiska gemenskapen har minskat sin produktionsandel lika mycket. Minskningen kompenserades av i synnerhet Frankrike, Danmark och Spanien. De andra stora producenterna ökade sin andel av gemenskapens totala antal grisar. Frankrike ökade sin produktionsandel mest. Även Danmark och Spanien stärkte sin ställning i gemenskapen. Den största ökningen av antalet grisar i förhållande till det nationella totala antalet skedde i Irland (+33,3 %), Frankrike (+24,6 %) och Danmark (+19,4 %). 10 Se tabell 6-8 i bilagan. En mer utförlig beskrivning av utvecklingen av antalet grisbesättningar på gemenskapsnivå återfinns dessutom i bilagan. n 3. 1. 2 Utvecklingen i regionerna Följande regionala utvecklingstrender kan konstateras11: Den regionala koncentrationen fortsätter och rent av ökar. Ökningen tenderar att vara störst i regioner med många grisbesättningar. Också regioner som redan är mycket besättningstäta uppvisar en ökning, som dock är avtagande. Produktionen håller på att styras om mot de viktigaste marknaderna. Endast ett fåtal regioner med ett relativt litet antal grisar uppvisar en klar ökning. Det finns inget som tyder på en enhetlig trend när man jämför utvecklingen av det totala antalet grisar, slaktsvin och suggor. Danmark12 I allmänhet är den regionala utbredningen av grisproduktionen i Danmark relativt väl balanserad. Mellan åren 1990 och 1995 har Jylland, kontinentala Danmark, haft den största ökningen av antalet grisar. Inom Jylland har de största ökningarna skett i de amt som ligger i södra Jylland. Ökningarna var 34 % i Sonderjylland, 20 % i Ribe och 18 % i Vejle. På Bomholm och på Fyn var också ökningarna stora, 31 % respektive 25 %. Som kontrast kan nämnas att i sydöstra Danmark var ökningarna små (3 % i Vestsjaelland och 9 % i Storstram) och även minskningar skedde i Hovedstadsregionen (-0,5 %). Tyskland De nya delstaterna drabbades av en dramatisk minskning av antalet grisar med mer än 61 % mellan 1990 och 1994. Sachsen-Anhalt är nu den största producenten med över 712 000 grisar, medan de övriga nya delstaterna har mellan 500 000 och 700 000 grisar totalt. Sachsen-Anhalt, Brandenburg och Mecklenburg-Vorpommern svarade för den största minskningen. Minskningen av antalet suggor var emellertid mindre än minskningen av antalet slaktsvin. Brandenburg och Sachsen-Anhalt är relativt viktiga regioner när det gäller gödning, och Brandenburg är dessutom en viktig region när det gäller avel. Också de gamla delstaterna har drabbats av den övergripande minskningen av antalet grisar i Tyskland. Klara förlorare (minus 9,8-24,6 % från 1989 till 1994) är de delstater som redan hade få grisbesättningar: Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland och Schleswig-Holstein. De gamla delstaterna med störst produktion, Niedersachsen och Nordrhein-Westfalen uppvisar förluster nära genomsnittet (som låg på -3,76 %). I Baden-Wurttemberg och Bayern ökade det totala antalet grisar något. Antalet slaktsvin ökade mellan 2 och 5 % i de regioner som producerar mest (Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen och Bayern). Generellt är trenden för avelsdjur nedåtgående i de gamla delstaterna (-8,9 %) medan slaktsvinen står för en ökning på 1,8 %. 11 Se tabell 9 - 11 i bilagan; 1989-90 till 1994; medlemsstater förtecknade efter produktionsandel; inga regionala uppgifter tillgängliga för Irland, Danmark och Luxemburg. 12 Den regionala nivån är i detta sammanhang amt, NUTS Hl nivån enligt Eurostats klassificering, varför de inte framträder i tabell 9-11. De regionala uppgifterna har erhållits från Danmark Statistik ()um)- Analysen har genomförts av Kommissionen. 14 Spanien När det gäller antal uppvisar denna medlemsstat en allmänt positiv trend som är koncentrerad till de östra och södra autonoma regionerna, som redan har ett stort antal grisar: Cataluna, C. Valenciana och Aragön. I Extremadura var ökningen mindre. Stora ökningar noterades för slaktsvin i Aragön, Extremadura, Andalucfa och C. Valenciana, och för suggor i Aragön och Extremadura. Sammantaget är avelsgrisar mer jämnt fördelade i Spanien än slaktsvin, som är vanligare i Cataluna (Lérfda), Aragön, Andalucfa och Castilla-Leön. Frankrike Det har skett en enorm tillväxt främst i Ouest-regionen (särskilt Bretagne): +27,8 % för slaktsvin och +27,6 % för suggor, trots nitratproblemen i denna region. År 1994 fanns två tredjedelar av Frankrikes grisar i denna region. Trots att Ouest ligger långt från de stora marknaderna finns där både betydande avels- och gödningsverksamhet. Även i Centre-Est och i den näststörsta produktionsregionen Bassin Parisien, största konsumentmarknaden, har en betydande tillväxt skett i alla kategorier. Mer än en tiondel av landets grisbestånd finns nu i denna region. Många andra regioner (uppgifter saknas för de franska utomeuropeiska departementen och territorierna) uppvisade varken någon uppgång eller nedgång och i Nord-Pas de Calais var situationen oförändrad. som omgärdar den Nederländerna Med en hög nivå som utgångspunkt är både slaktsvin och avelssuggor koncentrerade till de två regionerna Zuid- och Oost-Nederland, som ligger nära den stora tyska marknaden. Tillväxten i grisköttsproduktionen ökade kraftigt mellan 1981 och 1987 men har mattats under senare år. Eftersom de nederländska myndigheterna står inför enorma djurhälso- och miljöproblem har de nyligen till kommissionen lämnat in ett program för att minska grisproduktionen med hjälp av ett kvoteringssystem. Italien Mer än 50 % av grisbesättningarna finns i Pianura Padana (Po-slätten), där Lombardia, som är en region med nitratproblem, har stärkt sin redan framskjutna position något (1994 fanns mer än en tredjedel av Italiens suggor och slaktsvin där). Den näst största producentregionen, Emilia-Romagna, uppvisade en nedgång i antal på cirka 25 %. Piemonte svarade för den största ökningen av antalet slaktsvin med en uppgång på cirka 19 %. I Friuli-Venezia-Giulia ökade antalet suggor med 22,7 %. I vissa södra regioner var trenden något positiv för suggor (Abruzzo, Campania, Sardegna och Sicilia) och för slaktsvin (Umbria, Abruzzo). I övriga italienska regioner skedde en tillbakagång i större eller mindre omfattning. Förenade kungariket Om man ser på utvecklingen av antalet grisar i de brittiska regionerna kan de klassificeras i tre kategorier. Den första kategorin innehåller regioner med ett stort antal grisar och med en stor ökning av antalet grisar (13-18 %); Yorkshire and Humberside och East Anglia. Dessa två regioner har mer än 40 % av det totala antalet grisar under 1994. Den andra kategorin innehåller regioner med ett genomsnittligt antal grisar och ganska stabil utveckling; t ex East Midlands och Nordirland. Den tredje kategorin innehåller regioner med en väsentlig minskning av antalet grisar (mellan -15 % till -25 %); Wales, West-Midlands och North -15 West. Dessa tre regioner representerar bara 11 % av antalet grisar i Förenade kungariket under 1994. Skottland är ett undantag eftersom där har det skett en ökning med 34 %. Belgien Efter det att antalet grisar ökat med 9 % under 1995 var mer än 95 % av landets grisbestånd koncentrerat till Vlaams Gewest, som också är en region med nitratproblem. Här är utvecklingen snarlik för slaktsvin och avelsgrisar. I Wallonie ökade antalet slaktsvin något med 10,1 %, medan antalet suggor sjönk betydligt med cirka 20 %. Österrike De delstater som har störst antal slaktsvin och avelsgrisar är Ober- och Niederösterreich samt Steiermark där nio tiondelar av grisarna finns. Medan antalet sjönk i Niederösterreich ökade det något i de båda andra regionerna. I alla andra regioner sjönk antalet grisbesättningar. Ppnugal Regionen Lisboa e Vale do Tejo, som ligger nära Portugals största befolkningsområde, är den region som producerar mest griskött (mer än 40 % av Portugals produktion). De två andra betydande regionerna Alentejo och Centro noterade en relativt liten nedgång på 1,7 respektive 2,2 %. I Alentejo i södra Portugal ökade antalet slaktsvin med 15,1 % och i Centro med 3,4 %. I Norte, Algarve och på öarna skedde en betydande minskning. I Norte minskade antalet slaktsvin med 6,1 %. Antalet avelssuggor ökade betydligt i Centro (+7,1 %). Sverige Nästan hela produktionen är förlagd söder om Stockholm. Cirka en tredjedel av landets grisar finns i Sydsverige och Västsverige. Sydsverige uppvisade en minskning på 5,8 96, huvudsakligen på grund av en nedgång i antalet slaktsvin. Västsverige uppvisade en ökning på 5,1 % (slaktsvin +11,4 % och suggor -7,7 %). Betydande antal besättningar finns i Östra Mellansverige, som uppvisade en ökning av det totala antalet grisar med 23,1 % och av slaktsvin med 22,5 %. Proportionerna mellan regionerna som helhet är likartade för avelsgrisar och slaktsvin. Finland Eftersom uppgifter för 1996 och 1997 ännu inte finns tillgängliga är det för tidigt att göra någon analys av hur anslutningen till EU 1995 har påverkat grisproduktionen regionalt. Finlands anslutning till Europeiska unionen har påverkat landets jordbruk dramatiskt. Ändå verkar inte grisproduktionen vara den sektor som drabbats hårdast på nationell och regional nivå. Medan antalet grisar var relativt stabilt i hela landet 1989-1994, koncentrerades grisproduktionen något under 1995 i de västra och södra delarna av Finland. Endast cirka 10 % av landets grisproduktion finns i östra och norra Finland. Grekland Cirka 90 % av grisarna finns i regionerna Kentriki och Voreia Ellada. Proportionerna mellan suggor och slaktsvin är relativt lika. Ättika och öarna har förlorat sin framskjutna ställning de senaste åren. De årliga variationerna har varit stora. -16 3. 2. Produktionsanläggningarnas struktur Grisproduktionen har blivit en mycket specialiserad bransch, som ofta inte är förbunden med någon markareal, och som är inriktad på inköp, gödning och försäljning av standardiserade djur som skall levereras inom produktionstiden enligt mycket precisa specifikationer. Jakten på största möjliga förtjänst får industrin att köpa in billiga smågrisar avsedda för gödning och att sträva efter bästa möjliga pris för slaktsvin, oberoende av produktens ursprung eller slutliga bestämmelseort. De kommersiella aspekterna av denna typ av produktion verksamheter såsom handel, lagring, transport, skötsel och veterinärintyg. förstärks av närliggande intensiv produktion med En nuvarande marknadsinfrastrukturen och distributionssystemet för produkterna har konsekvenser för industrin när det gäller sanitära förhållanden och spridning av sjukdomar. I detta hänseende är det en mycket känslig bransch. förenad med rotering snabb den Det bör också påpekas att sektorn struktur har påverkats av att den motsvarande gemensamma organisationen av marknaden är mycket marknadsorienterad utan direkta stödåtgärder. Dessutom utvecklades de befintliga produktionsstrukturerna huvudsakligen före 1987, då principen att inte vaccinera mot klassisk svinpest tillämpades. Denna aspekt är viktig när man försöker förklara svårigheterna med att ändra produktionsstrukturerna så att de uppfyller kraven i denna politik. 3. 2. 1 Strukturen i medlemsstaterna Av de uppgifter och trender som anges i detta avsnitt kan man dra följande slutsatser: Skillnader i grisbesättningarnas struktur och utvecklingen av denna påverkar konkurrensen mellan länder som producerar griskött. Trots att Tyskland och Spanien är gemenskapens största producenter är strukturen hos deras produktionsanläggningar över lag svag jämfört med andra länder (den bygger främst på familjeföretag som ofta är små). I till exempel Belgien och Förenade kungariket är däremot strukturen mycket effektiv, trots att endast 6-7 % av gemenskapens grisbestånd finns där. (Detta gäller även Irland som är en av gemenskapens mindre producenter. ) En jämförelse mellan utvecklingen för anläggningarnas struktur och antalet djur visar att de medlemsstater som lyckades förbättra sin struktur avsevärt kunde bibehålla eller 17- till och med öka sin grisproduktion. Dessa länder verkar redo att behålla sin position på en konkurrenspräglad marknad. Grisbesättningarnas storlek Om man tittar på uppgifterna över grisbesättningarnas genomsnittsstorlek13 kan man urskilja tre olika grupper av medlemsstater. Till den första gruppen med en genomsnittlig besättningsstorlek på mellan 514 och 643 grisar per anläggning hör Belgien, Danmark, Irland, Nederländerna och Förenade kungariket. Till den andra gruppen med ett genomsnitt på mellan 103 och 215 grisar per anläggning hör Frankrike, Tyskland, Finland, Sverige och Luxemburg. Till den tredje gruppen med mindre anläggningar med 17 till 60 grisar i varje hör Spanien, Österrike, Italien, Grekland och Portugal. Utvecklingen mellan 1987 och 1995 visar att besättningarnas storlek har ökat avsevärt även om grupperna är desamma. Skillnaden i genomsnittlig besättningsstorlek ökade mellan grupperna. Inom grupperna skedde endast ett fåtal större omfördelningar i gruppen med stora anläggningar. Den genomsnittliga besättningsstorleken i Nederländerna, vilken var över 400 grisar per anläggning 1987, ökade med 58 % till 643 grisar per anläggning under 1995. I Danmark var ökningen 111 % (från 246 grisar per anläggning 1987 till 518 grisar per anläggning 1995). Procentuellt sett svarade Spanien för den minsta ökningen med 26 % till 60 grisar per i Irland (152 %) och Frankrike (153 %). anläggning. Den största ökningen skedde Anläggningarnas genomsnittsstorlek uppgår nu till 162 grisar i Frankrike och 514 i Irland. tre strukturgrupperna. I gruppen av medlemsstater med Storleksklasser för grisbesättningarna Uppdelningen av anläggningar och storleksklasser för grisbesättningar ger olika resultat för de stor genomsnittlig besättningsstorlek har antalet anläggningar med mer än 1 000 djur ökat avsevärt. Mer än 10 % av anläggningarna och upp till 89 % (Irland) av grisarna hör till denna storleksklass. I Nederländerna har 21 % av producenterna 1 000 grisar eller fler. I Danmark har antalet anläggningar med mer 1000 grisar dubblerats mellan åren 1987 och 1995 (61 % av grisarna finns i denna typ av anläggning) medan andra typer av anläggningar har minskat i antal. Kategorin anläggningar med upp till 9 grisar är å andra sidan oviktig för dessa länder (mindre än 1 % av grisarna). I gruppen med små besättningar (Spanien, Grekland, Italien och Portugal) har mer än cirka 85 % av producenterna färre än 10 grisar vilket motsvarar mellan 6 % och 23 % av det totala antalet i dessa länder. I Frankrike, Luxemburg och Tyskland tillhör mellan 41 % och 72 % av producenterna den minsta storleksklassen. Det är stor skillnad mellan Tyskland och Frankrike när det gäller anläggningar med mer än 1 000 grisar. I Tyskland tillhör 1 % av producenterna och 26 % av djuren denna klass medan motsvarande siffror för Frankrike är 5 % och 55 %. 13 Se tabell 12 i bilagan, 1987-1991/93/95 18 Utvecklingen inom de olika storleksklasserna för grisbesättningar uppvisar en generell ökning av anläggningar och djur i de större storleksklasserna (från 200 grisar) och en avsevärd minskning i kategorierna med under 100 djur. Belgien är ett exempel på mycket snabba strukturförändringar. 3. 2. 2 Strukturen i regionerna14 I medlemsstater med hög regional produktionskoncentration i ett fåtal regioner, till exempel Frankrike, Spanien och Italien, har beräkningen av genomsnittlig anläggningsstorlek på nationell nivå påverkats starkt av ett stort antal ofta ineffektiva anläggningar som är belägna utanför produktionsområdena, och den ger ingen korrekt bild av den nationella grisköttsproduktionens konkurrenskraft. Detta problem kan man lösa genom att anlägga ett regionalt perspektiv. Följande fyra typer av regional struktur förekommer: Grupp A: God struktur i de flesta regioner (t. ex UK. NL) En välstrukturerad produktion både på nationell och regional nivå finns i Nederländerna (genomsnittet i de fyra regionerna ligger på mellan 262 och 880 grisar per anläggning) och i Förenade kungariket (278-928), med undantag av Wales (88 grisar per anläggning). Danmark kan också inkluderas i denna kategori; det nationella genomsnittet är 431 grisar per anläggning och genomsnittet i de tolv am ten varierar mellan 271 och 609 grisar per anläggning. 15 Grupp B: God struktur i produktionsområdena, svagare i övriga regioner (t. ex. F. ES. IT. B) Stora skillnader mellan nationella och regionala strukturer finns i Frankrike, Belgien, Spanien och Italien där grisproduktionen är koncentrerad till ett fåtal regioner. På nationell nivå hör dessa medlemsstater till gruppen medelstora eller små anläggningar men på regional nivå har de viktiga grisregionerna en ganska god struktur. De ledande regionerna är följande: I Frankrike: Bretagne (510 grisar per anläggning) Emilia Romagna (365) I Italien: Lombardia (297) Aragön (258) C. Valenciana (400) Vlaams Gewest (533) I Spanien: I Belgien: Grupp C: Generellt svag struktur (t. ex. P. GR) I Portugal och Grekland är produktionen inte specialiserad. Den genomsnittliga besättningsstorleken i alla regioner är lägre än 80 grisar per anläggning och de strukturella skillnaderna mellan regionerna är små. 14 Se tabell 13 i bilagan. Uppgifter från "EUROFARM"-undersökningen, ej direkt jämförbara med strukturuppgifterna för medlemsstaterna. Fullständiga uppgifter för regionerna saknas for DK, IRL, MJX, A, SV och SF. 15 Den regionala nivån ar i delta sammanhang ami (NUTS 111 nivån) varför de inte framträder i tabell 13. De regionala uppgifterna har erhållits från Danmark Statistik (juni). Analysen har genomförts av Kommissionen. 19 Grupp D: Skiftande struktur (Tyskland) Vad beträffar Tyskland är det svårt att jämföra utvecklingen under senare år på grund av de i de östtyska delstaterna. År 1993 var den genomsnittliga stora anläggningarna besättningsstorleken 106 grisar, men strukturerna skiljer sig åt mellan de nya och gamla delstaterna. Trots en avsevärd minskning av antalet grisar i östra Tyskland varierar den genomsnittliga besättningsstorleken mellan 228 och 693 grisar. I de gamla delstaterna är anläggningarna mycket mindre. Till och med i produktionsområdena Nordrhein-Westfalen och Niedersachsen, där produktionen är koncentrerad till vissa områden, är det genomsnittliga antalet grisar per anläggning bara 176. I Schleswig-Holstein är strukturen relativt god med 268 grisar per anläggning. I de andra gamla delstaterna finns det strukturella brister då den genomsnittliga besättningsstorleken varierar mellan 38 (i Hessen) och 54 (i Baden-Wurttemberg) grisar per anläggning. 3. 3. Miljöaspekter I vissa av Europeiska unionens regioner har koncentrationerna av grisbesättningar mycket negativa effekter på miljön. Dessa effekter uppstår när man lagrar gödsel eller sprider det på jordbruksmark. Följden kan bli övergödning genom fosfor- och kväveförluster, vilket bidrar till nitratföroreningar i sötvattendrag. Detta äventyrar kvaliteten på det vatten som används för dricksvatten och som därför måste renas. Dessutom kan ammoniakutsläppen orsaka försurning. Även om grisarna inte är den enda bidragande faktorn i detta sammanhang, är deras bidrag mycket betydande. På vissa platser har man försökt att minska gödselframställningens miljöeffekter genom bearbetning, som ibland sker i stor skala. Dessa åtgärder, som inte är förenliga med principen om att förebygga vid källan, är oftast inte kommersiellt gångbara och kräver avsevärda offentliga subventioner. Det främsta exemplet på gemenskapsåtgärder mot miljöeffekterna av intensiv djurproduktion är nitratdirektivet (91/676/EEG), enligt vilket varje medlemsstat måste ange de jordbruksområden i landet som bidrar till nitratföroreningar i vattnet. I dessa områden måste varje medlemsstat se till att vissa stränga bestämmelser införs för lagring och spridning av gödningsämnen på jordbruksmark, i synnerhet av stallgödsel. Utöver kravet på balans mellan gödselspridning och växternas behov begränsas spridningen av stallgödsel till 170 kg N per hektar och år från och med år 2003. Detta direktiv har ännu inte genomförts till fullo i de flesta medlemsstater (för mer uppgifter, se KOM (97) 473 och KOM (98) 16 slutig) trots att tidsfristerna för de flesta åtgärder redan har löpt ut. Länder med särskilt höga besättningstal, exempelvis Nederländerna, Belgien och Italien, utmärker sig i detta avseende. Andra gemenskapsåtgärder som påverkar sektorn är direktiven om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (96/61/EEG), om bedömning av inverkan på miljön (85/337/EEG) och alla eventuella framtida direktiv som följer försurningsmeddelandet om Gemenskapens strategi för att bekämpa försurningen (KOM(97)88 slutlig). EUs policy måste också vara i linje med resultaten från Kyoto-konferensen om klimatförändringar, särskilt vad gäller minskningar av utsläppen av metan. - 20 - Det effektivaste att minska djurkoncentrationen i vissa delar av gemenskapen. Man har redan insett detta i flera regioner i gemenskapen, exempelvis i Nederländerna och Flandern i Belgien. att minimera grissektorns miljöeffekter sättet är Att inte reducera koncentrationen och att inte komma till rätta med miljöproblemen kopplade till grisproduktionen leder till mindre kostnader för sektorn. De kostnaderna som är kopplade till dessa insatser måste då bäras av samhället. En sådan externalisering av de verkliga kostnaderna tillåter sektorn att vara konkurrenskraftig. I texten nedan om besättningstäthet visas hur områden med särskilda problem kan identifieras. Besättningstäthet Antal djurenheter per hektar kan användas som en indikator på påfrestningarna på miljön16. Dessa siffror ger dock inte nödvändigtvis en rättvisande bild av miljöproblemen eftersom de inte beaktar områdenas individuella miljöförhållanden (exempelvis med avseende på klimat och geologi), mineralförluster eller följder av bruket av kemiska gödningsmedel. Dessutom omfattar dessa siffror hela regioner - och några av dem är mycket stora - vilket effektivt döljer mindre problemområden. Nedan anges fler exempel på de möjligheter som detta verktyg erbjuder. 1,4 djurenhet per hektar är grovt sett en ekologiskt hållbar nivå (utom i vissa områden som är särskilt känsliga). Åtta europeiska länder överskrider denna nivå när enbart nötkreatur och grisar räknas ( to utan att fjäderfä, får, getter och hästdjur räknas). - I Nederländerna (alla regioner): Zuid (5,42), Oost (3,62), West (1,39) och Noord (1,57). - I Belgien: Vlaanderen(4,03) och Wallonie (1,49). - I Italien: Lombardia (1,88). - I Tyskland: Nordrhein-Westfalen (1,49). Lägger man till siffrorna för fjäderfä, får, getter och hästdjur (som inte är inkluderade i följande siffror, se också tabell 14) blir det uppenbart att det finns ytterligare potentiella problemområden (1,39), (1,27), Madeira/Portugal Luxemburg (1,27), North West/Förenade kungariket (1,24), Danmark (1,22), Schleswig- Holstein/Tyskland (1,16), Nordirland/Förenade kungariket (1,13), Bayern/Tyskland (1,12) och Ouest/Frankrike (1,11). (1,25), Niedersachsen/Tyskland i gemenskapen. Detta gäller till exempel Galicia/Spanien (1,14), Açores/Portugal Om man jämför siffrorna för besättningstäthet med utvecklingen för antalet grisar mellan 1989 och 1993/94 (tabell 14, sista kolumnen) framgår det att antalen stigit avsevärt i 16 Se tabell 14 i bilagan. Siffrorna för vissa nya medlemsstater är ofullständiga. Vissa markanvändningssiffror kunde kompletteras endast med uppgifter från andra ElJROSTAT-undersölcningar och från nationella myndigheter och därför är det möjligt att uppgifterna inte överensstämmer. För en korrekt analys av den lokala föroreningen skulle man behöva statistiska uppgifter om det totala antalet djurenheter (nötkreatur, grisar, tar, getter, hästdjur) och om jordbruksområden på regional och lokal nivå (åtminstone NUTS-III). Eftersom uppgifterna från ElJROSTAT bara är på NUTS-II-nivå och ibland ofullständiga är siffrorna i tabell 14 begränsade till nötkreatur och grisar. - 21 - Om man jämför siffrorna för besättningstäthet med utvecklingen för antalet grisar mellan 1989 och 1993/94 (tabell 14, sista kolumnen) framgår det att antalen stigit avsevärt i Flandern i Belgien (23,3 %), Södra Nederländerna (6,2 %), och Lombardia (2,9 %). I andra "problemregioner" sjönk antalet grisar: Nordrhein-Westfalen (-7,4 %), Norra Nederländerna (-8,4 %), Östra Nederländerna (-6,0 %), Västra Nederländerna (-16,7 %) och Wallonie (-9,0 %). Medan nationella och regionala siffror om besättningstäthet visar på omfattningen av möjliga problem, kan siffrorna vad gäller enskilda anläggningar vara extremt höga eftersom grisproduktionen ofta sker på anläggningar med begränsad landareal. På dessa anläggningar är risken för föroreningsproblem betydligt högre (dock det ska noteras att miljöpåverkan av intensiv produktion också beror på de åtgärder som har vidtagits av producenterna för att motverka utlakning och inte endast på denna areal). 3. 4 Djurhälsoaspekter 3. 4. 1. Sjukdomshckumpning Tillgång till världsmarknaden för levande grisar, färskt griskött och vissa grisköttsprodukter förutsätter att området där grispopulationen finns har hög hälsostatus. Samma villkor gäller transport av levande grisar och griskött inom olika regioner i Europeiska unionen. Internationellt sett betyder hög hälsostatus frånvaro av de smittsamma sjukdomar som kallas "sjukdomar i lista A" från Internationella byrån för bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar (OIE). Denna förteckning innefattar följande fem sjukdomar som kan drabba grisar: Afrikansk svinpest, klassisk svinpest, mul- och klövsjuka, vesikulär svinsjuka och vesikulär s to m at it. I de flesta medlemsstater har några fall av dessa sjukdomar inte konstaterats på flera år, men om man betraktar Europeiska unionens grispopulation som en enhet, återstår vissa problem ännu att lösa. Afrikansk svinpest är endemisk i vissa områden på Sardinien, klassisk svinpest är endemisk i vildsvinspopulationen i vissa delar av Tyskland, Italien och i några delar Frankrike, vesikulär svinsjuka konstateras då och då hos grisar i södra Italien och sedan 1992 har mul- och klövsjuka spridit sig hit från utlandet (1993, 1994 och 1996). Av de sjukdomar som nämns här ovanför har den klassiska svinpesten orsakat de största problemen för lantbruket och avbrott i handeln. Under perioden 1994-1997 har sjukdomen funnits bland grisar i sex medlemsstater. Antalet fall som rapporterats av medlemsstaterna framgår av följande tabell: Medlemsstat Antal rapporterade Tall klassisk svinpest 1994 1995 1996 1997 Österrike Belgien Tyskland Italien Spanien Nederländerna 0 48 117 24 0 0 1 0 4 49 0 0 0 8 46 55 73 424 1 0 54 42 0 0 -22 Som ett resultat av de beskrivna fallen av klassisk svinpest har Gemenskapen avsatt finansiellt stöd till Medlemsstater (se avsnitt 2. 2 och 3. 4) och Kommissionen har antagit ett antal beslut som täcker speciella skyddsåtgärder vad gäller transporter av grisar. De åtgärder som antagits för att bekämpa ovan nämnda virussjukdomar innefattar utslaktning av infekterade anläggningar och anläggningar som varit i kontakt med sjukdomen, samt införande av rörelserestriktioner för griskött och grisar för att undvika att sjukdomen sprids. Systematiska vaccinationer får inte genomföras men enligt gemenskapens lagstiftning får man ta till nödvaccinationer. Dessa åtgärder har i stort sett varit framgångsrika i de flesta medlemsstater. Det står klart att framgången i hög grad beror på att lokala och nationella myndigheter snabbt och effektivt vidtar bekämpnings- och utrotningsåtgärder och på åtgärder som grisproducenter infört för att förhindra att sjukdomar sprids till anläggningarna. Under senare år har problem vid bekämpningen av "sjukdomar i lista A", i synnerhet av klassisk svinpest, uppstått i områden med en hög gristäthet. försvårar en snabb utrotning av virussjukdomar. Oupptäckt virusreplikation Man har alltid insett att det i gristäta områden finns en mångfald av potentiella riskfaktorer som i besättningar som har direkt eller indirekt kontakt med smittade besättningar kan leda till att viruset sprids ytterligare och att nya fall konstateras inom eller utanför skyddsområdena. Bekämpningsåtgärder som är mycket effektiva i områden med låg täthet kanske inte är tillräckliga på grund av brist på resurser för att leda bekämpningen av sjukdomar. Inom en kort tidsperiod kan det bli extremt svårt att vidta effektiva åtgärder mot replikation och överföring av virus, vilket kan resultera i en långvarig epidemi. Möjligheterna till effektiv sjukdomsbekämpning i ovan nämnda gristäta områden kommer antagligen att försvagas om inte hela frågan om besättningstäthet tas upp. De problem inom grissektorn som belyses berör i viss mån bekämpningen av fjäderfä- och nötkreaturssjukdomar i gemenskapen. i vissa områden fortsatta koncentrationen Det måste understrykas att de viktigaste regionala trenderna som nämndes i avsnitt 3. 1. 2, t ex den stora grispopulationer och återlokaliseringen av produktionen till viktiga marknader, kan i framtiden resultera i nya problem med djurhälsa. till regioner med redan När rådet beslöt att stödja den icke-vaccinationsprincip som kommissionen föreslog för bekämpning av mul- och klövsjuka och klassisk svinpest tog den, på grundval av kostnads- intäktsanalyser, hänsyn till att denna princip hade visat sig vara klart säkrare och billigare än vaccination. Denna princip uppfyller dessutom de dubbla målen att säkerställa en hög hälsonivå och fri rörlighet för djurprodukter och djur. Det är emellertid uppenbart att det i resultaten från de kostnads-intäktsanalyser som gjordes på 1970- och 1980-talet inte tas hänsyn till utvecklingen under 1990-talet vad beträffar intensifierad grisproduktion med stora koncentrationer av grisar i relativt små områden, ändrade handelsförhållanden och veterinärmedicinska framsteg. Det finns ett behov av att uppdatera dessa analyser. -23 På grund av det senaste utbrottet av klassisk svinpest och framstegen vad gäller användandet av bioteknik, har Kommissionen också uppmärksammat problemet med användandet av märkvaccin som kan finnas tillgängligt inom en nära framtid. Efter en begäran från Kommissionen, har den Vetenskapliga Veterinärkommitten nyligen avgett ett utlåtande i detta ärende. Kommittén identifierade begränsningarna av den ekonomiska skadan på grisindustrin och minskningen av kraven på massiv slakt på osmittade anläggningar som de huvudsakliga förväntade fördelarna med användandet av märkvaccin. Användandet av märkvaccin skall alltid vara begränsat till nödsituationer efter ett utbrott av en sjukdom. Kommittén har också identifierat ett antal nackdelar och har öppna frågor där svaren inte kan ges förrän mer vetenskaplig kunskap är tillgänglig om dessa nya hjälpmedel. En försiktig ansats tycks vara nödvändig i detta ärende för att undvika negativa effekter på handeln inom EU och med tredje land, särskilt till dess att ett avtal nåtts om kriterierna för användningen av ytterligare instrument i nödsituationer. Kommissionen är i ett slutligt skede av planerandet av ett storskaligt laboratorieförsök med det specifika syftet att utvärdera möjligheten att effektivisera användandet av ett märkvaccin i nödsituationer och de eventuella negativa konsekvenserna av detta i händelse av att sjukdomen har drabbat en icke helt i mun grispopulation. De möjliga problem som har samband med känsligheten och specifiteten av detta begränsade försök samt det tänkbara scenariot av användandet av märkvaccinet kommer också att utredas. Försöket planeras att påbörjas så snart som möjligt, företrädesvis under senare delen av hösten 1998. 3. 4. 2. Djurhälsoproblem i besättningstäta områden I syfte att klarlägga problemen under 1993 och 1994 vid bekämpningen av smittsamma sjukdomar i besättningstäta från Vetenskapliga veterinärkommittén om följande tre frågor: områden begärde kommissionen ett yttrande 1995 1) Undersöka metoder för att identifiera besättningstäta områden i gemenskapen som områden där det finns en sårskild risk för stora epidemier bland grisar, boskap och blandade populationer av grisar och boskap. 2) Om möjligt föreslå kriterier lör klassindelning av besätlningstäta områden. 3) Utarbeta åtgärder för att förebygga och bekämpa smittsamma sjukdomar i besättningstäta områden. Vetenskapliga veterinärkommittén drog i sin rapport slutsatsen att de geografiska referensenheterna i EU. s nuvarande uppgiftskälla (dvs EUROSTAT) är för stora för att utgöra en grund för identifiering av besättningstäta områden. Mindre referensenheter är önskvärda och geografiska koordinater för enskilda besättningsanläggningar bör göras tillgängliga. Det främsta kriteriet för identifiering av ett besättningstätt område är besättningstäthet, vilket kan uttryckas som antal djurenheter per km2. För en beräkning av antalet djurenheter per km" krävs det särskilda uppgifter om de främsta arterna (t ex grisar per km") och omräkningstabeller för beräkning av djurenheter beträffande de olika djurarterna. Kommittén lade också fram lovande idéer om kriterier för att bedöma hur stor risken är i täta områden, bl a GINI-index (statistiskt mått för koncentration som visar graden av jämnhet i en spridning) för att mäta fördelningen av storleken på besättningarna och "närmsta-granne-index" (NNI) för att uttrycka fördelningen av avstånd mellan besättningsanläggningar. Dessutom har kommittén i sin rapport gjort en lista över behovet av ytterligare forskning. Det är ytterst viktigt att denna forskning blir av. Jämte forskning i ämnet bör man överväga att vidta vissa åtgärder för att förebygga och bekämpa sjukdomar. 3. 4. 3. Åtgärder för förbättrad sjukdsomsbekämpning Ett antal åtgärder för att förebygga eller minska spridningen av "sjukdomar i A-listan" och andra sjukdomar som har betydelse för grisproducenter är erkända men har ännu inte vidtagits i hela gemenskapen. Följande åtgärder bör man överväga att vidta i framtiden: - 24 - 1. Ökad sjukdomsmedvetenhet • • Information om överföring av smittsamma sjukdomar till: - grisproducenter; - personer som handlar med grisar och griskött; - allmänheten. Väl fungerande kontakter mellan grisproducenter och veterinärväsende. Register över sjukdomsfall på anläggningarna. 2. Förbättrad sjukdomsberedskap Beredskapsplaner skall finnas tillgängliga och vara inövade och klara att sätta i verket när som helst på: - nationell nivå; - regional nivå, - lokal nivå. • Utveckling ett sjukdomsbekämpning. av geografiskt informationssystem för djurhälsovård och 3. Bättre skyddsåtgärder på anläggningarna Drift av slutna anläggningar (integrerade företag) Förbud mot att ge köksavfall som foder eller krav på att köksavfall avsett för grismat skall värmebehandlas endast där det inte finns grisar. Inrättningar för isolering av nyinköpta grisar, endast inköp från ett begränsat antal leverantörer. Last- och lossningsbrygga för grisar Lagringsutrymmen för foder som är tillgängliga utan att lastbilar med foder kommer in på anläggningens område Minsta tillåtna avstånd till grannanläggning där man uppföder grisar Överenskomna regler för sjukdomsskydd skall tillämpas av anläggningens personal. Gemenskapens regler för identifiering av djur skall oupphörligen följas. Ett minsta utrymme per djur ska respekteras som ett villkor för stöd. 4. Skyddsåtgärder vid transpoit av grisar eller 21-dagarsregeln. Transport av grisar från en anläggning är ej tillåten förrän 21 dagar efter det att någon gris senast har anlänt till denna anläggning. Grisar som transporteras direkt till slakt kan utgöra undantag från denna allmänna regel. Man bör upphöra med av marknads- och uppsamlingscentraler och gynna transport av grisar direkt från den levererande till den mottagande anläggningen. Produktionsgrisar och slaktsvin bör transporteras endast regionalt. Endast genetiskt värdefulla djur bör transporteras långa sträckor. Djurtransportfordon skall rengöras och desinficeras på platser som kontrolleras officiellt. Gemenskapens regler för förhandsavisering av transport och certifiering skall oupphörligen följas. trappa ned användningen - 9S 5. Finansiering av sjukdomsutrotning • Upprättande av en försäkringsordning för nödsituationer vilken grisuppfödare bidrar till. • Offentlig ekonomisk hjälp vid epidemier skall vara avhängig av omedelbar anmälan vid misstanke om sjukdom och att ett effektivt genomförande skett av bestämmelserna i Gemenskapens lagar om utrotning av sjukdomar inklusive bestämmelserna i Rådets beslut 90/424/EEC om utgifter inom det veterinära området. 3. 4. 4. Utgifter för bekämpning av djursjukdomar I rådets beslut 90/424/EEG upprättas föreskrifter om en fond för veterinära utgifter. Enligt detta beslut kan medlemsstaterna få ekonomiskt bidrag från gemenskapen för att utrota ett antal sjukdomar som har ekonomisk betydelse för handeln. Medlemsstaterna ersätts vanligtvis med upp till 50 % av deras kostnader i samband med slakt samt rengöring och desinfektion eller destruktion av nedsmittad utrustning. Enligt samma beslut kan ekonomiskt bidrag ges för att täcka utgifter för nationella program för bekämpning och kontroll av sjukdomar, drift av sjukdomsreferenslaboratorier i gemenskapen och åtgärder för att stärka den veterinära infrastrukturen. Gemenskapens finansiella bidrag som ställts till förfogande för medlemsstaterna för kontroll av grisssjukdomar är beräknat att öka exceptionellt under 1997 (se nedan). Utgifter för bekämpning av grissjukdomar (miljoner ecu) Typ av verksamhet EU 12 1994 EU 15 1995 EU 15 1996 Nödfond Utrotnings- och kontrollprogram Totalt 28,1 1,5 29,6 10,7 3,2 13,9 0,8 3,4 4,0 Detta är för närvarande föremål för diskussion i Europaparlamentet 3. 5 Djurskydd EU 15 1997 Prognos 173,0 6,0 179,0 För Europeiska kommissionen har djurskydd hög prioritet. Gemenskapen har lagstiftning på detta område sedan 1974. I inledningen till gemenskapens första lagstiftning för djurskydd framlades följande två grundläggande anledningar till att lagstifta i frågan: • Skillnader i nationell lagstiftning för djurskydd har en direkt inverkan på hur den gemensamma marknaden fungerar. • Gemenskapen bör vidta åtgärder i syfte att generellt sett undvika alla former av grymhet mot djur. Detta område kan delas in i följande tre breda ansvarsområden: • Uppfödningsrutiner • Djurtransport • Slakt - 2 6- Gemenskapens nuvarande lagstiftning på detta område håller för närvarande på att förbättras och ändras för att hänsyn skall kunna tas till skiftande politiska prioriteringar och vetenskapliga framsteg. I slutet av 1991 antog rådet ett direktiv om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (rådets direktiv 91/630/EEG). Direktivet gäller alla grisar som hålls för uppfödning och gödning. Föreskrifter om det fria golvutrymme som är tillgängligt för avvanda grisar eller avels- eller slaktsvin som föds upp i lösdrift har fastställts för alla anläggningar som är nybyggda eller ombyggda eller som tagits i bruk för den första tidsperioden från och med den 1 januari 1994. En minsta tillåtna yta per gris, som beror på grisens vikt, har fastställts. Från och med den 1 januari 1998 måste alla anläggningar uppfylla dessa krav. Dessutom förbjöd man den 31 december 1995 generellt att suggor och galtar tjudras. Om en anläggning är byggd före det datumet får den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten, efter att ha genomfört en inspektion, emellertid tillåta att det befintliga systemet på en anläggning behålls, men under inga omständigheter längre än till den 31 december 2005. Fogad till direktivet, som en integrerad del av det, finns en bilaga som innehåller föreskrifter om utrymmen, skötsel, utfodring och vattning samt föreskrifter för åtskilliga gristyper, såsom galtar, gyltor, suggor och smågrisar. Enligt artikel 6 i direktivet skall kommissionen till rådet inlämna en rapport, som sammanställts på grundval av ett yttrande från Vetenskapliga veterinärkommittén, om intensiva uppfödningssystem som uppfyller kraven på djurskydd för grisar. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt djurskyddet för suggor som föds upp i varierande grad av fångenskap och i grupper. Kommissionen har begärt att Vetenskapliga veterinärkommittén sammanställer denna vetenskapliga rapport. Kommittén presenterade denna rapport för Kommissionen den 30. 9. 1997. Kommissionen har för avsikt att vid ett senare tillfälle presentera sin rapport tillsammans med lämpliga förslag för Rådet. 4. STRUKTURÅTGÄRDER 4. 1. Investeringsstöd för jordbruksföretag Syftet med de investeringsstöd som föreskrivs i förordning (EG) nr 950/97 (f. d. 2328/91) är att hjälpa enskilda företag eller samverkande företag att modernisera sina anläggningar och stärka deras konkurrenskraft. Förbättringar i de sanitära förhållandena, djurens välbefinnande och miljövård är också stödberättigat. Stödet får inte leda till ökade produktionsöverskott. Industriella investeringar i större skala än enskilda jordbruksföretag, som inte omfattas av denna förordning, kan dock undantagsvis användas i de operativa programmen enligt mål 1, 5b och 6 i detta syfte. Inom ramen för det samlade programplaneringsdokumentet för mål 5b 27 i Nederländerna och Belgien föreskrivs till exempel behandling utanför anläggningarna av flytgödsel från grisar. Bestämmelserna gemenskapsåtgärder som omfattas av mål 5a och kan alltså tillämpas i hela unionen i förordning (EG) nr 950/97 överensstämmer med de övergripande 4. 2. Investeringsstöd för uppfödning av grisar För att undvika problem på marknaden för griskött föreskrivs det i förordningen särskilda bestämmelser när det gäller stöd för uppfödning av grisar. Utveckling av stödet till grisköttssektorn År 1972 infördes bestämmelser om stöd för utökande av produktionskapacitet för en bidragsberättigande investeringsvolym på 40 000 ecu per anläggning. År 1981 ersattes denna ordning av nya bestämmelser som begränsar stödet till antalet subventionerade grisplatser per anläggning. Det maximala antalet bidragsberättigande platser minskades successivt från 500 platser år 1981 till 300 platser år 1988. Genom förordning (EEG) nr 2328/91 förbjöds sedan allt stöd som skulle leda till fler grisplatser från och med den 1 januari 1991. Den aktuella situationen Enligt förordning nr 950/97 är det möjligt att bevilja stöd för uppfödning av grisar om detta inte leder till en ökad produktionskapacitet. Stödet är främst avsett för miljöskydd, djurskydd och förbättring av anläggningarnas hygieniska förhållanden. Särskilda villkor skall uppfyllas. "Foderklausulen" är den största restriktionen eftersom den utesluter intensiva anläggningar från stödordningen. Enligt denna klausul skall nämligen varje bidragstagare förfoga över tillräckligt stor utnyttjad jordbruksareal för att själv kunna producera minst 35 % av grisarnas foder. Kommissionen får tillåta en medlemsstat att göra undantag från detta villkor i undantagsfall och endast för investeringar som syftar till minskade utsläpp av gödsel och bortskaffande av flytgödsel från befintliga anläggningar (förordning (EG)nr 950/97, art. 6(4)). År 1995 ansökte Nederländerna om undantag för att ge stöd till investeringar för att minska ammoniakutsläppen från intensiva uppfödningsanläggningar för grisar. Kommissionen avslog ansökan eftersom det inte gick att utesluta att stöd till intensivuppfödning skulle försvåra genomförandet av kvävedirektivet. Nederländerna drog därför tillbaka sin ansökan. Möjligheten att göra undantag från foderklausulen har hittills bara utnyttjats en gång. En ansökan om undantag som Tyskland lämnade in godkändes av kommissionen den 18 september 1996 (C (96) 2134, se bilagan). 4. 3. Stöd under en övergångsperiod för uppfödning av grisar Särskilda åtgärder för de nya tyska delstaterna Övergångsbestämmelser tillämpliga till och med den 31 december 1996 antogs genom artikel 38 i förordning (EEG) nr 2328/91. Stöd för byggande av grisplatser beviljades i samband med omstrukturering av kollektiva jordbruk och skapande av nya familjejordbruk, och på villkor att antalet grisplatser i alla nya och omstrukturerade anläggningar inte överskred - 2 X- antalet grisplatser som tidigare fanns i de gamla anläggningarna. Övergångsbestämmelserna förlängdes inte efter den 31 december 1996. De strukturproblem som fortfarande finns i de nya delstaterna skulle kunna lösas genom att den ordinarie ordningen i förordning 950/97 tillämpas. Stöd under en övergångsperiod till de nya medlemsstaterna (Österrike och Finland) Genom anslutningsakten beviljades tillfälliga stöd för investeringar för uppfödning av grisar på villkor att stöden inte leder till en ökad total kapacitet och att de beviljas inom ramen för de individuella taken. Dessa stöd kan inte samfinansieras och skall upphöra den 31 december 1999. Österrike De officiella österrikiska beräkningarna av antalet grisar är en måttstock på den totala produktionskapaciteten. En utökad grispopulation skulle leda till att stödordningen upphör. Retroaktiva krav på att redan beviljade stöd skall återbetalas är inte planerade. De individuella begränsningarna lag ("Viehwirtschaftsgesetz") och har godkänts genom beslut av kommissionen (C (95) 634, 8. 9. 1995). i en nationell anläggning för varje regleras Finland De individuella begränsningarna per anläggning har godkänts av kommissionen (C (96) 733, 19. 4. 1996). 4. 4. Utökat stöd enligt förordning 950/97 Vid rådets diskussioner i november 1994 om ändring av förordning 2328/91i7 föreslog vissa medlemsstater att den nuvarande stödordningen för grisar bör byggas ut. De hävdade att stöd lor utökad produktionskapacitet på anläggningsnivå bör vara möjligt mot bakgrund av de strukturella bristerna på marknaden för griskött i vissa regioner. Grisproducenternas ekonomiska situation och den känsliga marknaden för griskött innebär emellertid att följande restriktioner bör gälla: till specifika områden där behovet av Stödet bör begränsas produktionsstrukturer kan djurhälsoaspekter. Tillämpningen av stödordningen och den utökade produktionskapaciteten på enskilda anläggningar bör inte öka regionens totala grisproduktion. Den berörda regionens miljö- och djurhälsosituation bör undersökas noggrant. förbättrade för miljöskydds-, hygien-, och styrkas och även Dessa förslag och problem som kan uppstå vid genomförandet av dem behandlas i följande avsnitt. En utökad stödordning för grisar skulle kräva en ändring av rådets förordning 950/97. En sådan ordning skulle kunna tillämpas i undantagsfall, precis som klausulen om 35 % foder. Särskilda bestämmelser för att avgränsa regioner, för att anläggningarna skall iaktta ' ' Nuvarande förordning 950/97 - 29 - miljölagstiftningen samt för fastställande och kontroll av taken för produktionskapaciteten skulle behöva föreskrivas i förordningen. 4. 4. 1. Regioners rätt till stöd Avgränsning av områden Möjligheten att bevilja investeringsstöd till grisuppfödare måste begränsas till de regioner som kan uppvisa ett särskilt behov av strukturförbättringar. Som redan nämnts i kapitel III fortgår koncentreringen i vissa redan produktionsintensiva områden, vilket leder till ökande problem med spridning och bortskaffande av gödsel. Denna utveckling bör inte stödjas genom stödordningar. Å andra sidan har mindre produktionsintensiva regioner med otillräckliga strukturer ofta ett minskat antal djur och en minskad produktionsandel. I dessa regioner vore det berättigat med en stödordning för att behålla den befintliga produktionskapaciteten. "Bidragsberättigade" regioner kan definieras utifrån den faktiska produktionssituationen på lokal nivå i respektive region. Som framgår av kapitel III kan produktionsstrukturen variera enormt inom de olika NUTS Il-regionerna, som därför inte är en lämplig skala för regioners rätt till stöd. Behovet av strukturförbättringar bör styrkas på minst NUTS III-nivå eller till och med på lägre nivå (små utvalda områden). Miljö- och djurhälsokrav De miljömässiga effekterna av en stödordning måste kontrolleras mycket noggrant. Det måste framhållas att miljölagstiftningens normer för nedsmutsning från djuranläggningar håller på att skärpas och att den tillgängliga jordbruksarealen kommer att bli en flaskhals för produktionen i intensiva uppfödningsregioner. Detta leder till att exkrementerna från djuren måste transporteras bort från regionen, lagras i storskaliga avfallshanteringsanläggningar eller med kostnadskrävande metoder bearbetas från medlemsstaterna om gemenskapsstöd till storskalig bearbetning av gödsel vittnar om hur allvarliga miljöproblemen är i vissa produktionsområden. Om inte stränga bestämmelser för att minska tätheten införs är det risk att dessa problem kvarstår trots eventuell storskalig bearbetning. till säljbara produkter. Ansökningar När en ordning för investeringsstöd tillämpas regionalt får det inte leda till att miljö- och djurhälsosituationen i regionen förvärras ytterligare, och gällande bestämmelser samt lagstiftning som snart skall införas måste iakttas. Regioner med ett produktionsöverskott av gödsel kan inte beviljas bidrag. Avgränsningen av bidragsberättigade regioner bör därför följa de villkor som beskrivs i stycket ovan, inte bara av ekonomiska utan även av miljömässiga skäl. Om intensiva två stora områden väljs ut döljs miljöproblemen eftersom den djurproduktionen ofta är mycket lokalt koncentrerad. Produktionskapacitet En regions produktionskapacitet kan definieras på två sätt: 30 a) Den kan antingen definieras indirekt, utifrån antalet hållna grisar (på grundval av befintliga officiella djurräkningsregister). I or alt undvika säsongsvariationer kan det produktionstak som skall gälla när en stödordning tillämpas i en region avse en referensperiod, till exempel genomsnittet av tre årliga räkningar i den regionen. De följande årens djurräkningar skulle sedan visa om taket har iakttagits. Nackdelen med denna metod är att det blir omöjligt att skilja mellan produktionsökningar som skett på grund av stödordningen och de som skett av andra skäl. En produktionsökning skulle medföra att stödordningen upphör att gälla, eftersom grundkraven i stödordningen därmed inte uppfylls. Möjligheten att stödordningen kan upphöra från ett år till ett annat skulle orsaka problem i fråga om administration och budgetutarbetning, och även för jordbrukare som är intresserade av att investera med hjälp av stödordningen. b) Den kan också definieras direkt, genom att antalet grisplatser räknas (på grundval av register som skall upprättas). En mer tillförlitlig metod skulle begränsa det investeringsstöd som en anläggning beviljas för att bygga ytterligare grisplatser till det antal platser som har dragits in någon annanstans. Detta tillvägagångssätt skulle dock kräva en enorm administration eftersom medlemsstaterna skulle la införa en särskild undersökning av produktionskapaciteten som skulle behöva kontrolleras och uppdateras regelbundet. Dock kan man inte ens med denna metod helt och hållet utesluta en eventuell regional produktionsökning som beror på att jordbrukare som utökar sin kapacitet utan offentligt stöd inte ingår i ovannämnda undersökning eller kontroll. 4. 4. 2. Anläggningars rätt till stöd Med utgångspunkt från det ovanstående skulle jordbruksföretag som är berättigade till investeringsstöd vara tvungna att styrka följande: Sitt ekonomiska behov av strukturförbättringar, vilket är ett villkor som redan måste uppfyllas genom att en förbättringsplan inlämnas i -enlighet med artikel 5 i förordning 950/97. Att gällande miljölagstiftning iakttas och alt det finns en gödselplan samt tillräckliga jordbruksarealer för att sprida all gödsel utan att detta medför föroreningsproblem eller en alternativ lösning som har samma effekt ur miljöskyddshänsende. Att man iakttar de enskilda produktionstak som fastställs av varje medlemsstat (såsom är fallet i Österrike och Finland enligt avsnitt 4. 3 ovan). Att antalet nybyggda grisplatser inte är större än det antal platser som dragits in på andra anläggningar. Alt ett minsta utrymme per djur respekteras sä att god hälsostandard säkerställs i intensiva, men också i mindre intensiva anläggningar 5. SAMMANFATTNING 5. 1. Marknaden Det förekom stora variationer inom EU:s sektor för griskött mellan 1993 och sommaren 1997. Till skillnad från 1993 och 1994, som kännetecknades av en svår kris inom sektorn på grund av en för stor ökning av antalet grisbesättningar, rådde det 1995 återigen god balans mellan utbud och efterfrågan, och tillämpningen från den 1 juli 1995 av WTO:s exportåtgärder har inte inverkat negativt på marknaden. I stort sett var 1996 ett bra år trots att priserna steg uppseendeväckande under våren för ätt sjunka successivt under hösten. Den gynnsamma situationen 1996, i synnerhet orsakat av en stor efterfrågan på griskött på grund av BSE-krisen, ledde till en ökning av antalet grisar. Därför förväntades en ökad produktion under 1997. Denna uppgång inträffade dock inte. I stället sjönk tillgången på griskött kraftigt på marknaden under första halvåret 1997, på grund av de särskilda åtgärderna till stöd för marknaden, i synnerhet i Nederländerna och Spanien, vilka medförde mycket höga priser. Som ett resultat ökade antalet grisar kraftigt under 1997, vilket beräkningarna för augusti 1997 visar. En ny produktionsökning, som eventuellt uppmuntras av nationella strukturstöd och /eller strukturstöd från gemenskapen, skulle kunna leda till en ny obalans på marknaden, med alla de skadliga effekter som man noterat vid tidigare kriser. Eftersom produktionen av griskött inom EU förväntas öka under 1998, förmodas det att den Gemensamma Marknadens priser under 1998 kommer att vara på en betydligt lägre nivå än under 1997. Minskningen kommer dock endast att innebära en återgång till en mer normal prisnivå. Kommissionen kan bidra till att mildra effekterna av tillfälliga produktionsökningar genom att vid behov antingen föreskriva stödåtgärder för privat lagring eller uppmuntra export. Den kan dock inte skydda sektorn mot effekterna av en permanent produktionsökning som är mycket större än efterfrågeökningen. Det vore oklokt att anta att det existerar några obegränsade yttre marknader som ständigt är redo att ta emot hela den export som krävs för att skapa balans på den inre marknaden. Man får inte heller glömma att kommissionen sedan den 1 juli 1995, i enlighet med WTO-avtalen, är förpliktigad att iaktta de kvantitativa och budgetära exporttaken. Ett godkännande av åtgärder som syftar till att öka kapaciteten även i regioner med låg gristäthet kan leda till obalans på den inre marknaden, vilket alltid är riskabelt. Mot bakgrund av att grisköttshandeln inom gemenskapen överstiger 3 miljoner ton, bör det vara möjligt att skapa balans mellan under- och överskottsregioner. 5. 2. Strukturer Som framgår av kapitel 3 har det genomsnittliga antalet grisar per anläggning, som är måttstocken för utvecklingen av anläggningsstrukturerna, ökat i alla medlemsstater utan hjälp av någon stödordning. En jämförelse mellan strukturen på enskilda anläggningar och utvecklingen för djurbesättningar visar att produktionen främst har ökat i länder och regioner med stora anläggningar. 32 Det är inte möjligt att med de statistiska uppgifter som nu finns till hands noggrant och uttömmande granska miljöproblemen. Det är ändå uppenbart att den mycket intensiva produktionen brottas med miljöproblem i samband med bortskaffande av gödsel och utsläpp från anläggningarna. Detta kräver i sin tur alt medlemsstaterna ser till att anläggningarna till fullo iakttar miljölagstiftningen. Dessa regioner är dessutom alltmer sårbara när det gäller sjukdomar som kan orsaka ofantliga förluster. Vad som behövs är inte att man ger offentligt stöd för att skapa produktionskapacitet, utan att man förebygger en ytterligare koncentration inom sektorn och i vissa områden också får en minskning av grispopulationen. Hälsotillståndet för gemenskapens grisar har under de senaste åren försämrats på grund av svårigheten att utrota sjukdomar i områden med hög gristäthet. För att övervinna dessa problem behövs det ytterligare forskning och förbättring av sjukdomskontroller. Vad gäller det senare inkluderar detta åtgärder som ökar medvetenheten om sjukdomar, förbättrad beredskap att bekämpa sjukdomar, bättre skyddsåtgärder på anläggningsnivån, skyddsåtgärder vid transporter av grisar och finansiering av sjukdomsulrotning. Även i regioner där grisarna hålls främst på små eller medelstora anläggningar har antalet grisar per anläggning ökat. 1 vissa regioner ökar till och med del totala antalet grisar, och därför verkar det regionala produktionsökningen med hjälp av gemenskapsstöd. Endast regioner som lappat marknadsandelar på grund av minskad produktion kan få stöd. lämpligt att stärka den inte I kapitel 4. 4. anges de villkor och kriterier som skall fastställas vid en eventuell ändring av förordningen. Det är emellertid klarlagt att risken för en regional produktionsökning inte kan uteslutas helt. Det är svårt att förutse utvecklingen för den uppfödning som inte får stöd eftersom den inte omfattas av något kontrollsystem. Registrering av all regional kapacitet eller fullständig kontroll på alla grisanläggningar förefaller varken vara genomförbar eller motiverad. De befintliga möjligheterna till stöd, vilka beskrivs i kapitel 4, innebär att stor försiktighet måste iakttas när det skapas nya möjligheter till stöd. Det finns dessutom stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller utvecklingen av deras grisproduktion, trots att den nuvarande ramen för gemenskapsstöd innebär att alla omfattas av samma bestämmelser. Man kan sålunda dra slutsatsen att den inverkan som en eventuell stödåtgärd för förbättring av enskilda strukturer kan ha är ganska liten jämfört med effekterna av andra faktorer, såsom graden av organisering och vertikal integrering, bearbetningsföretagens struktur samt marknadsföring. Mot bakgrund av det ovanstående och av den bräckliga balansen på marknaden för griskött är det mycket tveksamt om förordning 950/97 bör ändras för att problemen inom denna sektor i vissa av gemenskapens regioner skall kunna lösas. linje med Agenda 2000 föreslår Kommissionen ett för 1 ramverk landsbygsutvecklingsåtgärder. Detta kommer au möjliggöra att nuvarande åtgärder för investeringsstöd blir integrerade med åtgärder för marknadsföring och bearbetning, miljöskydd och sä vidare. På detta sätt kommer det alt bli möjligt med mer flexibla program, som tar hänsyn till speciella problem inom varje sektor eller region. reviderat legalt J3 Rapport om situationen på marknaden for griskött i europeiska unionen inför en eventuell ändring av strukturåtgärderna inom denna sektor Bilaga sy BILAGA I: BILAGA 1. 2. Grisbesättningarnas utveckling i medlemsstaterna Undantag i Tyskland (Brandenburg) från klausulen om 35 % foder BILAGA II: Tabeller 1 2 3 4 5 6 7 8 9 K) I I 12 13 14 Inhemsk bruttoproduktion ( 1000 ton, slaktvikt), 1990-1995 Export av griskött till tredje land (produktvikt, inkl. fett och slaktbiprodukter, ton), 1993-1996 Import av griskött från tredje land (produktvikt, inkl. fett och slaktbiprodukter, ton), 1993-1996 Importkvoter för griskött, VI/1996-XII/1997 Balansräkning för griskött i EU-15 (1000 ton slaktvikt), nuvarande situation och prognos Totalt antal grisar (1000-tal) i medlemsstaterna och i procent av EU, 1990/1996* Totalt antal slaktsvin (1000-tal) i medlemsstaterna och i procent av EU, 1990/1996* Totalt antal suggor (1000-tal) i medlemsstaterna och i procent av EU, 1990/1996* Totalt antal grisar (1000-tal) i regionerna, 19S9-1993/94/95* Totalt antal slaktsvin (1000-tal) i regionerna, 1989-1993/94/95* Totalt antal suggor (1000-tal) i regionerna, 19S9-1993/94/95* Produktionsanläggningarnas struktur i EU pä nationell nivå, 1987-1991/93/95* Produktionsanläggningarnas regionala struktur i EU, 1989/1993* Antal djurenheter (grisar och nötkreatur) per hektar jordbruksareal, 1993/94* Uppgifter från EUROSTAT. s dataregister, framtagna 15. 5. 1997 - 30. 6. 1997. 3c 1. Grisbesättningarnas utveckling i medlemsstaterna Bilaga 1 Det totala grisbeståndet Det råder stora skillnader mellan medlemsstaterna i fråga om grisbesättningarnas utveckling16 under perioden 1990-1996. Medan antalet grisar minskade markant i Tyskland (-21,75%) och Italien (-8,45%) ökade produktionen i Frankrike (24,6%), Danmark (19,36%) och Belgien (+12,43%). Irland svarade för den största ökningen (133,3%), men då detta endast motsvarar 1,20% av gemenskapens totala produktion påverkar det i någon större omfattning. I Nederländerna ökade antalet grisar något med 3,37 %. inte gemenskapens totala grisbeslånd Denna utveckling har påverkat produktionen och därigenom de största producenternas marknadsposition: Tyskland (24,1 miljoner grisar), Spanien (18,6 miljoner grisar), Frankrike (15,0 miljoner grisar), Nederländerna (14,3 miljoner grisar) och Danmark (11,1 miljoner grisar). Alla utom Tyskland ökade sin andel av EU:s totala grisbestånd. Frankrike ökade sin produktionsandel mest, från 2,54% till 13,50% av EU:s grisbestånd (12 medlemsstater). Därigenom passerade Frankrike Nederländerna (12,85 %) och är nu gemenskapens tredje största producent. Även Danmark (+1,52 %) och Spanien (+2,20 %) stärkte sin ställning inom gemenskapen. I motsats till ovannämnda producenter gick Tyskland tillbaka med 6,37% till 21,75 %. Tyskland förblir den största producenten men den procentuella skillnaden jämfört med den näst största producenten, Spanien, har minskat till 5 %. Den stora minskningen av antalet tyska grisar beror huvudsakligen på utvecklingen i de nya delstaterna där grisbeståndet har minskat med 64,04 % sedan 1990. I de gamla delstaterna skedde det också en minskning mellan 1990 och 1996, främst beroende på utbrott av svinpest under 1993 och 1994. Slaktsvin Beståndet av slaktsvin17 (mer än 50 kg levande vikt) ökade med 12,18 % till totalt 41,7 miljoner slaktsvin i Europeiska gemenskapen (12 medlemsstater). Antalet ökade med 2,46 miljoner grisar efter anslutningen av de nya medlemsstaterna. Den största ökningen av slaktsvin skedde i Irland (+37,06%), Frankrike (+26,01 %), Danmark (+21,20%) och Spanien (+22,24 %). I Tyskland minskade antalet slaktsvin med cirka 22 %. Avelssuggor Siffrorna för avelssuggor1* ger en fingervisning om en möjlig framtida utveckling för grisproduktionen I EU (12 medlemsstater) ökade antalet avelssuggor med 7,42% mellan 1990 och 1995 och uppgick 1996 till 11,7 miljoner suggor. Detta antal ökades på av de nya medlemsstaterna Österrike, Finland och Sverige med 828 000 suggor till totalt 12,6 16 Se label I 6 17 Se tabell 7 18 Se tabell 8 3£ miljoner. Enligt dessa siffror är en lätt ökning av den europeiska grisköttsproduktionen att vänta. När del gäller de fem största ovannämnda producenterna ökade antalet suggor mest i Frankrike (+23,86%) och Irland (+22,55%). Danmark och Nederländerna ökade sina bestånd av suggor med 17,29 % respektive 1,92 %. I Tyskland minskade antalet suggor med 20,41 %. Också här beror det främst på utvecklingen i de nya tyska delstaterna där antalet suggor halverades. En jämförelse av procenttalen för antalet avelssuggor i de tolv gamla medlemsstaterna visar att Frankrikes produktionsandel ökade mest. Frankrike ökade sin andel av EU. s avelssuggor från 10,74% 1990 till 12,39% 1996, följt av Spanien, som ökade sin andel med 0,46 % till 17,59 %, och Danmark, som ökade med 0,88 % till 10,41 %. Den stora produktionsminskningen i de nya tyska delstaterna påverkade också antalet avelssuggor och ledde till att hela Tyskland minskade sin produktionsandel med 7,58 %. Trots det förblir Tyskland med sina 21,68 % den största produeenten av avelssuggor i Europa, men avståndet till den näst största producenten, Spanien, har krympt ytterligare. 2. Undantag i Tyskland (Brandenburg) frän klausulen om 35 % foder 2. 3. Kommissionen har godkänt ett undantag från klausulen om 35 % foder när det gäller ett regionalt direktiv i den tyska delstaten Brandenburg Följande särskilda villkor måste vara uppfyllda för de sökande som vill omfattas av denna ordning: 1. Ordningen gäller investeringar som syftar till att minska gödselutsläppen och att eliminera gödsel på de berörda anläggningarna. Investeringen far inte leda till att anläggningens produktionskapacitet ökar. Uppfödaren skall lämna in en gödselanvändningsplan som skall innehålla följande: -Identifikation av de kontrakterade arealer som är tillgängliga för gödselspridning. -Beskrivning av de åtgärder som vidtagits för att följa föreskrifterna i den tyska nitratdirektivet EEG/91/676 införlivades med den nationella lagstiftningen) när det gäller val av arealer, beräkning av mängden organiskt gödsel per hektar och spridningstid. -Maximal besältningstäthel (alla djur) per hektar kontraklerad areal på 1,4 djurenheter per hektar. "Diingeverordnung" (genom vilken lagen Kommissionen har begärt att en rapport om tillämpningen av undantagsordningen skall lämnas in efter ett år. CQ Bilaga II Tabeller Tabell 1 Inhemsk bruttoproduktion (1000 ton, slaktvikt) 1990 1991 1992 1993 1994 1995 EU 13. 338 (1) 14. 289 (2) 14. 343 (2) 15. 175(2) 15. 233 (2) 16. 043 (3) U. E. B. L Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungari 747 1. 208 3. 142 147 1. 772 1. 817 160 1. 211 1. 904 893 1. 272 3. 786 153 1. 869 1. 860 169 1. 224 1. 806 934 1. 383 3. 467 153 1. 902 1. 950 189 1. 228 1. 865 278 263 265 976 1. 524 3. 574 147 2. 065 2. 134 201 1. 265 1. 972 476 304 953 995. 007. 014 992 1. 539 3. 462 142 2. 197 2. 117 207 1. 295. 1. 927 473 301 171 308 1. 054 1. 029 1. 517 3. 427 142 2. 172 2. 140 207 1. 276 1. 885 473 284 168 311 1. 013 (1) (2) (3) EU 12 förutom f. d. DDR EU 12 med de nya delstaterna EU 15 39 Tabell 2 Export av griskött till tredje land (produktvikt, inkl. fett och slaktbiprodukter, 1000 kg) UcBL Dk Dcu EU Esp Fra Irl Ita NI öst Port SF Sve U. K. EU 1993 36. 604 401. 058 73. 938 4. 063 40. 335 56. 764 10. 387 11. 2X5 82. 735 1994 42 93 K 49X. XI4 102 343 4 5 81 51. 256 113. 608 16. 539 17 723 99. 337 7. 192 8. 187 7. 239 731. 604 18. 375 973. 705 1995 4-1 XXX 39X092 57. 694 5. 620 51. 650 104. 806 12. 149 15. 0X4 103. 116 20. 138 11. 002 7. 589 12. 257 28. 325 872. 410 1996 68. 836 396. 484 37. 365 6. 077 62. 539 121. 510 15. 753 18. 447 119. 074 22. 092 10. 580 12. 842 13. 904 35. 006 940. 509 Tabell 3 Import av griskött från tredje land (produktvikt, inkl. fett och slaktbiprodukter, 1000 kg) UcBL Dk Dcu Eli Esp Fra Irl Ha NI Öst Port SF Sve U. K. EU 1993 2. 124 1. 285 16. 531 1. 689 1. 274 2. 810 9 11. 5X0 12. 316 1994 2. 223 2. 229 13. 955 1. 162 4. 451 5. 791 81 10. 194 6. 822 42 5 4. 917 54. 576 5. 002 51. 918 1995 2. 243 242 12. 386 570 2. 032 3. 476 42 10. X3X 6. 218 1. 606 278 2 1. 651 4. 536 46. 120 1996 1. 005 60X 13. 540 1. 058 6. 02X 6. 407 155 IX 162 7. 832 2. 488 219 1 1. 654 3. X09 62. 966 < fo Tabell 4 Importkvoter för griskött 1. Associeringsavtal med Central- och Östeuropeiska länder (Period: 1. 1. 1997-31. 12. 1997). Ungern Polen Tjeckien Slovakien Bulgarien Rumänien Litauen Lettland Estland Slovenien Kvantitet % nedsatt i ton 41. 768 26. 050 4. 980 2. 340 230 17. 533 1. 050 1. 260 1. 575 150| tuH 80% 80% 80% 80% 80% 80% 80% 80% 80% 80% * * * | * (Period: 1. 7. 1996 - 30. 12. 1997) 2. AVS-länder (Period: 1. 1. 1997-31. 12. 1997) 3. Inom ramen för WTO Kvantitet % nedsatt i ton 250 tull 50% Kvantitet i ton Tull W TO - 1 7. 000 befriad (Period: 1. 1. 1997- 31. 12. 1997) W T O -2 18 920 Slutligt belopp (Period: 1. 7. 1996 - 30. 6. 1997) fastst. per produkt <+> Tabell 5 Balansräkning för griskött i EU-15 (1000 ton slaktvikt), nuvarande situation och prognos Griskott 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 Produktion Konsumtion Import Export Konsumtion per person 15 953 16 325 16 570 16 684 16 775 16 871 16998 17136 17 276 17 417 17 539 15 137 15 527 15 770 15 908 16 034 16165 16317 16 455 16 594 16 735 16 857 22 42 50 65 80 95 no 110 110 110 808 870 850 841 821 801 792 792 792 792 HO 792 40,67 41,67 42,20 42,44 42,68 42. 88 43,17 43,41 43,66 43,90 44,15 OIM: Ur CAP 2000 - working document. I>ong term Prospects - Grains, Milk & Meat Products, KU-Kommissioncn, IXï VI. Produktionen ar nettoproduktion, dvs inhemsk bruttoproduktion plus netto- handel med levande djur. Import och export avser därför endast kotthandcl. Slaktbiproduktcr år undantagna. TABELL 6: Totalt antal grisar i riiéäierpitäterna Totalt antal grisar (1000-tal) MS 1996 +/-% 1993 +/-% 1990 +/-1990/96% be dk de dw gr lu ni Pt uk e12 e15 Belgien 7. 225 +5,07% 6. 876 +7,01% Danmark 11. 079 +1,92% 10. 870 +17,11% Tyskland Tyskland (V)* 24. 117 20. 958 - 7 , 5 1% -5,17% 26. 075 22. 101 -15,39%; +0,30% i Tyskland (Ö)* 3. 159 -20,51% 3974 -54,76% Grekland 904 -20,91% 1. 143 +0,00% i Spanien 18. 572 ••2,11% 18. 188 +14. 04%! Frankrike 14. 968 +4,73% 14. 291 +18,97%l Irland Italien 1. 665 +11,99% 1. 487 +19,02%| 8. 090 -3,09% 8. 348 -5,53% i Luxemburg 77 +7,48% 72 +2,02%: 6426 9282 30819 22035 8784 1143 15949 12013 1249 8837 70 Nederländerna 14. 253 + 1,87% 13. 991 +1,47%! 13788 Portugal 2. 344 -12,08% För. Kungariket 7. 600 -3,41% 2. 666 7. 868 +0,08% i +6,61% 2664 7380 EU12 110. 894 -0. 88% I 111. 875 +2,06% 109 620 Österrike Finland Sverige 3. 663 1. 413 2. 323 -4,11% +8. 76%; +2. 02% I 3. 820 +3,58% 1300 2277 +0,74% : +0,57% ! 3688 7290 2264 EU15 118. 293 -0. 82% i 119. 272 +10,36%! 108. 078 +12,43% +19,36% -21,75% -4,89% -64,04% -20,91% +16,45% +24,60% +33,30% -8,45% +9,66% +3,37% -12,01% +2,98% +1. 16% -0,68% +9,56% +2,61% +9,45% (översikt för december) 4> Totalt antal grisar i procent av EU 1990 1996(UE-15) 1996QJE-12) 1993 +/-,90/'96(UE-12) MS 6 , 1 1% 9,37% 20,39% 17,72% 2,67% 0. 76% 15,70% 12,65% 1,41% 6,84% 0,07% 12,05% 1,98% 6,42% 3,30% j 1,27% | 2,09% ioo,oo%| 6,52% 9,99% 6,15%! 5,86% 9,72% 8,47% 21,75% 23,31% 28,11% 18,90% 19,75% 20,10% 2,85% 0,82% 3,55% 8 , 0 1% 1,02%; 1,04% 16,75% 16,26%; 14,55% 13,50% 12,77% 10,96% 1,50% 7,30% 0,07% 1,33%! 1,14% 7,46% 8,06% 0,06%! 0. 06% +0,65% +1. 52% -6,37% -1. 20% -5,16% -0,23% +2,20% +2,54% +0,36% -0,77% +0,01% Belgien Danmark Tyskland Tyskland (V)* Tyskland (ö)" Grekland Spanien Frankrike Irland Kallen Luxemburg 12,85% 12,54%! 12. 58% +0. 27% Nederländerna 2 , 1 1% 2,38%' 2,43% -0,32% Portugal 6. 85% 7,03%! 6,73% +0,12% För. Kungariket 100,00% 100,00%! 100,00% EU12 Österrike Finland Sverige EU15 * Källa. Stat. Jahrbuch uber Ernährung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag Munster-Hiltrup, olika utgåvor. För 1996: preliminärt, kalla: BML, Stat. Monatsbericht 1/97 ** Beräknat: Tyskland (Öst) = Tyskland - Tyskland (Vast) " EUROSTAT: New Cronos/Zpa1 (siffrorna på kursiv är från medlemsstaternas myndigheter). TABELL 7: Totalt antal slaktsvin pä mer än 50 kg lmédleii||iitema Totalt antal slaktsvin på mer än 50 kg (1000-tal) MS 1996 +/-% 1993 +/-% 1990 +/-1990/96% Totalt antal slaktsvin på mer än 50 kg, i procent of EU 1996(UE-15) ; 1996(UE-12) • / - ^ ^ ( U E - ^) 1993 1990 be dk de dw gr Belgien Danmark Tyskland; Tyskland (V)* i Tyskland (Ö)** Grekland: Spanien I Frankrike! Irland1 2. 695 3. 013 9. 148 8. 071 1. 076 +5,24% +1,31% -5,59% -2,90% -21,92% 288 -14,79% 7. 563 5. 689 +3,78% +3. 30% 525 +15,68% 2. 561; +14,05%! 2. 974 +19. 63% 9. 690 8. 312 -17,36%, +0,78% j 1378 -60,38% 338 +7,30% 7. 287 i +17. 78% 5. 508 +21,99% 454; +18,48%; 2245 2486 +20. 03% +21,20% 11726 -21,99% 8248 3478 315 6187 4515 383 -2,15% -69,06% -8. 57% +22. 24% +26. 01% +37,06% -9,72% Italien \ 4. 350 -2,43% 4. 459! -7,47% 4818,4 Luxemburg 26 +15. 03% 23 • +0,40%! 23 +15,49% Nederländerna! Portugal För. Kungariket] 4. 965 698 2. 701 +7,35% -15. 50% +2,27% EU12 41. 662 +0,67%! Pt uk e12 4. 625 826! 2. 641' 41. 385 -0,62%: -1,55%! +8,91%; +11,44%! 4654 839 2425 +6,68% -16,81% +11. 38% 37. 138 +12,18% -o Österrike Finland Sverige 1. 262! -6,86%! 1. 355 4991 699! e15 EU15 44. 122i (översikt för december) 6,47% 7. 23% 6,19% 7,19% 6. 05% 6,69% 21,96% 2 3. 4 1% 31,57% 19,37% 20,08% 22,21% 2,58% 0,69% 3,33% 0,82% 9,37% 0,85% 18. 15% 17,61% 16,66% 13,66% 13,31% 12. 16% 1,26% 1,10% 1. 03% 10,44% 10,77% 12,97% 0,06% 0,06% 0,06% 11,92% 11,18% 12,53% 1,68% 6,48% 2,00% 6,38% 2,26% 6,53% 100,00% 100,00% 100,00% 6 , 1 1 %| 6,83% • 20,73%, 18,29%: 2. 44%' 0,65% 17. 14% 12,89% 1,19% 9. 86% 0,06% 11. 25% 1,58%! 6. 12%i 3,03% 1,20%! 1,68%' 100,00%: * Källa Stat Jahrbuch Uber Ernährung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag Munster-Hiltrup, olika utgåvor. För 1996: preliminärt, kalla: BML, Stat. Monatsbericht 1/97 ** Beräknat: Tyskland (Öst) = Tyskland - Tyskland (Vast) EUROSTAT: New Cronos/zpa1 (siffrorna på kursiv är från medlemsstaternas myndigheter) +0,42% +0,54% -9. 62% -2. 84% -6. 78% -0,16% +1,49% • 1 , 5 0% • 0 , 2 3% -2,53% • 0 , 0 0% - 0 , 6 1% -0,58% MS Belgien Danmark Tyskland Tyskland (V)* Tyskland ( Öp Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal -0,05% För. Kungariket EU12 Österrike Finland Sverige EU1S TABELL 8: Totalt antal suggor;f rriedlemsstaterna (1000-tal) Totalt antal suggor (1000-tal) MS 1996 Belgien Danmark Tyskland Tyskland (V)* Tyskland (Ö)* Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal För. Kungariket 7481 1. 221 2. 543 2. 141 402; 135! 2. 063' 1. 453 182 685 1. 483! 330 i 875; +/-% +0,84% +5,08% -9,45% -6,95% -20,71% -17,18% -2,18% +6,00% +8,16% -2,55% -6,53% +0,54% -9,84% -2,02% EU12 11. 727 -2,03% 1993 742 1. 162 2. 808 2. 301 507 163 2. 109 1. 371 169 703 10 1. 475 366 893 11. 970 +/-% +1. 42% +11. 62% -12. 10% -3. 80% -36. 86% +1,88% +12. 75% +16. 85% +13. 31% -3. 17% -0. 50% +1,37% +3. 39% +4. 32% +9. 65% 1990 731 1041 3195 2392 803 160 1870 1173 149 725. 9 10 1455 354 856 10. 917 +/-1990/96% +2,27% +17. 29% -20,41% -10,49% -49,94% -15,63% +10,29% +23. 86% +22,55% -5,63% -7,00% +1,92% -6,78% +2. 22% •7,42% Österrike Finland Sverige EU15 385! 181 262! 12. 556 i +1,05% 381 +7. 08% 356 +8,21% -3,86% 273 +9. 17% 250 +4. 96% be dk de dw gr lu ni Pt uk e12 at se e1S (översikt för december) Totalt antal suggor, i procent av EU 1990 1996(UE-12) 1996(UE-15) 1993 6,38% 10. 41% 21,68% 18. 26% 3. 43% 1,15% 17. 59% 12. 39% 1. 55% 5. 84% 0. 08% 12,65% 2,81% 7,46% 6. 20% 9,71% 23,46% 19,22% 4,24% 1,36% 17. 62% 11,45% 1. 41% 5. 87% 0. 08% 12,32% 3. 06% 7. 46% 6. 70% 9,54% 29. 27% 21. 91% 7. 36% 1,47% 17. 13% 10. 74% 1. 36% 6. 65% 0. 09% 13. 33% 3. 24% 7. 84% 100. 00% 100. 00% 5,96% 9. 72% 20. 25% 17. 05% 3. 20% 1. 08% 16,43% 11. 57% 1,45% 5. 46% 0. 07% 11. 81 % 2. 63% 6. 97% 3. 28% 1. 55% 2,23% 100. 00% +/-W96(UE-12) MS -0,32% •0,88% -7. 58% -3,65% -3. 93% -0,31% +0. 46% +1,64% +0. 19% -0. 81% -0. 01% -0,68% -0. 43% -0,38% Belgien Danmark Tyskland Tyskland (V)* Tyskland (Ö)~ Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Luxemburg Nederländerna Portugal För. Kungariket EU12 Österrike Finland Sverige EU1S * Kalla: Stat. Jahrbuch uber Ernährung, Landwirtschaft und Forsten. Landwirtschaftsverlag Munster-Hiltrup, olika utgåvor. För 1996: preliminärt, kalla: BML. Stat. Monatsbericht 1/97 ** Beräknat: Tyskland (Öst) = Tyskland - Tyskland (Väst) EUROSTAT: New Cronos/zpal (siffrorna på kursiv är från medlemsstatemas myndigheter) TA BELL 9: Totalt antal g Region risar (1 1995 000-tal 1994 I eur hm bel be2 be3 dk de del de2 de3 de4 de5 de6 de7 de8 de9 dea deb dec EUR 12 BELGIQUE-8ELGIE REG. BRUXELLES-CAP. /BRUSSE VLAAMS GEWEST REGION WALLONNE r DEUTSCHLANDgesamt oarrscHUNO«w D E U T S C H L A N D o e u" BADEN-WUERTTEMBERG BAYERN BERLIN BRANDENBURG BREMEN HAMBURG HESSEN MECKLENBURG-VORPOMMERN NIEDERSACHSEN NORDRHEIN-WESTFALEN RHEINLAND-PFALZ SAARLAND ded SACHSEN dee def deg gr gn gr2 SACHSEN-ANHALT SCHLESWIG-HOLSTEIN THUERINGEN ELLADA VOREIA ELLADA KENTRIKI ELLADA gr3 ATTIKI gr4 të$m es1 NISIA AIGAIOU. KRITI ESPANA NOROESTE es11 GALICIA es12 ASTURIAS es13 CANTABRIA es2 NORESTE es21 PAIS VASCO es22 NAVARRA es23 RIOJA es24 ARAGON es3 MADRID es4 CENTRO (E) es41 CASTILLA-LEON es42 CASTILLA-LA MANCHA es43 EXTREMADURA es5 ESTE es51 CATALUNA 7. 163 0 6. 885 268 10. 709 23J37 tun f> 3. 166 2. 176 3. 437 2 702 3 3 877 527 6. 752 5. 633 397 25 563 712 €. 984 0 6. 707 277 10. 864 24,698 21,331 3. 367 2. 251 3. 722 2 762 3 3 917 609 6901 5 7 62 435 27 614 712 1. 269 1. 309 660 917 671 961 1992 1991 1990 1989 •/-1989-90/94% 1993 112. 894 €876 0 109. 830 6. 903 0 6. 590 6. 625 286 10. 870 26. 076 Eiot 3. 974 2. 298 3. 807 2 969 3 a4 980 791 7. 215 5. 916 466 32 682 817 1. 378 715 1. 144 434 583 24 102 278 10. 346 26,614 22,116 4. 400 2. 240 3. 834 2 1. 038 3 4 1. 000 970 7. 216 5. 903 486 31 754 882 1. 397 756 1. 099 414 567 24 94 106 233 6. 633 0 6. 264 269 9. 767 26. 063 21. 386 4. 679 2. 167 3. 693 27 1. 086 3 5 985 1. 153 6 9 20 5 6 75 488 34 789 932 1. 388 719 974 363 493 24 93 +7. 87% +M«% +0,00% +9,04% -4,12% *18,22% •1143% 4 3* 41,86% +1. 05% +0,45% -33,33% ^62. 83% -3l'~58% " -34,69% -11. 27% -69,09% -3. 78% -3. 89% -18. 38% -24. 58% -58,92% -63,60% -9,79% -48,01% -18,05% 110. 000 6426 0 102. 156 6440 0 6. 148 6. 151 289 0,190 22. 166 : "EM 278 9407 30,819 22,069 8,700 2. 224 1 2. 227 3. 706 3 4 5 1. 033 7. 172 5 9 96 533 35 1. 451 1. 160 433 583 28 117 3. 716 27 2. 049 4. 1028 1. 971 7. 127 5. 938 510 36 1. 494 1. 956 1. 445 1. 291 1. 143 419 590 26 108 18. 125 18. 269 i 18. 234 18. 260 17. 110 16. 002 16. 911 +8. 03% 687 621 45 22 1. 028 1. 029 1. 076 961 45 23 955 47 27 980 66 30 1. 386 1. 273 60 53 3277 2 758 2 8 54 2. 394 2. 443 51 336 87 52 344 100 57 370 110 56 334 93 61 348 112 2 8 03 2. 261 2. 317 1. 911 1. 923 57 4. 668 2. 816 735 1. 118 6. 269 5. 237 956 76 58 4. 977 2. 941 932 1. 105 6. 033 5. 083 873 77 3. 230 3 365 2 086 1 1441 1 972 1 393 0 46 0 41 13. 6841 12 12. 903 14 69 4. 461 2. 810 677 974 5. 546 4. 643 794J 108| 3113 1. 781 1 332 0 i 381 12. 3841 70 4. 355 2. 547 899 909 5. 380 4. 465 815 100 2. 674 1. 689 985 0 78 4. 562 2. 585 1. 015 962 5. 641 4. 721 824 97 2. 740 1. 671 1. 069 0. -- 53 12. 239 61 12. 366 +18,01% 17 \ 18\ 18 es52 COMUNIDAD VALENCIANA. _. es53 BALEARES es6 SUR es61 ANDALUCIA es62 MURCIA es63 C E U T A Y M E L I L LA es7 fr CANARIAS FRANCE fr1 |||_E DE FRANCE 14. 623 14. 593 I EUROSTAT: New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är från medlemsstatemas myndigheter). Region 1995 1994 1993 1992 1991 1990 1989 +/-1989-90/94% 1527 1. 416 1365 1329 1 3 41 fr2 fr3 fr4 fr5 fr6 fr7 fr8 fr9 ie it it1 BASSIN PARISIEN NORD-PAS-DE-CALAIS EST OUEST SUD-OUEST CENTRE-EST MEDITERRANEE DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER IRELAND ITALIA 1542 8. 061 NORD OVEST it11 PIEMONTE it12 VALLE D'AOSTA it13 LIGURIA it2 it3 LOMBARDIA NORD EST it31 TRENTINO-ALTO ADIGE it32 VENETO it33 FRIULI-VENEZIA GIULIA it4 it5 EMILIA-ROMAGNA CENTRO (I) it51 TOSCANA it52 UMBRIA It53 MARCHE it6 it7 LAZIO ABRUZZO-MOLISE it71 ABRUZZO it72 MOLISE it8 it9 CAMPANIA SUD it91 PUGLIA it92 BASILICATA it93 CALABRIA. ita itb lu ni nil nl2 nl3 nl4 pt SICILIA SARDEGNA LUXEMBOURG (ORAND-DUCHE) NEDERLAND NOORD-NEDERLAND OOST-NEDERLAND WEST-NEDERLAND ZUID-NEDERLAND PORTUGAL pt1 CONTINENTE pt11 NORTE pt12 CENTRO (P) pt13 LISBOA E VALE DO TEJO pt14 ALENTEJO pt15 Pt2L pt3 ALGARVE ACORES MADEIRA uk UNITED KINGDOM uk1 NORTH uk2 uk3 uk4 uk5 YORKSHIRE AND HUMBERSIDE EAST MIDLANDS EASTANGLIA SOUTH EAST (UK) 7. 351 179 1. 875 548 1 507 681 639 302 646 321 +0,02% 7. 775 7. 738 +27,44% 1. 298 1. 389 646 601 306 9. 862 9. 148 1. 252 679 160 1487 8. 348 768 766 1 1 749 1498 8. 023 750 749 0 1 624 305 8. 391 1. 290 700 165 1423 8. 244 752 750 0 2 613 294 7. 983 1. 261 686 165 1,346 8. 549 741 738 1 3 697 183 1. 249 8. 837 745 741 1 3 702 210 • m M64 755 751 1 4 3. 059 2. 992 2 9 09 2. 876 2. 917 2. 970 774 26 560 189 862 24 636 202 851 26 619 206 860 35 643 183 688 39 676 173 1. 675 1. 797 1. 782 1. 970 2. 088 884 38 673 173 2. 241 1. 089 426 388 275 199 167 97 70 216 335 48 126 160 120 280 71 13. 729 709 234 269 207 175 158 109 49 156 224 31 80 113 92 252 76 829 269 321 238 160 184 L 127 57 162 r 240 33 77 130 98 257 72 827 280 306 241 179 1 89 130 59 167 231 35 78 118 99 258 66 944 363 341 240 177 161 95 65 170 284 38 98 147 107 260 64 997 396 354 247 189 157 95 62 187 290 44 97 149 114 265 70 13. 915 14. 397 14. 565 14. 964 14. 161 13. 217 564 565 4. 845 4. 909 68 778 8. 211 2. 402 585 5 128 879 8. 373 2. 664 2. 606 227 581 558 4. 888 825 7. 890 2. 546 2. 488 227 618 558 4. 570 791 7. 298 2. 554 2 4 94 211 597 559 549 4 818 4. 819 826 ' "" 826 7. 712 • 2,660 7. 535 2. 683 2. 585 2. 516 220 618 221 548 1. 279 1. 178 1. 202 1. 295 1. 243 391 398 361 445 74 40 18 7. 869 210 1 945 623 1 534 736 74 40 18 7. 704 190 1 769 614 1 449 755 86 40 20 7. 519 183 1. 651 607 1 396 852 403 101 39 28 91 42 23 7. 379 7;3B3 181 1 710 607 1. 276 815 171 1. 588 576 1. 208 793 809 8. 282 2. 416 2. 359 196 536 1. 156 396 75 40 17 7. 879 181 1. 799 653 1. 422 802 +6,67%. >8MH>% •13,30% -0,68% -0,25% -57,14% -80,00% +3. 01% -12. 46% -32,81% -16,88% +9,27% -25,26% -34,87% -45,24% -30,73% -24,62% -11,99% -5,44% +12,24% -29,91% -27,66% -33. 15% -35,89% -36,48% -29. 76% -23. 16% -10. 04% •8,09% +6. 09% +2. 99% ' +T,88% -2. 13% +9,91% •647% -6,24% -11. 31% -2,19% -7,00% -1. 74% -25,74% +2. 56% -39. 29% +6,72% +5. 85% +13. 29% +13,37% +17. 72% + 1. 13% EUROSTAT: New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är från medlemsstaternas myndigheter). bl Region SOUTH WEST (UK) WEST MIDLANDS NORTH WEST (UK) WALES SCOTLAND NORTHERN IRELAND Uk6 ukY uk8 uk9 uka ukb EUR 15 OÈSIERRIICH OSTOESTERREICH BURGENLAND NIEDERÖESTERREICH WIEN SUEDOESTERREICH KAERNTEN STEIERMARK WESTOESTERREICH OBEROESTERREICH SALZBURG TIRÖL " VORARLBERG SUOMI/FINLAND UUSIMAA. E-SUOMI. AALAND ITÄ-SUOMI VÄLI-SUOMI POHJOIS-SUOMI SVERIGE*** STOCKHOLM mi at1 at11 at12 at13 at2 at21 at22 at3 at31 ai"32 at33 at34 fl fi11_ fiÏ3 " ni4 ms 'sim se01 se02 ÖSTRA MELLANSVERIGE se03 SMALAND MED ÖARNA se04 SYDSVERIGE se05 se06 se07 VÄSTSVERIGE NORRA MELLANSVERIGE MELLERSTA NORRLAND ÖVRE NORRLAND 1995 1994 1993 1992 1991 1990 1989 +/-1989-90/94% 786 365 238 89 548 534 3,706 1. 218 126 1. 091 1 1. 221 198 1. 023 1. 270 1. 180 27 19 1. 394 844 93 413 44 2,331 978 515 285 96 579 569 3,729 1. 240 126 1. 113 1 1. 212 195 1. 017 1. 277 1. 181 29 48 19 1. 287 774 108 363 42 2. 329 29 372 225 857 708 80 880 403 309 94 537 597 120. 290 3. 820 1. 297 134 1161 1 1. 226 203 1. 022 1. 297 1. 188 33 57 20 1. 300 771 9fT 390 48 2. 277 29 339 225 855 697 71 L 886 444 395 109 498 597 839 429 364 92 506 601 117. 137 3. 720 1. 283 132 1. 150 2 1. 179 200 979 1. 257 1. 149 33 56 20 1. 309 791 9<T 378 45 2. 279 113. 429 3. 638 1. 271 134 1. 135 1 1. 145 190 955 1. 222 1. 116 32 55 19 1. 357 838 103 369 46 2*01 24 326 231 891 678 70 18 302 224 887 642 70 19 39 17 43 17 41 17 41 880 410 339 106 461 595 869 689 334 124 431 602 +12,54% -25,25% -14. 67% -22,58% +34,34% -5,48% 117. 242 3. 688 1. 293 140 1. 151 2 1 161 200 961 1. 233 1. 124 33 58 19 1. 290 790 103 350 47 109. 540 3. 773 1. 348 142 1. 204 2 1. 174 202 973 1. 251 1. 132 35 63 21 1. 348 833 104 367 43 mmm 23 ^, +7,31% **;*&% -7,99% -11,19% -7,55% -48729% +3,22% -3,28% +4,57% +2,09% +4,32% -16,78% -23,91% -8,79% >4. 49% -7,06% +3. 16% -1,03% -2,78% ^ •Hl +25,50% ^mwm. 19 318 231 907_ 666 68 16 39 302 233 911 673 64 16 41 +23,06% -3,21% -5. 85% +5,14% +23. 31% +16,76% -5^48% se08 ' Källa för 1994/95. Slat. Jahrbuch Ober Ernährung, Landwidschaft und Försten, Landwiilschaflsverlag Miinslor-Hiltrup ** 1994/95 är beräknat: Tyskland (nou) = Tyskland (gesamt) - Tyskland (all) *"De svenska siffrorna har beräknats av GDVI/FII. 1 (eftersom den svenska statistiken inte är anpassad till EUROSTAT-definitionerna) EUROSTAT: New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är från medlemsstaternas myndigheter). TABELL10: Totalt antat staktsvin pa mer an 60 kg (1000-tal) , Region 1995 1994 1989 */-1989-90/94% eur Wm be1 be2 be3 dk de del de2 de3 de4 de5 de6 de7 de8 de9 dea deb dec ded dee def deg flr gn gr2 gr3 gr4 es es1 EUR 12 é i i s i i M i l l i s i i i i i i i i i ii REG. BRUXELLES-CAP. /BRUSSE VLAAMS GEWEST REGION WALLONNE DANMARK DEUTSCHLAND gCMrrrt D&ftsCHUflDW DEUTSCHLANDJieq" BADEN-WUERTTEMBERG BAYERN BERLIN BRANDENBURG BREMEN HAMBURG HESSEN MECKLENBURG-VORPOMMERN NIEDERSACHSEN NORDRHEIN-WESTFALEN RHEINLAND-PFALZ SAARLAND SACHSEN SACHSEN-ANHALT SCHLESWIG-HOLSTEIN THUERINGEN ELUDA VOREIA ELLADA KENTRIKI ELLADA ATTIKI NISIA AIGAIOU, KRITI ESPANA NOROESTE es11 es12 GALICIA ASTURIAS es13 CANTABRIA es2 NORESTE es21 PAIS VASCO es22 NAVARRA es23 RIOJA es24 es3 ARAGON MADRID es4 CENTRO (E) es41 CASTILLA-LEON es42 CASTILLA-LA MANCHA es43 EXTREMADURA es5 ESTE es51 CATALUNA es52 COMUNIDAD VALENCIANA es53 BALEARES es6 SUR es61 ANDALUCIA es62 MURCIA es63 es7 (r fr1 CEUTA Y MELILLA CANARIAS FRANCE ILE DE FRANCE I I I» •m i - 1993 40. 957 I 1 I 3« 0 2. 458 103 2. 874 8. 690 Mtt 1,379 631 1. 321 1 324 1 1 386 267 2. 928 2. 334 175 12 241 313 523 234 s 33$ 131 1992 39. 734 mmm: 0 2. 409 98 2. 845 8. 821 8. 301 t. S*tt 629 1. 363 1 349 1 1 388 324 2. 869 2. 323 177 12 258 329 538 259 323 2. 593 103 3. 046 9MB 9MÏ *W 624 1. 336 1 252 0 1 364 215 2. 933 2. 358 165 11 210 277 518 233 282 1990 39. 782 1991 38. 361 mm®! am 0 2. 140 106. 2426. **ji*i im :. *» 635 1. 324 19 801 1 2 397 776 2. 806 2. 332 189 13 575 783 548 527 $1$ 120 0 2. 229 89 2. 616 9434 TM2 im 600 1. 284 19 369 1 2 383 384 2. 667 2. 186 182 13 289 377 515 262 284 112 *' 2. 646 98 2. 937 8,144 *M9 *dMS 614 1. 246 1 226 0 1 357 182 2. 837 2. 327 149 10 184 283 508 219 28a 173 5 17 6. 200 411 354 43 15 857 16 89 21 731 27 117 181 3 21 7. 244 448 409 30 9 142 4 24 6. 693 419 376 31 12 178 4 24 7. 296 247 208 31 8 1. 366 1. 107 1. 015 10 114 24 1. 219 17 1. 967 963 242 762 2. 305 1. 924 370 11 1 385 987 398 0 9 S. 128 8 11 93 25 977 19 1. 983 1. 101 362 521 2 169 1 840 319 10 1 509 896 614 0 9 4. 869 ! 6 15 121 31 849 25 1. 847 1. 122 241 485 2. 017 1. 683 307 27 1 262 842 420 0 8 4. 642 7 5. 380 mmmmm +0,00% +18,30% +10,10% *$M6% >»*&yffm v *J&M9rJfc +0,60% +4,97% -43,75% -68,49% -69,23% -37,50% -7,82% -72,34% +4,72% +2,28% -19,28% -19,26% -63,49% -64,65% -5,59% -55,80%. : ;. ::ym&m-yM 36. 315 0 2. 192 93 2. 322 8*16* * t. 1W s 621 1. 273 2 1 2 395 2. 801 2. 305 204 14 549 364 154 172 4 24 6330 600 538 32 30 767 16 106 28 617 25 1. 701 1. 710 882 315 504 2. 043 1. 754 270 19 1. 149 801 349 0 13 4. 6S4 8 831 326 553 2. 095 1. 773 311 11 1. 118 766 352 0 15 4. 681 7 +14,92% EUROSTAT: New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är från medlemstaternas myndigheter) 1 Region BASSIN PARISIEN NORD-PAS-DE-CALAIS EST OUEST SUD-OUEST CENTRE-EST MEDITERRANEE DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER fr2 fr3 fr4 fr5 fr6 fr7 fr8 fr9 lÄiSii It IRELAND ITALIA it1 NORD OVEST it11 PIEMONTE it12 VALLE D'AOSTA it 13 LIGURIA it2 it3 LOMBARDIA NORD EST it31 TRENTINO-ALTO ADIGE It32 VENETO It33 FRIULI-VENEZIA GIULIA it4 it5 ! EMILIA-ROMAGNA i c E N T R O ( l) it51 I T O S C A NA it52 UMBRIA it53 MARCHE it6 it7 L L A Z IO ABRUZZO-MOLISE it71 ÎABRUZZO it72 I MOUSE it8 it9 ! CAMPANIA |SUD «91 jPUGLIA it92 'BASILICATA it93 ! CALABRIA - - - 21 4. 010 146 1. 400 243 2. 221 ita itb lu ni nil jsiCILIA iSARDEGNA LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE) NEDERLAND NOORD-NEDERLAND nl2 OOST-NEDERLAND nl3 WEST-NEDERLAND nl4 ZUID-NEDERLAND pt IPORTUOAL pt1 CONTINENTE pt11 NORTE pt12 CENTRO (P) pt13 LISBOA E VALE DO TEJO pt14 ALENTEJO pt15 ÄLGAR VE pt2 ACORES pt3 MADEIRA uk (UNITED KINGDOM uk1 NORTH uk2 YORKSHIRE AND HUMBERSIDE uk3 EAST MIDLANDS uk4 EASTANGLIA uk5 SOUTH EAST (UK) 2. 586 73 691 188 522 204 1995 1994 1993 1992 1991 1990 1989 +/-1989-90794% 220 564 204 133 525 206 131 500 184 124 482 192 133 521 202 139 +9,12% 3. 541 3. 282 3. 041 2. 903^ 2. 869 2. 772 +27,76% 486 4. 340 540 319 79 464 4. 459 404 402 1 1 547 332 81 424 4. 410 403 401 0 1 533 315 76 411 4. 677 387 385 1 2 553 328 90 393 4. 818 369 366 1 2 595 327 118 to$ 4. 809 351 348 1 3 342 469 4. 316 415 414 0 1 1. 647 1. 567 1. 518 1. 488 1. 544 1. 542 +4,55%. \*wm. •10,26% +18,20% +19,06% -66,67% -76,92% +6,76% -17,95% -26. 67% -22. 60% +6. 45% -19,43% -29. 80% -35. 33% -31,31% -19,76% -0,43% -20,24% -15,62% -27,10% -40,53% -35,31% -44,23% -40,30% -28,59% -21. 36% -22. 50% •3,65% +6,20% +4. 00% +4. 66% +0,99% •7~94% •4. 97% -3. 58% -6. 06% +3,45% -10,00% +15,09% -11. 11% -18. 75% -64. 29% +9,00% +14. 29% +18. 95% +20. 22% +20,50% +16,96% 412 18 305 89 908 397 128 154 115 138 102 64 37 94 136 15 51 70 34 34 23 4. 096 146 1. 436 244 2. 271 745 727 62 150 369 122 24 13 5 2. 665 64 590 220 482 262 453 14 353 86 976 499 150 213 137 114 112 72 41 105 152 15 57 80 35 43 23 4. 189 151 1 484 269 2 284 824 805 74 176 391 142 22 13 6 483 17 362 104 947 470 144 186 140 133 125 82 43 116 132 16 56 59 35 49 20 4. 001 146 1. 438 247 2 170 795 776 75 172 395 113 211 13 6 491 26 375 90 520 28 409 83 502 24 394 84 1. 053 1. 135 1. 126 552 177 231 144 109 113 66 47 135 167 15 74 78 36 46 20 3. 986 141 1. 395 249 601 221 239 141 121 120 69 52 147 173 23 78 73 48 42 23 3. 883 138 1. 373 238 2. 201 2 134 805 782 83 152 415 112 20 14 9 826 801 100 170 417 88 26 14 10 566 198 225 143 138 128 76 51 158 210 26 86 98 43 44 22 3. 857 140 1. 372 242 2. 103 784 754 66 145 410 106 27 16 14 2. 642 70 2. 594 59 2. 558 56 759 200 474 202 584 230 530 211 517 226 512 258 2. 425 2. 445 54 545 215 409 248 56 496 183 400 224 EUROSTAT: New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är från medlemstaternas myndigheter) Region SOUTH WEST (UK) WEST MIDLANDS NORTH WEST (UK) WALES SCOTLAND NORTHERN IRELAND EUR 15 OESTERREICH OSTOESTERREICH BURGENLAND NIEDEROESTERREICH WIEN SUEDOESTERREICH KAERNTEN STEIERMARK WESTOESTERREICH OBEROESTERREICH SALZBURG TIROL VORÀRLBERG SUOMI/FINLAND Uk6 uk7 uk8 Uk9 uka ukb m&- at1 at11 at12 at13 at2 at21 at22 at3 at31 at32 at33 at34 fl fi11_ flÎ3~ fil 4" fi15 ses: se01 ~ UUSIMAA. E-SUOMI. AALAND ITÄ-SUOMF VÄLI-SUOMI POHJOiS-SUOMÏ" SVERIGE"* STOCKHOLM se02 ÖSTRA MELLANSVERIGE se03 SMALAND MED ÖARNA se04 SYDSVERIGE se05 se06 se07 se08 VÄSTSVERIGE NORRA MELLANSVERIGE MELLERSTA NORRLAND ÖVRE NORRLAND 1995 1994 1993 1992 1991 1990 1989 +/-1989-90/94% 300 138 80 30 Y62 199 " 267 255 104 26 182 215 266 132 112 27 168 231 285 125 159 31 168 213 267 152 144 27 164 235 272 137 127 34 155 229 163 307 120 33 136 226 +63,80% -16,94% -13,33% -21,21% +33,82% -4,87% un 411 46 365 1,323 419 46 373 1366 439 50 389 464 79 385 437 403 12 1. 5 608 303 35 153 17 - - ' - 458 76 382 446 410 __. 15 7 461 648 10 102 55 250 190 23 5 14 463 80 383 453 410 16 20 7. _ 691 11 80 54 236 174 20 4 12 642 627 10 89 61 258 186 22 4 12 7 80 56 269 175 22 4 13 648 9 90 267 183 22 4 12 617 9 83 57 262 171 19 4 13 •«,12% +8,75% +22. 47% -3,43% -4. 53% •11. 43% +22,52% +29,65% +7,55% • Källa för 1994/95: Stat. Jahrbuch ilber Ernährung. Landwirtschaft und Forsten. Landwirtschaftsverlag Munster-Hiltrup " 1994/95 är beräknat: Tyskland (neu) = Tyskland (gesamt) - Tyskland (alt) * " De svenska siffrorna har beräknats av GDVI/FII. 1 (eftersom den svenska statistiken inte ar anpassad till EUROSTAT-definitionerna) EUROSTAT New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är frän medlemstaternas myndigheter) m 3ELL 11: Totalt antal s Region uggor 1995 (100<M 1994 al) 1993 1992 1991 1990 1989 +/-1989-90/94% 736 705 30 1147 2,62» 2. 124 406 307 415 0 101 0 0 88 68 632 518 42 3 73 79 118 85 -- - - E UR 12 BELGIQUE-8ELGIE REG. BRUXELLES-CAP. /BRUSSE - VLAAMS GEWEST REGION WALLONNE DANMARK DEUTSCHLAND gesarttt D E U T S C H U N D a l t* DEUTSCHLAND t l é u" * BADEN-WUERTTEMBERG BAYERN BERLIN BRANDENBURG BREMEN HAMBURG HESSEN MECKLENBURG-VORPOMMERN NIEDERSACHSEN NORDRHEIN-WESTFALEN RHEINLAND-PFALZ SAARLAND SACHSEN SACHSEN-ANHALT SCHLESWIG-HOLSTEIN THUERINGEN ELUDA VOREIA ELLADA KENTRIKI ELLADA ATTIKI NISIA AIGAIOU. KRITI ESPANA be bel be2 be3 dk de del de2 de3 de4 de5 de6~ de7 de8 de9 dea deb dec ded dee def deg g«- gn gr2 gr3 gr4 es es1 NOROESTE es11 GALICIA es12 ASTURIAS es13 CANTABRIA es2 NORESTE es21 PAIS VASCO es22 NAVARRA es23 RIOJA es24 ARAGON es3 es4 MADRID CENTRO (E) es41 CASTILLA-LEON es42 CASTILLA-LA MANCHA es43 EXTREMADURA es5 ESTE es51 CATALUNA es52 COMUNIDAD VALENCIANA es53 BALEARES es6 SUR es61 ANDALUCIA es62 MURCIA es63 CEUTA Y MELILLA es7 fr fr1 CANARIAS FRANCE ILE DE FRANCE ---- 732 - 700 32 1131 2. 613 &197 416 315 440 0 104 " 0 0 92 72 645 529 46 3 75 81 125 86 12. 071 742 0 707 35 1162 2. 809 2. 301 607 323 450 0 - 138 1 1 99 100 687 557 51 4 82 92 130 95 163 59 82 7 16 12. 085 762 0 726 36 1149 2. 98» 2 4 07 683 321 462 0 149 1 1 105 133 718 599 57 4 91 111 140 99 160 56 72 6 14 11. 624 730 0 694 36 1077 2. 917 2*333 684 310 442 0 144 1 1 104 152 700 579 56 4 94 105 138 90 137 54 66 4 12 11. 774 731 0 695 37 1044 3. 196 1392 604 309 443 0 197 1 1 106 178 715 610 59 4 138 170 144 121 160 64 75 6 15 10. 956 717 0 677 40 1006 2412 2. 412 309 441 0 1 1 108 730 615 60 4 144 167 62 77 5 : 23 2. 117 2. 108 1919 :;•;•;:; ::;. 1B79 1 8 39 42,09% +0,00% +3,40% -19,55% 412,43% +8,35% -5,91% •48. 23% +1,81% -0,23% +0,00% -47,38% -33,33% -33,33% -14. 66% -59,49% -11,56% -13,89% -24,17% -30. 95% -45,90% -52,76% -12. 73% -28,64%. " : ': 82 77 3 2 114 109 3 2 109 104 3 2 117 111 3 3 429 342 329 282 14 53 17 345 9 674 440 102 132 570 450 101 19 345 207 138 0 13 60 18 250 9 712 458 119 136 560 446 95 19 363 208 155 0 1. 435 8 1. 347 •. 1 I 8 1. 310 1 13 59 18 239 9 619 404 103 112 516 404 89 23 330 192 138 0 7 1. 241 1 14 55 19 195 8 622 402 136 84 545 432 91 22 296 171 125 0 138 129 5 4 282 14 56 21 191 10 621 391 139 91 545 424 100 21 334 165 169 0 8 1. 207 1 9 1. 219 2 +17,70% E U R O S T A T: N ew Cronos/regio (siffrorna på kursiv är från medlemsstaternas myndigheter) £2, Region 1995 1994 1993 1992 1991 1990 1989 +/-1989-90/94% fr2 fr3 fr4 fr5 (r6 fr7 fr8 fr9 ie it it1 it11 it12 BASSIN PARISIEN NORD-PAS-DE-CALAIS EST OUEST SUD-OUEST CENTRE-EST MEDITERRANEE — DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER IRELAND ITALIA 176 NORD OVEST PIEMONTE , VALLE D'AOSTA it13 LIGURIA it2 it3 LOMBARDIA NORD EST it31 TRENTINO-ALTO ADIGE it32 VENETO it33 FRIULI-VENEZIA GIULIA it4 its EMILIA-ROMAGNA CENTRO (1) it51 TOSCANA it52 UMBRIA it53 MARCHE it6 it7 LAZIO ABRUZZO-MOLISE it71 ABRUZZO «72 MOUSE it8 it9 CAMPANIA SUD it91 PUGLIA it92 BASILICATA it93 CALABRIA ita SICILIA — 9 1. 502 64 482 71 886 itb lu ni nil nl2 nl3 nl4 pt pt1 SARDEGNA LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE) NEDERLAND NOORD-NEDERLAND OOST-NEDERLAND WEST-NEDERLAND ZUID-NEDERLAND PORTUGAL CONTINENTE pt11 NORTE pt12 CENTRO (P) pt13 LISBOA E VALE DO TEJO pt14 ALENTEJO pt15 ALGARVE pt2 ACORES pt3 uk uk1 uk2 uk3 uk4 uk5 MADEIRA UNITED KINGDOM NORTH YORKSHIRE AND HUMBERSIDE EAST MIDLANDS EAST ANGLIA SOUTH EAST (UK) 838 20 201 ~ ~ 69 152 94 163 70 27 891 122 57 16 169 703 59 59 0 0 152 79 29 844 129 60 17 172 691 57 57 0 0 76 963 58 162 678 57 57 0 0 247 248 245 64 1 44 20 72 1 47 24 67 1 43 23 122 126 133 54 20 18 15 8 12 9 3 13 15 3 5 7 10 77 9 1. 515 63 487 77 888 330 323 24 91 135 62 11 5 2 868 21 208 " 70 146 95 54 21 17 16 9 13 10 3 12 15 3 3 8 12 83 10 1. 570 68 508 85 908 363 356 28 94 154 70 10 5 2 893 22 203 7~4 166 99 55 22 17 16 7 11 9 2 9 17 4 4 9 13 78 10 1. 546 67 506 84 888 354 347 28 107 137 63 12 5 2 888 21 207 65 155 97 146 79 28 785 128 57 17 160 712 60 60 0 0 232 70 1 ,47 22 154 68 29 22 17 12 8 5 3 8 22 5 4 13 14 63 9 1. 506 66 497 83 860 360 343 28 105 138 60 12 5 2 869 21 206 64 "Ï51 1ÖÖ 138 82 29 757 127 56 17 149 726 67 67 0 0 140 83 29 754 137 56 18 116 760 64 64 0 0 228 225 62 2 42 18 149 68 34 18 17 12 7 5 2 5 27 6 4 17 14 " 87 10 1. 498 67 494 86 851 354 346 18 100 152 65 11 6 2 855 21 201 67 139 108 65 2 46 16 181 75 38 17 20 13 8 4 4 11 13 5 21 6 14 91 10 1. 465' 65 490 84 827 347 341 28 85 144 70 14 4 2 838 20 Ï90 67 124 103 -7,52% +27,64% +3,26%. "; «4W** 3 0 , 7 6* -10,97% -10,71% -66,67% +9,60% -0,16% -63,16% -5,62% +22,70% -32,49% -28,95% -47,00% +8,98% -26,11% -37,80% +41,98% +102,27% -29,73% +10,53% +19. 84% -43. 48% +140,91% +24,14% -25,90% -15,65% •7,07% +3. 38% -1,86% -0,57% -9. 25% +7. 40% -190% -5. 28% -14. 29% +7. 06% -6. 25% -11. 43% -21,43% +25. 00% +0. 00% +3,58% +5,00% +9^47% +4. 48% +17. 74% -7. 77% EUROSTAT: New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är från medlemsstaternas myndigheter) 22 1995 1994 1993 1992 1991 1990 1989 +/-1989-90794% •8,41% -19,64% -17,65% -18,75% •17,86% -9,09% 110 49 33 14 53 61 107 56 34 16 56 66 108 47 34 13 64 62 349 Region SOUTH WEST (UK) WEST MIDLANDS NORTH WEST (UK) WALES SCOTLAND NORTHERN rRELAND uk6 uk7 uk8 uk9 uka ukb E UR 15 OESTERREICH OSTOESTERREICH BURGENLAND NIEDEROESTERREICH WIEN SUEDOESTERREICH KAERNTEN STEIERMARK WESTOESTERREICH OBEROESTERREICH SALZBURG TIROL VORARLBERG SUOMI/FINLAND UUSIMAA, E-SUOMI. AALAND ITAE-SUOMI VAELI-SUOMI POHJOIS-SUOMI SVERIGE**" STOCKHOLM at at1 at11 at 12 at 13 at2 at21 at22 at3 at31 at32 at33 at34 fi f i ll fi13 fi14 rus Be:::: se01 se02 ÖSTRA MELLANSVERIGE se03 SMALAND MED ÖARNA se04 SYDSVERIGE se05 VÄSTSVERIGE se06 NORRA MELLANSVERIGE se07 se08 MELLERSTA NORRLAND ÖVRE NORRLAND 1 97 42 28 12 64 61 116 45 28 13 66 60 388 132 12 120 381 132 12 " 1 20 119 ~~ 19 100 138 129 2 5 2 179 109 12 53 5 114 19 95 134 125 2 5 2 171 241 2 39 24 87 75 8 2 4 106 52 31 12 64 63" 381 134 12 122 ' 113 19 94 134 124 2 6 2 273 3 43 29 98 84 8 2 5 106 56 50 15 55 64 360 130 12 118 104 17 87] 126| 117. 2 6 2 254| 1 39 29 94 77 7 2 5 247 1 36 28 93 74 7 2 5 260 1 260 2 36 28 95 76 7 2 5 36 29 99 81 7 2 5 •7,29% •57,46% +9,49% -15,63% -12,42% -7,75% +12. 07% -2,24% -21. 83% * Källa för 1994/95: Stat. Jahrbuch Uber Ernährung; Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag Miinster-Hiltrup ** 1994/95 är beräknat: Tyskland (neu) = Tyskland (gesamt) - Tyskland (alt) " ' De svenska siffrorna har beräknats av GDVI/FII. 1 (eftersom den svenska statistiken inte är anpassad till EUROSTAT-definitionerna) EUROSTAT: New Cronos/regio (siffrorna på kursiv är frän medlemsstaternas myndigheter) 1-9 grisar 10-49 grisar 50-99 grisar 100-199 grisar 200-399 grisar 400-999 grisar > 1000 grisar Totalt antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal 1-9 suggor 10-49 suggor 50-99 suggor > 100 suggor Totalt antal ^ ^ TABELL 12: Produktionsanläggningarnas struktur i EU Belgien Storleksklass anläggningar Mass i % Antal Stortoks- Stortaks- Öjurt Antal Stortaks- Mass t fc anläggning antäggnlngar klass î S 1987 Antal djur 20. 150; 145. 015| 244. 661; 540. 173; 1. 015. 194! 1. 991. 2861 1. 904. 991 22,36% 20,84% 12,88% 14,32% 13,48% 12,18% 3,95% 0,34% 2,47% 4,17% 9,22% 17,32% 33,97% 32,50% 100,00% 5. 861. 470 100,00% 33,30% 18,54% 11. 87% 14,21% 12,30% 7. 63% 2,15% 13. 707; 59. 267 108. 513! 257. 560 j 438. 058 569. 358 522. 838! 0,70% 3,01% 5,51% 13,08% 22,24% 28,91% 26,55% 5. 927 5. 524 3. 416 3. 797 3. 574 3. 228 1. 047 26. 513 4. 323 2. 407 1. 541 1. 845 1. 597 990 279 12. 982 100,00% 1. 969. 301! 100,00% 5. 343 7. 889 3. 199 1. 541 29,73% 43,90% 17,80% 8. 57% 17. 972 100,00% 23. 199 195. 555 222. 125 243. 077 683. 956 3,39% 28,59% 32,48% 35,54% 100,00% • 1996 A n at djur 4. 191 35. 687 76. 425 249. 890 604. 710 2. 251. 030 4. 046. 550 1. 211 1. 340 1. 042 1. 697 2. 0871 3. 369, 2. 296 j 9,29% 10,27% 7,99% 13. 01% 16. 00% 25. 83% 17. 60% 13. 042! 100,00% 7. 268. 483 1. Q75 852; 685' 1. 287 1. 947 j 1. 936; 4191 8. 2011 1. 254 2. 700 2. 234| 2. 847 9. 035 13,11% 10. 39% 8,35% 15. 69% 23,74% 23,61% 5,11% 100,00% 13,88% 29,88% 24,73% 31,51% 100,00% 3. 500 21. 521 49. 375 188. 778 559. 536 1. 171. 170 688. 224 2. 682. 104 5. 608 73. 132 163. 385 500. 681 742. 806 Stortaks- ÛJutf k t a s t !$ atfÄgflntftg: 0,06% 0,49% 1,05% 3,44% 8,32% 30,97% 55,67% 100,00% 0,13% 0,80% 1,84% 7,04% 20,86% 43,67% 25,66% 100,00% 0,75% 9,85% 22,00% 67,40% 100,00% 3 27 73 147 290 668 1762 557 3 25 72 147 287 605 1643 327 4 27 73 176 82 1987/95 +1,80% +1. 45% •2,40% +3,51% •2,01% +8,31% -3,14% •152. 09% •2,68% •2,59% •2,36% •5,07% +4,77% +5,19% -12,35% +115,59% +3,00% +9,27% •5,33% ' +11,49% •116,03% 3 26 72 142 284 617 1819 221 31 25 70 140 274 575 1874 152 4 25 69 158 38 EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU Danmark Storleksklass Anta) Storieks- anläggningar Mass i % 1987 Antar cflur Stortaks- Djurf Antal Stortaks- Mas* t* aftlåggnmg anläggningar klass t S Stortaks- öjurt k t a s a }* »niSmMtiw» 3. 417 9. 707 6. 084 5. 843 5. 458 5. 475 1. 706 9,07% 25,75% 16. 14% 15,50% 16. 306 260. 387 436. 031 832. 675 14,48% 1. 566. 045 14,53% 3. 383. 903 4 , 5 3% 2. 7 7 1. 0 71 | 3 7. 6 90 1 0 0. 0 0% 9. 2 6 6. 4 18 5. 548 9. 824 4. 337; 3. 636! 2. 4201 813 j 62; 20,83%; 36,88% 16,28%; 13,65%! 9,08%; 3. 05%| 0,23%! 23. 353 237. 873 300. 022 501. 940 648. 589 442. 869 85. 074 0. 18% 2,81 %j • 4,71% | 8,99% 16,90% 36,52% 29,90% 100,00% 1,04% 10,62% 13,40% 22,41% 28,96% 19,77% 3,80% 5 27 72 143 287 618; 1. 523 4. 016 2. 393 2. 750 2. 927 4. 398 16241 246! 3. 410 21. 417 41 24 69 138 268 545 1372 2. 283 4. 537 2. 324 2. 569 2. 775 1. 851 332 1996 Antat djur 6. 777 105. 810 170. 070 394. 860 842. 320 7. 11% 18,75% 11,17% 12,84% 13,67% 20. 54% 15,92% 100,00% 2. 851. 651 6. 712. 424 11. 083. 912 13,69% 27,21% 13,94% 15,41% 16,65% 11,10% 1,99% 10. 164 110. 191 162. 925 362. 888 765. 724 1. 081. 387 490. 696 0,06% 0,95% J_ 1,53% 3,56% 7,60% j 25,73% I 60,56% 100,00% 0,34% 3. 69% 5,46% 12,16% 25,66% 36. 24% 16,44% 26. 640! 100,00%: 2. 239. 720 100,00% 84 i 16. 671 100,00% 2. 983. 975 100,00% 10. 973 9. 059; 3. 346! 3. 034 41,55% 34,30%! 12,67%! 11,49% 44. 916 212. 006 238. 773 550. 658 26. 4121 100,00%! 1. 046. 353 4,29% 20. 26% 22. 82% 52,63% 100,00% 41 23 71 181 j 40! 4. 496 3. 267 1. 850 4. 008 33,01% 23,99% 13,58% 29,43% 17. 251 78. 070 134. 654 944. 942 13. 621 100,00% 1. 174. 917 1,47% 6,64% 11,46% 80,43% 100,00% 1987/95 +r-öjtm* -6,75% -1,78% -0,84% +0,76% +0. 30% +4. 91% +21. 19% +110,50% +5,77% +0,30% +1,34% •2,32% +2,96% •7,25% +7,71% +112. 90% -6,26% +2,11% •2,00% - +29,90% +117. 73% 4 26 71 144 288 ! 6481 19681 518 4 24 70 141 276 584 1478 179 4 24 73 236 86 1-9 grisar 10-49 grisar 50-99 grisar 100-199 grisar 200-399 grisar 400-999 grisar > 1000 grisar Totalt antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal 1-9 suggor 10-49 suggor 50-99 suggor > 100 suggor Totalt antal ' — EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU Tyskland 1997-1991* Storleksktass Antal anläggningar Stortoks- Mass JK Storleks- Djurt ' Antal Stortaks- Mass t % «nlîggnttifl amiggningar ktasstï 1991 Anta* apt Stortaks- Ojurf 1987/91 •/-ÔJurT Mas»t* ". »nffigantng antfggmng 1-9 grisar 10-49 grisar 50-99 grisar 100-199 grisar 200-399 grisar 400-999 grisar > 1000 grisar Totalt antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal 3 1-9 suggor 10-49 suggor 50-99 suggor > 100 suggor Totalt antal 187. 058 105. 383 37. 987 28. 226 19. 668 13. 094 948 392. 364 192. 067 61. 432 14. 451 10. 871 8. 212 3. 071 163 290. 267 77. 565 57. 526 12. 594 2. 888 150. 573 1987 Antat <flur 669. 702! 2. 515. 918 2. 682. 893 3. 963. 612! 5. 545. 863 7. 718. 453 1. 373. 305 47,67% 26,86% 9,68% 7,19% 5,01% 3,34% 0,24% 2,74% I 10,28% | 10,96%j 16,20% 22,66% 31,54% 5,61% 100,00% 24. 469. 746 100,00% 66,17% 21,16% 636. 586 J 1. 294. 4441 4,98% 3,75% 2,83% 1,06% 0,06% 999. 672 1. 520. 857 2. 261. 308 1. 660. 512 258. 238 7,38% 15,00% 11,58% 17,62% 26,20% 19,24% 2,99% 100,00% 8. 631. 617 100,00% 51,51% 285. 048) 38,20% 1. 301. 244 8,36% 1,92% 857. 571 407. 333 10,00% 45,64% 30,08% 14,29% 100,00% 2. 851. 196 100,00% 4j 241 71 140 282 589 1449 62 3 21 69 140 275 541 1584 30 4 23 68 141 19 138. 488 48,12% 480. 904! 68. 752 26. 345 21. 731 17. 337 13. 900 1. 233 23,89% 1. 642. 590 [ 9,15%; 1. 867. 0511 7,55%! 3. 066. 631 [ 6,02% 4. 938. 3011 4,83%; 8. 285. 270 0,43%; 1. 707. 963 2,19% 7,47% 8,49% 13,95% 22,46% 37,68% 7,77% 287. 786 100,00%, 21. 988. 710 100,00% 138. 304 44. 377 11. 967 9. 852 8. 639 3. 522 175 63,78%| 453. 766 20,47%; 954. 666 5,52% 4,54% 3,98% 831. 131 1. 392. 283 2. 408. 281 L_ 1,62% n 1. 905. 700 0,08% 266. 011 5,53% 11,63% 10,12% 16,95% 29,33% 2 3 , 2 1% 3,24% 216. 836 100,00% 8. 211. 838 100,00% 47. 800 41. 244 11. 558 3. 090 46,10% 39,78% 11,15% 2,98% 178. 634 963. 517 797. 603 450. 419 7,47% 4 0 , 3 1% 33,37% 18,84% 103. 692 100,00% 2. 390. 173 100. 00% 3 i 241 71 141 285 596 1385 76 3 22 69 141 279 541 1520 38 4 23 69 146 23 - 3. 0 1% +0,07% •0,34% •0,49% •1,02% +1,12% -4,38% •22,52% - 1 , 0 1% • 2 , 1 0% +0,40% • 1 , 0 1% •1,24% • 0 , 0 7% -4,05% •27,35% •1,69% •3,28% •1,34% •3,35% •21,73% |* Västtyskland EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU Tyskland Storleksklass anläggningar Mas*t% Antat Storleks- 1993 Antat «Qur storleks- Mass t V Djuri Antat «ntîggntng antäggntog** stortak*- ktâsftî» 1995 Antat 4JW Stortaks- ktass-t* Ojurf 1993/9S •^Ojttrf anttggtitft? antäflgntng 1-9 grisar 10-49 grisar 50-99 grisar 100-199 grisar 200-399 grisar 400-999 grisar > 1000 grisar Totalt antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal 1-9 suggor 10-49 suggor 50-99 suggor > 100 suggor Totalt antal 150. 513j^ 63. 692! 51,24% 21,68% 501. 662 1. 499. 000 24. 497 20. 633 16. 925 14. 858 8,34% 1. 736. 778 7,02% 2. 919. 764 5,76% 4. 823. 016 5,06% 8. 982. 897 1,89% 5,66% 6,56% 11,02% 18,21% j 33,92% j 3 24 71 142 285 605 2. 646 j 0,90% 6. 023. 346 22,74% I 2276 119. 902 50,10% 397. 000 49. 384 19. 619 17. 379 15. 298 14. 913 2. 821 20,64% 1. 174. 000 8,20% 1. 397. 000 7,26% 2. 463. 000 6,39% 4. 379. 000 6,23% 9. 146. 000 1,18% 5. 718. 000 1,61% 4,76% 5,66% 9,98% 17,75% 37,07% 23,17% 293. 764! 100,00% 26. 486. 463 100,00%! 90 239. 316 100,00% 24. 674. 000 100,00% 148. 2351 41. 898 ! 11. 437! 9. 886! 8. 943; 4. 294} 636 ! 65,79% 18,59% 5,08% 4,39% 3,97% 1,91% 463. 741 905. 346 797. 054 1. 400. 306 2. 499. 249 2. 385. 870 0,28% 1. 354. 255 4,73% 9,23% 8,13% | 14,28% I 25,49% j 24,33% 13,81% 225. 3291 100. 00% 9. 805. 821 100,00% 43. 934 37. 621 11. 664 4. 830 44,81% 38,37% 11,90% 158. 706 890. 421 809. 849 4,93% 1. 128. 516 5,31% 29. 80% 27,11% 37,77% 98. 0491 100,00% 2. 987. 492 100,00% ' \ ! i 3 22 70 142 279 556 2129 44 4 24 69 234 30 118. 509 35. 751 10. 238 9. 073 8. 637 4. 664 603 63,21% 19,07% 5,46% 4,84% 4 , 6 1% 378. 000 776. 000 716. 000 1. 283. 000 2. 436. 000 2,49% 2. 621. 000 0,32% 1. 277. 000 3,98% 8,18% 7,55% 13,52% 25,68% 27,63% 13,46% 187. 475 100,00% 9. 487. 000 100,00% 32. 118 29. 281 10. 559 5. 110 77. 068 41,67% 37,99% 13,70% 117. 000 701. 000 738. 000 6,63% 1. 054. 000 4,48% 26,86% 28,28% 40,38% 100,00% 2. 610. 000 100,00% 3 24 71 142 286 613 2027 103 3 22 70 141 282 562 2118 •51 4 24 70 206 34 -0,66% +1,01% +0,44% +0,15% +0,45% +1,44% -10,96% +14,35% +1,96% • 0 , 4 5% +0,35% -0,17% +0,92% +1,14% -0,54% •16,28% •0,84% •1,15% •0,66% -11,72% •11,15% • EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 1-9 grisar 10-49 grisar 50-99 grisar 100-199 grisar 200-399 grisar 400-999 grisar > 1000 grisar Totalt antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal Spanien Storleksklass anläggningar Mass i % Antat stortoks- 1987 Antat «Que Stortoks- H * s * i\ DJuri Antal sfttSggntng antäggninaar Stortaks- ktas*t% Stortaks- Ojurf 1987/95 •^Ojwf k t u * t% fttiiiggntag antåggring 234. 817 64,92% 618. 164 85. 414 12. 740 10. 232 7. 516 8. 065 2. 916 23,61% 1. 678. 308 3,52% 2,83% 2,08% 2,23% 0,81% 874. 676 1. 450. 814 2. 134. 922 4. 860. 262 5. 610. 699 3,59% 9,74% 5,08% 8,42% 12,39% 28,21% 32,57% 361. 700 100,00% 17. 227. 845 100,00% 31 250. 000J 19. 000; 9. 000; 6. 000 ! 6. 000; 7. 000 ' 4. 000; 288. 898 15. 124 5. 417 4. 904 3. 697 3. 526 799 89,62% 4,69% 1,68%; 1,52%! 1,15% 647. 222 349. 770 378. 708 660. 929 1. 000. 156 1,09%i 3. 033. 826 0,25% 1. 202. 680 322. 365 100,00% 7. 273. 291 1996 Antat 4fl*r 451. 000 563. 000 602. 000 818. 000 1. 786. 000 4. 714. 000 9. 192. 000 83,06% 6,31% 2,99% 1,99% 1. 99% 2,33% 1,33% 2,49% 3,11% 3,32% 4,51% 9,85% 26,01% 50,71% 301. 000! 100,00% 18. 126. 000 100,00% 72. 000! 8. 000 5. 000 4. 000 5. 000! i 4. 000 2. 000. 72,00% 8,00% 5,00% 4,00% 5,00% 4,00%. 2,00% 196. 000 187. 000 325. 000 469. 000 1. 190. 000 2. 178. 000 2. 923. 000 2,62% 2,50% 4,35% 6,28% 15,93% 29,16% 39,14% 20 69 142 284 603 1924 48 2 23 70 135 271 860 1505, 2 i 30! 67; 136 298 673 2298 60 3 23 65 117 238 545 1462 -31,47% +50,80% -2,57% •3,85% +4,79% •11,75% +19,43% +26,43% •21,51% •1,07% -7,02% -13,00% -12,03% -36,72% -2,91% 23 100. 000 100,00% 7. 468. 000 100,00% 75 •230,99% 3 21 68 218 13 36. 000 j 19. 000 i 4. 0001 5. 0001 64. 0001 56,25% 29,69% 6,25% 7,81% 123. 000 395. 000 284. 000 788. 000 7,74% 24,84% 17,86% 49,56% 100,00% 1. 590. 000 100,00% 3 i 21 j 7 l] 158} 25 i +29,75% -1,61% +4,32% -27,60% +94,48% 8,90% 4,81% 5,21% 9,09% 13,75% 41,71% 16,54% 100,00% 16,10% 27,42% 15,52% 40,96% $ 1-9 suggor 10-49 suggor 50-99 suggor > 100 suggor Totalt antal 123. 093 26. 125 4. 591 3. 788 157. 597 78,11% 16,58%; 2,91%! 2,40%, 324. 145 552. 032 312. 459 824. 611 100,00%! 2. 013. 247 100,00% EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU • - - Frankrike Storleksklass anläggningar Mas*t% Antal Storleks- 144. 5001 77,48% stortoks- fljurt Antat Stortaks- Mass** «nlaggrttftfl anläggningar ktassîS 1995 Antat «ur 1987/95 Stortaks- ÖjUrT. •r-Ojwf ktas»t% anläggning: antåggeing 1987 Antat <$ur 318. 900 355. 400 378. 400 828. 600' 1. 927. 500 4. 482. 199; 3. 623. 200 8,10% 2,79% 3,06% 3,54% 3,86% 1,18% 2,68%! 2. 98%; 3,18%! 6,95% 16,18% 37,62% 30,41% 15. 100 5. 200 5. 700 6. 600 7. 200 2. 200 186. 500 100,00% 11. 914. 199! 100,00% 153. 600 88,02% 5. 400 2. 700 4. 800 5. 500 2. 200 300 3,09% 1. 55% 2,75% 3,15% 1,26% 0,17% 321. 600! 118. 100; 160. 8001 716. 000; 1. 527. 700 1. 209. 300 402. 600 7,22% 2,65% i 3 , 6 1 %! 16,07%! 34,28% ; 27. 14%! 9. 03%! 174. 500 100,00% 4. 456. 100 100,00%! 18. 700 11. 700 5. 800 2. 200 38. 400 48,70% 30,47% 15,10% 5,73% 63. 500; 302. 200!, 394. 200; 381. 900 5. 56% j 26,47% | 34,52%! 33,45%; 100,00% 1. 141. 800 100. 00%! 2 24 73 145 292 623 1647 64 2 22 6° 1 49 278 550 1342 26 3 26 68 174 30 64. 395 71,58% 137. 8001 5. 407 2. 236 2. 945 3. 927 6. 745 4. 305 6 , 0 1% 134. 500! 2,49% : 162. 600 3,27% 442. 300 4,37%! 1. 168. 200 7,50%; 4. 474. 600 4,79%' 8. 010. 500 89. 960 100,00%! 14. 530. 500 44. 646 77,95%' 1. 959 668 1. 240 3. 306 4. 280 1. 173 3,42%; 1,17%; 2,17% 5,77% 89. 200 38. 100 46. 600 173. 700 924. 400! 7. 47% 2. 481. 5001 2,05% 1. 704. 900! 0,95% 0,93% 1,12% 3,04% 8,04% 30,79% 55,13% 100^00% 1,63% 0,70% 0,85% 3,18% 16,94% 45,46% 31,23% 2 25 73 150 297 663 1861 162 2 19 70 140 280 580 1453 -3. 04% • 5 , 6 9% -0,07% + 3 , 3 1% • 1 , 8 6% +6,56% +12,98% +152,84% -4,58% -11,07% +17,14% -6,09% +0,67% +5,48% +8,30% 57. 272 100,00% 5. 458. 400 i 100,00% 95 +273. 22% 7. 752 5. 116 4. 415 4. 938 22. 221 34,89% 23,02% 19,87% 22,22% 24. 600 j 146. 2001 323. 600! 936. 200! 1,72% 10,22% 22,62% 65,44% 100,00%! 1. 430. 6001 100,00% 3 29 73 190 64 -6. 55% +10. 64% +7,84% • 9 , 2 2% +116,52% 1-9 grisar 10-49 grisar 50-99 grisar 100-199 grisar 200-399 grisar 400-999 grisar > 1000 grisar Totalt antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal 1-9 suggor 10-49 suggor 50-99 suggor > 100 suggor Totalt antal EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU Grekland Storieksktass anläggningar Mas» i* Antat Stortoks- 1995 Antat «pr Stortaks- ÛJutf 1987/95 •t-öjurt ktasfcî* aatfggttfog: anläggning 1-9 grisar 10-49 grisar 50-99 grisar 100-199 grisar 200-399 grisar 400-999 grisar > 1000 grisar Totalt antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal ! ! i 1987 Antat «for 85. 293 102. 299 97. 908 72. 337 84. 247 226. 735 469. 142 Stortoka- &}ufl Antat Stortaks- Mass t % anllggning anläggningar ktasaiï 7,50%; 8,99% 8,60%; 6,36%; 7,40%; 19,92%j 2 24 67 140 260 652 41,23% i 2536 20. 1611 1. 981 i 3681 277 i 230 218 214 85,98% 8,45% 1,57% 1,18% 0,98% 0,93% 0 , 9 1% 48. 529 4. 320 1. 456 518 324 348 185 87,16% 7,76% 2,61% 0,93% 0,58% 0,63% 0,33% 55. 680 100,00% 1. 137. 961 100,00%| 36. 043 1. 107 226 175 241 88 34 95,07% 2,92% 0,60% 0,46% 0,64% 0,23% 0,09% 53. 6921 22. 250 14. 223; 23. 309! 62. 993! 48. 909! 87. 478! 17,16% 7,11% 4,55% 7,45% 20,13% 15,63% 27,96% 20 1 20 63 133 261 556 2573 23. 449 100. 00% 13. 259 91,87% 562 134 192 120 112 54 3,89% 0,93% 1,33% 0,83% 0,78% 0,37% 39. 193 42. 710 25. 749 40. 728 67. 169 136. 941 563. 647 916. 137 20. 127 13. 295 8. 750 25. 148 32. 936 65. 215 116. 774 L 4,28% 4,66% 2,81% 4,45% 7,33% 14,95% 61,52% 100^00% 7,13% 4 , 7 1% 3,10% 8,91% 11,67% 23,11% 41,37% 37. 914 100,00% 312. 854; 100,00% 8 14. 433 100,00% 282. 245 100,00% 2 22 70 147 292 628 2634 39 2 24 65 131 274 582 2162 20 2 23 68 285 20 •10,61% -8,95% •4,05% •5,29% •12,31% -3,59% +3,86% +91,16% •1,90% +17,70% +3,76% -1,66% •5,01% •4,77% -15. 95% •136,99% -13,05% •20,96% •0,68% •21,27% •65,41% C\ X 1-9 suggor 10-49 suggor 50-99 suggor > 100 suggor Totalt antal 11. 276 1. 620 371 320 82,99% 11,92% 2,73% 2. 36% 30. 388; 31. 043: 24. 913: 75. 316 18,80% i 19,20%j 15,41% | 46,59%! 13. 587 100,00% 161. 660! 100,00%' 3 19 67 235 12 5. 270 746 244 290 80,46% 11,39% 3,73% 4,43% 12. 349 17. 292 16. 496 82. 773 9,58% 13,41% 12,80% 64,21% 6. 550 100,00% 128. 910 100,00% - EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU Irland Storleksklass Anta) anläggningar Stortoks- Mast t % 1987 Antat <&ur Stortoks- Djuri j j Antat Stortaks- Mass t * anläggning j anläggningar ktas*J* 1995 Antal 4 0* Stortaks- Öjtrtf 1987/95 •f-Ojttff ktassl* ftntfggntng: antåflgnlnfl 1-9 grisar 10-49 grisar 50-99 grisar 100-199 grisar 200-399 grisar 400-999 grisar > 1000 grisar Totalt antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal 1-9 suggor 10-49 suggor 50-99 suggor > 100 suggor Totalt antal j , ' | ' 2. 700! 1. 200 200 100! 100 200 200 57,45%| 7. 100| 25,53% '< 27. 400; 4,26% ; 2,13%; 2,13% 16. 400; 16. 300; 35. 800 4,26%; 109. 500 4,26% \ 747. 700 4. 700 100,00%; 960. 200 1. 500! 400 100. 100 i 100! 1001 100' 62. 50%; 16,67%: 4,17% 4,17% 4,17% 4,17% 4,17% 3. 600 9. 100 7. 100 11. 600 23. 000 53. 600 227. 300 2. 400 ! 100,00%! 335. 300 2. 000; 300; 100, 300 74,07% 11,11% 3,70%! 11,11%! 5. 600 7. 500 9. 700 85. 100 0. 74% 2,85% 1,71% 1,70% 3,73% 11,40% 77,87% 100,00% 1,07% 2 , 7 1% 2,12% 3,46% 6,86% 15,99% 67,79% 100. 00% 5,19% 6,95% 8,99% 78,87% 2. 700 100,00%! 107. 9001 100,00% 3| 23[ 82i 163! 358 548 3739 204 2 23 71 116 230 536 2273 140 3 25 97 284( 401 1. 500 700 100 100 100 100 400 50,00% 23,33% 3,33% L 3,33%| 3,33% 3,33% 3. 200 15. 900 7. 700 11. 800 30. 900 100. 600 13,33% 1. 372. 200 3. 000 100,00% 1. 542. 300 800 400 100 100 200 200 100 42,11% 21,05% 5,26% 5,26% 10,53% 10,53% 5,26% 1. 900 100,00% 2. 000 7. 200 10. 000 15. 900 59. 300 109. 000 282. 800 486. 200 0 , 2 1% 1,03% 0,50% 0,77% 2,00% 6,52% 88,97% 100,-00% 0 , 4 1% 1,48% 2,06% 3,27% 12,20% 22,42% 58,17% 100,00% 1. 400 100 400 1. 900 73,68% 5,26% ; 1. 600 5. 700 0 , 9 1% 3,24% 21,05%) 168. 500 100,00%! 175. 800 95,85% 100,00% 2 23 77 118 309 1006 3431 514 3 18 100 159 297 545 2828 256 1 57 421 93 -18,87% -0,52% -6,10% -27,61% -13,69% +83,74% -8,24% +151,64% • 4 , 1 7% -20,88% +40,85% +37,07% • 2 8 , 9 1% • 1 , 6 8% • 2 4 , 4 2% •83,16% -59,18% +128,00% +48,50% •131,53% EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU Italien Storleksklass anläggningar Mass t % Antat Stortoks- 1987 Antat ojur Stortoks- £>}uri Antat Stortaks- Masa t K anÄggnWfi arrtäggntogar k f e s t lg 1995 Antat « jw Stotteks- t%Wt k t a * * J* anttggninft 1987/95 •J-t»|ön* 1-9 grisar 10-49 grisar 50-99 grisar 100-199 grisar 200-399 grisar 400-999 grisar > 1000 grisar Totalt antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal & 1-9 suggor 10-49 suggor 50-99 suggor > 100 suggor Totalt antal ' 4 4 4. 0 41 3 1. 2 00 3. 7 09 1. 550 2. 1 19 2. 6 37 1. 798 91,17% 975. 400; 10,40% 6,41% 0,76% 0,32% 0,44% 0,54% 0,37% 558. 600 266. 500 218. 200 622. 000 1. 692. 500 5. 049. 797 5,95% 2,84% 2,33% 6,63% 18,04% 53,82% 2 18 72 141 294 642 2809 252. 731 17. 597 2. 422 1. 568 1. 733 1. 773 1. 727 90,41% 6,29% 0,87% 0,56% 523. 812 346. 555 168. 116 222. 217 0,62% | 481. 174 0,63% I 1. 079. 013 0,62% j 5. 242. 190 6,50% 4,30% 2,09% 2,76% 5,97% 13,38% 65,01% 4 8 7. 0 54 100,00% 9. 382. 997 100,00% 19 279. 551 100. 00%! 8. 063. 077 100,00% 4 3 4. 8 46 1 0. 7 88 1. 4 84 1. 235 1. 3 70 1. 6 70 9 14 96,14%! 2,39% 0,33% 0,27% 0. 30%| 0,37% I 0,20% 4 5 2. 3 07 100,00% 6 5. 1 86 4. 0 00 9 73 1. 700 7 1. 8 59 90,71% 5,57% 1,35% 2,37% 100,00% 851. 300 186. 800 100. 100 175. 400 368. 800 1. 048. 100 2. 081. 500 4. 812. 000 133. 190 83. 700 67. 400 488. 100 772. 390 17,69% L 3,88% 2,08% 3,65% 7,66% 21,78% 43,26% 100,00% 17,24% 10,84% 8,73% 63,19% 100,00% 2 17 67 142 •- 269 628 2277 11 241. 968 8. 420 1. 488 1. 166 1. 151 L_ 1. 222 997 256. 412 2 21 69 287 11 28. 567 3. 698 833 1. 339 34. 437 94,37% 3,28% 0,58% 0,45% 0,45%! 0,48% j 0,39%| 468. 316 147. 172 100. 903 165. 662 311. 139 746. 928 2. 402. 171 100,00%| 4. 342. 291 82,95% 10,74% 2,42% 3,89%; 100,00%! 78. 421 71. 769 55. 294 484. 362 689. 846 10,78% 3,39% 2,32% 3,82% 7,17% 17,20% 55,32% 100,00% 11,37% 10,40% 8,02% 70,21% 100,00% 21 201 691 142 j 278! 609| 3035 291 2! 17; 68 j 142! i 270 611 2409 -5,65% +10,00% -3. 40% +0,67% -5,41% -5,18% +8,08% +49,72% -1,14% +0,94% +0,53% +0,04%. +0,42% -2. 61% •5. 80% 17 •59. 18% 3 19 66 362 20 +34,35% -7,25% -4,17% +25,99% +86. 37% EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU Luxemburg Storleksklass anläggningar klass t % Antat Stortoks- 1987 Antal djur Stortoks- Djur; Antat Stortaks- Mass i % anläggning anläggningar kiasattt 1995 Antat djur Stortaks- OJutf Mass i* anläggning 879! 3. 703 J 4. 270 7. 576 13. 665 26. 716 11. 379 68. 188 866; 1. 332; 1. 095 2. 4441 4. 765! 9. 178j 1. 067) 1,29% 5,43% 6,26% 11,11% 20,04% 39,18% 16,69% 100,00% 4,17% 6,42% 5,28% 11,78% 22,97% 44,24% 5,14% 4 30 76 152 285 652 1034 122 3 26 58 153 340 459 1067 1987/95 *r-t>)utf anläggning +9,69% •19,58% +10,67% +10,65% +7,28% +7,98% -12,55% +126,34% +1,10% +35,33% -19,00% +4. 12% +23. 29% •666. 75% -7,22% 20. 7471 • 100,00% 54 •197,15% 279 3. 012 2. 835 2. 501 8. 627 3,23% 34,91% 32,86% 28,99% 100,00% 3 21 60 147 30 -12,70% -3,19% -11,86% •22,94% •71,15% 1-9 grisar 10-49 grisar 50-99 grisar 100-199 grisar 200-399 grisar 400-999 grisar > 1000 grisar Totalt antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal 1-9 suggor 10-49 suggor 50-99 suggor > 100 suggor Totalt antal \ ! j | 771 332 138 90 ! 57 32;. 8 1. 428; 9 29 97 20 24 17 100 1 1. 188 311 284; 41; 9 645l 53,99% j 23,25% 9,66% 6,30% 3,99%! 2,24% 0,56%, 100,00%! 7 8. 2 0 %! 8 , 1 6% 1 , 6 8 %! 2 , 0 2 %; 1,43% 8,42%; 0,08% 100,00% 48,22% i 44,03%; 6,36%! 1,40%; 2. 663 8. 427 9. 508 12. 324 15. 126 19. 311 9. 463 76. 822 3. 0 49 1. 836 1. 423 3. 521 4. 693 5. 985 1. 150 21. 657 1. 227 6-1 79 2. 806 1. 077 3,47%! 10,97%! 12,38%[ 16,04%! 19,69% 25,14% 12,32% 100,00% 14,08% 8,48% 6,57%! 16,26%! 21,67%; 27,64% i 5,31%; 100,00%) 10,87% 54,73% 24,86% 9,54% 100,00%! 11. 289 100,00% 3 25 69 137! 265; 603; 1183' 54; 3 19 71 147 276 60 1150 18 4 22 68 120 181 232 122 56 50 48 41 11 560 261 52 19 16 14 20 1 383| 81 143 47 17 288 41,43% 21,79% 10,00% 8,93% 8,57% 7,32% 1,96% 100,00% 68,15% 13,58% 4,96% 4,18% 3,66% 5,22% 0,26% 100,00% 28. 13% 49,65% 16,32% 5,90% 100,00% EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU Nederländerna Storleksklass anläggningar Massif Anta) stortoks- Stortoks- Djur? Antat Mass t \ anläggning anläggningar Stortaks- Masat* 1995 Antat djör Stortaks- Ojurf 1987/95 •r-Cjotr klass t S anläggning an täggnirtg 1987 Antat djur 7. 408 108. 941 335. 809 969. 489 1. 971. 554 5,34% 10,94% 12,90% 19,03% 19,51% 22,17% 5. 005. 660 10,11% 5. 949. 879 1. 889: 3. 866 4. 562 6. 728; 6. 896! 7. 837; 3. 574, 0. 05% 0,76% 2,34% 6,76% 13,74% 34,89%. 41,47% 35. 352' 100,00% 14. 348. 740 100,00% 2. 7041 4. 193! 3. 427 4. 297; 3. 967 2. 393 361! 21. 342; 2. 644: 5. 042; 3. 466; 6. 161 ; 12,67% 19. 65% 16,06% 20,13% 18,59% 11,21 % 1,69% 11. 570 113. 730 L 247. 346 610. 175 1. 099. 355 1. 371. 749 561. 741 0,29% 2,83% 6,16% 15,19%! 27,38% 34,16% 13,99% 100,00% 4. 015. 666 100,00% 15,27% 29,12% 20,02% 35,59% 11. 376 134. 534 252. 482 1. 221. 314 0,70% 8,31% 15,59% 75,40% ! 17. 313! 100,00% 1. 619. 706 100,00%! 4] 28_j_ 741, 1 4 4L 286 639 1665 406 4 27 72 142 277 573 1556 188 4 27 73 198 94 6871 1-284 2. 035 3. 670 4. 290 5. 755 4. 667 3,07% 5,74% 9,09% 2. 573; 38. 120; 150. 628; 16,39% 533. 460 19,16% 1. 226. 705 j 2 5 , 7 1% 3. 718. 196} 20,85% 8. 727. 831 J 0,02% 0,26% 1,05% 3 , 7 1% 8,52% 25,83% 60,62% 22. 388 100,00% 14. 397. 5131 100,00% 1. 567 2. 229 2. 070 3. 226 3. 605 2. 586 501 9,93% 14,12% 13,11% 20,44% 22,84% 7. 082 57. 378 152. 054 463. 537 1. 014. 037 16,38% 1. 506. 035 3,17% 810. 294 0,18% 1,43% 3,79% 11,56% 25,29% 37,55% 20,20% 15. 784 100,00% 4. 010. 417 100,00% 748 1. 526 1. 633 5. 716 9. 623 7,77% 15,86% 16,97% 1. 026 41. 719 121. 947 59,40% 1. 335. 586 100,00% 1. 500. 278 0,07% 2,78% 8,13% 89,02% 100,00% 4 30 74 i 145; 286, 646] 1870! 643! 5j 26! 73J 144{ 281 j 582 1617| 254! 1, 27! 751 234J 1561 -4,50% +5,36% +0,56% +0,87% +0,02% +1,15% +12,33% +58,44% +5,62% -5,10% +1,77% 4-1,19% +1,50% +1,60% +3,94% +35,04% -68,12% +2,46% +2,51% +17,87% +66,65% 1-9 grisar 10-49 grisar 50-99 grisar 100-199 grisar 200-399 grisar 400-999 grisar >1000grisar Totalt antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal r* ^ 1-9 suggor 10-49 suggor 50-99 suggor > 100 suggor Totalt antal EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 1987 Antal djur 511. 182 349. 285 145. 307 246. 337 193. 341 295. 906 714 626 Stortoks- Djutf Antat Mass * % anläggning anläggningar Stortaks- klass i s 20,81%| 14. 22%; 5,92% i 10. 03%) 7,87%; 12,05%, 29,10%! 2 18 69 138 276 616 2179 121. 600 13. 100 1. 100 1. 900 600 500 500 87,29% 9,40% 0,79% 1. 36% 0,43% 0,36% 0,36% 1995 Antat djor 277. 500 286. 200 103. 300 257. 900 225. 300! 221. 500 1. 030. 100 Stortaks- Ojurf 1987/95 •f-Cjun* ktasst$. anläggning anläggning 11,55% 11,92% 4,30% 10,74% 9,38% 9,22% 42,89% 2; 22 94, 136; 376 443; 2060; +6,36% +20,04% +36,04% -1,42% +36,15% -28,14% -5,44% 262. 834 100,00%! 2. 455. 984 100. 00% | 9 139. 300 100,00% 2. 401. 800 100,00% 17: +84,52% 96,75% 236. 590 74. 822 61. 941 56. 153 76. 499 123. 235 119. 427 748. 667 126. 886 55. 655 27. 285 109. 986 319. 812 31,60% 9,99% 8,27% 7,50% 10,22% 16,46% ^_ 15,95% 100,00% 39. 68% 17,40% 8,53% 34,39% : 100,00% 2 22 72 131 272 616 1866 5 2 18 68 204 4 75. 000 2. 800 700 600 400 200 200 79. 900 41. 200 3. 200. 500 700 45. 600 93. 87%; 118. 800 3,50% 0,88%; 0,75%l 0,50%j 0,25%] 0,25%! 100,00%: 62. 400 38. 600 76. 500 82. 500 122. 400 229. 700 730. 900 90,35%; 101. 300 7,02%; 1,10%! 1,54% 100,00%: 59. 700 27. 200 "144. 700 332. 900 16,25% 8,54% 5,28% 10,47% 11,29% 16,75% 31,43% 100,00% 30,43% 17,93% 8,17% 43,47% 100,00% 2j 22l 55 128 206 612 1149 9 2 19 54 207 7 +3,50% +0,14% -23,53% -2,36% -24,24% -0,68% -38,45% +95,24% •31,24% •3,92% -19,85% •1,30% +63,83% Portugal Storleksklass anläggningar Mass t % Antal stortoks- 238. 240 19. 191 2. 105 1. 789 701 480 328 90,64% 7,30%; 0,80% 0,68%i 0,27%! 0,18%! 0,12% 154. 591 3. 362 859 430 281 200 64 2,10% 0,54% 0,27% 0,18% 0,13% 0,04% 159. 787 100,00% 67. 727 3. 100 402 539 71. 768 94,37% 4,32% 0,56% 0,75% t 100,00% 1-9 grisar 10-49 grisar 50-99 grisar 100-199 grisar 200-399 grisar 400-999 grisar > 1000 grisar Totalt antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal 1-9 suggor 10-49 suggor 50-99 suggor > 100 suggor Totalt antal ! i I ! ' | ! • EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU 1-9 grisar 10-49 grisar 50-99 grisar 100-199 grisar 200-399 grisar 400-999 grisar > 1000 grisar Totalt antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal 5 1-9 suggor 10-49 suggor 50-99 suggor > 100 suggor Totalt antal Förenade kungariket Storleksktass anläggningar Mass i V Antal Stortoks- Stortoks- Djtttf Antat Stortaks- MasstX anläggning anläggningar ktasat* 1987/95 Stortaks- Ojtm* kta**** anifg-gntng. anläggning 20. 672 100,00% 7. 914. 542) 100,00% 13. 455 100,00% 7. 334. 517 1987 Antat 4fur 18. 553! 127. 225 138. 618; 248. 849! 587. 488] 1. 527. 789 j 5. 266. 020 j 0,23% 1. 61% 1,75% 3,14% 7,42% 19,30%. 66,54% 5. 150| 5. 266 j 1. 988 1. 7261 2. 067 2. 321 2. 154 24,91% 25,47% 9,62% 8,35% 10,00% 11,23% 10,42% 2. 621 2. 707J 1. 128 j 1. 2291 1. 256 ; 1. 116 545 10. 602 7. 505 4. 013 1 674 2. 623 24,72% 25,53% 10,64% 11,59% 11,85% 10,53% 10. 407! 62. 633 80. 336 172. 846; 356. 136! 704. 687! 5,14% 1. 128. 966| 0 , 4 1% 2,49% 3,19% 6,87% 14,15% 28,01% 44,87% 100,00% 2. 516. 0111 100. 00% 47,45% 25,37% 10,58% 16,59% 26. 304 96. 123 121. 070 657. 429 900. 926 2,92% 10,67% 13,44% 72,97% 100,00%' 15. 815 100,00% 4 24 70 144 284 658 2445 383 4 23 71 141 284 631 2071 237 4 24 72 251 57 1996 Antat djar 14. 292 47. 977 51. 977 120. 991 290. 180 1. 207. 029 5. 602. 071 4. 540 2. 122 706 870 1. 057 1. 966 2. 194 33,74% 15,77% 5,25% 6,47% 7,86% 14,61% 16,31% 2. 595 1. 221 560 695 1. 044 1. 373 698 8. 186 4. 528 1. 793 872 2. 318 9. 511 31,70% 14,92% 6,84% 8,49% 12,75% 16,77% 8. 525 30. 229 36. 225 92. 162 315. 724 810. 304 8,53% 1. 288. 415 100,00% 2. 581. 584 100,00% 47,61% 18,85% 9,17% 24,37% 100,00% 15. 877 45. 336 64. 038 709. 697 834. 948 1,90% 5,43% 7,67% 85,00% 100,00% - 0,19% 0,65% 0 , 7 1% 1,65% 3,96% 16,46% 76,38% 100,00% 0,33% 1,17% 1,40% 3,57% 12,23% 31,39% 49,91% 3 23 74 139 275 614 2553 545 3 25 65 133 302 590 1846 315 4 25 73 306 88 -12,62% -6,42% • 5 , 5 9% -3,54% - 3 , 4 1% -6,73% +4,44% •42,38% -17,26% • 7 , 0 0% -9,17% - 5 , 7 1% • 6 , 6 5% -6,54% -10,89% +32,89% • 0 , 0 4% • 5 , 5 6% +1,54% •22,15% •54,10% EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU Finland* Storleksklass anläggningar Mass t % Antat Stortoks- 33025 Antat djur Stortoks- Djuri Antat Stortaks- Mass t K -anläggning anläggningar klass î s 34820 Antat djar Stortaks- Ojurr 1990/95 •r-Qjurr k t a s a tï anläggning artläggnioö 1-9 grisar 10-49 grisar 50-99 grisar 100-199 grisar 200-399 grisar 400-999 grisar > 1000 grisar Totalt antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal 1-9 suggor 10-49 suggor 50-99 suggor > 100 suggor Totalt antal 2. 3 02 1. 725 1. 667 2. 5 60 2. 1 11 4 24 28 1 0. 8 17 21,28%! 15,95%! 15. 41% 23,67% 19,52%j 3,92% 0,26% 5. 798! 46. 412 122. 203 372. 683| 568. 479! 230. 638! 35. 229 0,42% 3,36% 8,85% 26,98% 41,15% 16,70% 2,55% 100,00% 1. 381. 442; 100,00% 3 27 73 146 269 544 1258 128 508 966 1. 051 1. 970 2. 237 595 41 6,89% 13,11% 14,26%| 26,74%; 30,36%; 8,08% 0,56% 1. 858 26. 860 78. 010 293. 594 617. 629 322. 998 59. 563 0,13% 1,92% 5,57% 20,96% 44,10% 23,06% 4,25% 7. 368 100,00% 1. 400. 512 100,00% | ! j ! | ! ; : 1 ! i 1 I I 1. 718 1. 703 907 706 536 149 8 30,00% 29,74%! 15,84% | 12,33%J 7. 049 41. 561 64. 802 98. 695 9,36% | 146. 772 2. 60%| 0,14%! 82. 367 9. 594 1,56% 9,22% 14,37% 21,89% 32,56% 18,27% 2,13% 5. 727 100,00%! 450. 840 100,00% 935 3. 473 738 91 5. 237 17,85%,! 66,32%j 14,09% ! i 1,74%: 100,00%i 4. 410 94. 602j 47. 274 14. 827 161. 113 2,74% 58,72% 29,34% 9,20% 100,00% •45,21% +3,34% +1,25% +2,37% •2,53% -0,20% •15,47% +48,84% 4 28 74 149 276j 543 1453 190 4 24 71 140 274 553 1199 79 5 27 64 163 31 * Uppgifter från den nationella myndigheten; annan tidsperiod!!; inga uppgifter om slaktsvin och suggor för 1990 EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU Sverige* 1987 Storleksktass antåggningar M a s s t* Antal Stofteks- Stoftékft- Artat Stortek*- l t t a * * t\ ttMiggtttftg *n»g$n1ng« 4. 151: 2. 573 4. 842 2. 773; 1. 339: 1. 039 24. 83% I 15,39%! 28,96%! 16,59% i 8,01% 6,22% Arttat 4[ut 13. 930 41. 266 262. 222 439. 576 461. 215 1. 016. 172 0,62% 1,85% 11,74% 19,67% 20,64% 45,48% 3 16 54 159 344 978 —j 134 2. 670 1. 755 3. 241 2. 094 1. 386 1. 195 1995 1987/93 21,64% 14,22% 26,26% 16,97% 11,23% 4JUI 9. 438 28. 073 174. 744 339. 788 484. 264 9,68% 1. 240. 240 Stettak*. k t * * * l* Ojutf aftjfggntag: 4»fl0S«tftg 0,41% 1,23% 7,68% 14,93% 21,27% 54,48% 4 16 54 162 349 1038 •5,33% -0,26% -0,44% •2,36% +1,44% •6,12% 16. 717 100. 00% 2. 234. 381 100,00% 12. 341 100,00% 2. 276. 547 100,00% 184 +38,02% i ; i , ! ; ; j \ i i | I ; "> 7. 301 3. 681 1. 002 357 j 12. 341 59,16% 29,83% 8,12% 2,89% 100,00% 15. 614 84. 728 65. 602 75. 428 6,47% 35,10% 27,18% 31,25% 241. 372 100,00% 2 23 65 211 20 < 1 1-9 g r i s a r" 10-24 g r i s a r" 25-99 grisar** 100-249 grisar** 250-499 g r i s a r" > 499 g r i s a r" Total! antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal 1-9 suggor 10-49 suggor 50-99 suggor > 100 suggor Totalt antal * UpDgifter fran den nationella mync iighetern, inga uppgifter om slaktsvin och suggo r (1987) tillgänglig a ** Definition av storleksklasser ej far enlig med EUROSTAT-uppgifter EUROSTAT: Produktionsanläggingarnas struktur i EU Österrike* Storleksklass 1-10 grisar" 11-50 grisar" 51-100 grisar" 101-200 grisar" 201-400 grisar" 401-600 grisar" > 600 grisar" Totalt antal 1-9 slaktsvin 10-49 slaktsvin 50-99 slaktsvin 100-199 slaktsvin 200-399 slaktsvin 400-999 slaktsvin > 1000 slaktsvin Totalt antal 1-10 suggor" 11-50 suggor" 51-100 suggor" > 100 suggor" Totalt antal Antat anläggningar Stortoks- Mass t K ! 122. 975 23. 299 6. 016 4. 665 2. 132 137 73 77,20% | 14,63% 3,78% 2,93% 1,34% 0,09% 0,05%! 1987 Antat <*jur 398. 573 537. 895 432. 043 666. 332! 567. 141; 64. 240 77. 371 Stortoks- Djurt. Antat Mäss t % anläggning anläggningar Storteks- ktasaîS 14,53% 19,61% 15,75% 24,29% 20,67% 2,34% 2,82% 3 23 72 143 266 469 1060 17 94. 557 16. 087 5. 667 5. 236 2. 959 239 66 124. 811 1993 Antat <fr* 289. 238 386. 831 409. 437 756. 377 797. 212 110. 787 71. 971 75,76% 12,89% 4,54%! 4,20%! 2,37%: 0,19%; 0,05% 1987/93 Stottaks-. UJlttf k W t* Mtfaftjnlnft 10,25% 13,71% 14,51% 26,80% 28,25% 3,93% 2,55% 3 24 72 144 269 464 1090 23 -5,62% •4,16% •0,60% +1,13% +1,28% -1,14% •2,89% •31. 27% 100,00% 2. 821. 853 100,00% 159. 297 100,00%! 2. 743. 595 100,00% 1 ! i ! 1 i i i | 33. 120 11. 361 347 23 44. 851 73,84%! 105. 379 25,33% 0,77% 0,05% 258. 538 21. 975; 4. 336 27,31% 67,00% 5,69% 1,12% 100,00% 385. 892 101,12% 3 23 63 189 9 19. 725 10. 928 625 66 62,93% 34,86%! 1,99% | 0,21%! 68. 127 263. 228 39. 112 10. 727 31. 344 100,00%! 381. 194 17,87% 69,05% 10,26% 2,81% 100,00% 3 24 63 163 12 +8,55% •5,85% -1,18% -13,79% •41,35% * Uppgifter från den nationella myndighetern; inga uppgifter om slaktsvin tillgängliga; siffrorna inbegriper ej smågrisar! " Definition av storleksklasser ej förenlig med EUROSTAT-uppgifter EUROSTAT: Produktionsanläggingamas struktur i EU TABELL 13: Produktionsanläggningarnas regionala struktur i EU Antal anläggningar <10D04al) Antal grisar (1WÖ4alj mi AnWorl^rtanlaganino REGION 1980 1893 +/-1989/93% 1989 1993 • /. 1989/93% 1089 189$ •M989/03 % BE1 VLAAMS GEWEST • BXL BE3 REG. WALONNE B OK DK DE1 BADEN WURTEMBERG DE2 BAYERN DE4 BRANDENBURG DE3 HAMBURG, BREMEN, BERLIN DE7 HESSEN DE8 MECKLENBURG-VORPOMME DE9 NIEDERSACHSEN DEA NORDRHEIN-WESTFALEN DEB RHEINLAND-PFALZ DEC SAARLAND DED SACHSEN DEE SACHSEN-ANHALT DEF SCHLESWIG-HOLSTEIN DEG THURINGEN DEU GR1 ANATONIKI MACEDONIA & T GR3 ATTIKI GR2 DYTIKI E L U DA GR1 DYTIKI MAKEDONIA GR2 IPEIROS GR1 KENTRIKI MAKEDONIA GR4 KRITI GR2 GR4 GR2 GR2 GR1 GR4 NISIA IONIOU NOTIO AIGALO PELOPONNESOS STEREA ELLADA THESSALIA VOREIO AIGALO GR ES61 ANDALUCIA ES24 ARAGON ES12 ASTURIAS ES53 BALEARES ES7 CANARIAS ES13 CANTABRIA ES42 CASTILLA-LA-MANCHA ES41 CASTILLA-LEON ES51 CATALUNA ES52 COM VALENCIANA ES43 EXTREMADURA ES11 GALICIA ES23 LARIOJA ES3 MADRID ES62 MURCIA ES22 NAVARRA ES21 PAIS VASCO ESP Källa : EUROFARM 16 4 20 31 49 87 •' 2 0 29 2 47 37 12 1 2 2 6 2 13 2 15 27 42 79 2 0 25 1 41 33 10 1 3 1 5 2 -20,37% 6354 6831 -42. 31% 304 291 -24,65% 6667 7122 +7,51% -4,10% +6,98% 395 78 533 129 333 473 -14,46% 9198 11568 •25,76% 293 431 -14,24% 2204 2280 -9,56% 3669 3809 -10,00% 1310 923 -50,00% 25 -13,98% 999 -12,67% 1273 8 971 907 +3,45% +3,81% -29,56% -67,59% -2,84% 45 42 596 125 34 54 48 466 81 38 -28,73% 849 693 -13,04% 7069 7186 +1,67% 151 177 •10,08% 5834 5812 -15,88% 500 -30. 00% +47,14% 35 988 -28,00% 1192 461 30 705 849 -14,83% 1437 1368 -0,39% -7,74% -15,37% -28,59% -28,81% -4. 77% 159 176 42 39 470 596 239 46 48 228 589 268 +12,38% 821 732 -10,91% 391 310 278 246 •11,54% 27356 26041 2 0 6 3 1 3 2 0 2 2 3 5 2 32 23 11 19 7 2 4 11 58 14 3 24 120 2 0 4 4 6 4 0 10 6 1 5 5 0 3 3 6 9 1 55 16 7 17 6 1 2 5 45 12 2 15 95 1 0 2 3 4 +121,00% +55,00% +67,97% +88. 53% +4. 44% +79. 29% +110. 91% -12. 50% +36. 09% +20. 00% +81. 21% +88. 20% -22,78% +68,36% 54 21 82 22 122 110 60 7 24 50 212 125 40 934 64 7 63 38 43 118 49 4 31 84 126 172 9 808 -29,83% 1049 1103 -4,81% +19,05% 99 27 -65,50% 105 -22,37% +67,46% 14 7 -65,06% 136 +7,81% -18,34% -43,00% +30,21% •45,37% -40,33% +37,96% -76,48% •13,55% +5,11% 39 27 18 10 26 64 25 22 29 45 106 14 23 6 6 45 24 10 11 10 32 21 18 7 15 68 -30,19% 1512 1928 +27,48% 141 258 -10,88% -11,54% -28,89% -31,94% 52 70 33 13 54 73 19 11 -57,72% 475 437 -23. 63% 1787 1963 +2,90% +4,28% -41,92% -15,04% -8,00% +9,80% 3 11 19 4 42 31 3 13 15 5 91 44 -13,96% 3825 4469 +16. 83% 275 374 -33,46% -37,50% -20,40% -18,13% -40,00% -40. 00% -20,48% -25,08% 60S 621 632 87 38 693 299 50 691 682 584 77 51 547 344 31 +14. 24% 233 400 +9. 86% -7. 53% -11,65% +33. 98% -21,08% +14,97% -37,23% • 1 0 , 3 1% 26 5 55 126 187 71 8 38 45 6 59 281 246 103 7 55 311 235 -24,29% 11843 13064 ^ +35,02% +66,22% +41,98% •47,02% +20,63% +14,79% -21,73% -35,18% +12,95% -18,39% +16,91% +10,78% +9,68% +20,90% -51,47% -1,13% +11,82% -20,72% +7,62% -46,13% -77,74% -53,78% -11,18% -66,54% -39,87% -61. 28% -34,86% -4,32% +21,14% -67,07% -26,69% -69,55% -48,65% +49,79% +82,61% +15,46% +17,89% -18,33% +24,84% +117,60% +43. 78% +35. 78% +71. 69% +75. 78% +16. 17% +7,91% +123,30% +31. 53% +44. 58% -16,22% +45,71% Antal a n l ä g g n i n gs (10004*1) REGION 1989 ,1993 Antal oriw'10ÖCM«() Ant*!örtMtf*nlitoflrUrKi 1089 1993 • M 9 8 9 / 9 3* 1989 1993: •/-1989/93% 4 19 10 4 4 22 4 ,2 1 2 1 0 2 9 5 22 5 11 2 8 1 12 3 14 8 2 3 15 3 1 1 1 1 0 1 6 3 17 4 8 1 5 1 8 3 27 18 8 37 56 11 7 37 1 15 29 13 9 3 20 5 12 1 14 0 22 3 22 16 8 34 59 5 3 27 0 10 25 7 5 3 18 6 7 1 14 0 15 FR42 ALSACE FR61 AQUITAINE FR72 AUVERGNE FR25 BASSE-NORMANDIE FR26 BOURGOGNE FR52 BRETAGNE FR24 CENTRE FR21 CHAMPAGNE-ARDENNE FR83 CORSE FR43 FRANCHE-COMTE FR23 HAUTE-NORMANDIE FR1 ILE-DE-FRANCE FR81 LANGUEDOC-ROUSILLON FR63 LIMOUSIN FR41 LORRAINE FR62 MIDI-PYRENEES FR3 NORD-PAS-DE-CALAIS FR51 PAYS-DE-LA-LOIRE FR22 PICARDIE FR53 POITOU-CHARENTES FR82 PAC FR71 RHONE-ALPES F IE IRL IT71 ABRUZ2I IT92 BASILICATA IT31 BOLZANO-BOZEN IT93 CALABRIA IT8 CAMPANIA IT4 EMILIA ROMAGNA IT33 FRIULI-VENEZIA GIULIA IT6 LAZIO IT13 LIGURIA IT2 LOMBARDIA IT53 MARCHE IT72 MOLISE IT11 PIEMONTE IT91 PUGLIA ITB SARDEGNA ITA SICILIA IT51 TOSCANA IT31 TRENTO IT52 UMBRIA IT12 VALLE D7VOSTA IT32 VENETO IT LU LUX NL1 N O O R D NL NL2 O O S T NL NL3 W E S T NL NL4 Z U I D NL NL Källa LUROFARM + M 9 8 9 / 9 3* -28,50% -24,29% -21,96% -43,41% -36,14% 72 472 243 351 198 67 457 280 410 214 -7,90% -3,28% +15,18% +16,66% •7,97% 18 25 24 80 45 -30,00% 6612 7740 •17,05% 305 23 32 35 165 76 510 133 62 42 94 +38,91% -14,89% -26,67% -3,37% 76 44 42 71 +27,03% 165 277 -13,58% 162 140 -11. 09% +8,64% +14. 25% +3,01% 31 19 16 28 35 30 26 38 -6,68% 131 164 -8,37% • 2 , 3 1% -17,21% -10,11% +14,14% 95 109 39 43 34 82 197 153 62 47 47 132 -20,26% -40,00% -27,50% -26,67% -24,44% +0,00% -21,58% -33,76% -30,85% -23,78% -25,38% 290 101 33 107 148 16 59 158 74 610 681 402 86 24 103 188 14 52 171 85 629 635 -35,00% -35,36% -25,56% -34,92% 174 332 38 408 159 339 32 366 -30,56% 1025 1474 •43,77% 149 106 -28,89% 12204 13929 -10,69% 1302 1570 +20,67% 449 606 +35,00% -19,15% 133 122 -12,66% -8,21% -6,29% +5,32% 75 25 141 162 71 25 135 150 -53,24% 1896 1896 -62,08% -25,92% -48,75% 207 178 4 197 154 1 -8,56% -4,24% -0,28% -4,72% -7,30% +0,01% -5. 12% -13. 06% -82. 50% 5 4 3 4 3 6 4 3 4 3 +13,10% +9,65% +8,65% +1,68% -11,99% 171 365 +113,89% 29 72 +150,24% 5 5 6 2 -35,78% 2880 2940 +2. 09% 187 297 -14,19% -40,48% -38,86% +4. 69% -8,87% +3,33% -38,38% -14,44% 248 58 756 38 258 100 293 8 234 53 810 31 255 94 265 4 -3,94% 352 322 -20,00% 1 0 -34,37% 581 637 -5. 93% -7. 75% +7. 15% -17. 59% -1. 07% -6,39% -9,33% -45,06% -8,57% -54. 00% +9. 55% +0,04% 9 5 86 12 13 19 25 9 25 3 26 24 9 7 151 9 14 17 37 5 24 1 44 29 346 286 -17,40% 8393 8396 1 1 14 4 10 29 1 1 13 3 10 27 -5,66% 77 72 -6,57% 145 144 -14. 29% 576 585 -9,08% 4819 5128 -6,94% 824 879 -6,76% 7630 8373 -8,26% 13849 14964 +1,60% +6,40% +6,65% +9,74% +8,06% 411 342 229 748 473 488 400 262 880 557 QäL +28,81% +27,76% +47,60% +106,14% +69,06% +67,22% +74,21% +41,86% +1. 15% +31,77% +68,13% -13,58% +13,37% +64,03% +65,23% +35,15% +25. 07% +107,03% +40,97% +58,27% +11,21% +38,11% +60,51% +17,37% -65. 85% +58. 96% +9. 63% +55. 00% +75. 26% -21. 28% +8. 56% -9. 41% +47. 13% -35,79% -4,82% -42,50% +66,91% +21,12% -0,97% +18,54% +17,03% + 14,61% +17,70% +17,78% Antal anläggningar (10004*1) AnUlQrtW(1000*UI) Antal QrtMtfanlatofuno 1080 1893 122 + M 9 8 9 / 9 3* 1989 •M989/93% 1989 REGION ÖS PT2 ACORES PT14 ALENTEJO PT15 ALGARVE PT12 CENTRO PT13 PT3 LISBOA & VALE DO TEJO MADEIRA PT11 NORTE PORT FIN SWE UK4 EAST-ANGLIA UK3 EAST MIDLANDS UK1 NORTH UK8 NORTH WEST UKB NORTHERN IRELAND UKA SCOTLAND UK5 SOUTH EAST UK6 SOUTH WEST UK9 WALES UK7 WEST MIDLANDS UK2 YORKSHIRE & HUMBERSIDE UK 1993 3781 47 401 56 553 -10,00% -39,02% -32,63% -25,16% 41 345 74 589 -32,24% 1146 1344 -17,81% -29,84% 18 227 26 190 10 13 8 102 26 6 74 9 8 5 76 18 5 52 239 173 •27,54% 2439 2618 11 12 2 1 1 1 2 1 2 3 1 1 2 16 2 1 0 1 3 1 2 3 1 1 3 17 1381 2777 -3,13% 1437 1438 -7,27% +32,50% -26,00% -18. 52% -8. 89% + 11. 88% -2. 86% +0. 00% +2. 73% -0. 80% -4,26% 601 172 315 626 459 799 861 101 416 628 186 293 613 547 804 849 106 422 1766 1877 7552 7763 1993 31 __ 5 49 11 7 77 5 4 4 26 10 6 44 3 3 10 15 128 226 928 616 351 395 278 667 449 898 546 430 315 232 510 500 307 _312 84 378 706 447 88 373 757 480 +M989/93* +28,99% +90,54% •13,28% +25,58% +73,14% +69,68% +19,52% +48,12% +3,31% +12,85% -18,45% •25. 51% •20,11% •30,66% -10. 10% +1. 56% •4,83% -1,21% +7. 19% +7,36% +16,09% +16,19% -23,69% -6,02% +17,32% +39,45% -16,14% +7,32% +0,08% •4,64% +8,05% -7,12% -2,13% +19,04% +0,58% -1,34% +4,83% +1,48% +6,33% +2,79% Källa EUROFARM 1-2 TABELL 14: Antal djurenheter (grisar och nötkreatur) per hektar utnyttjad jordbruksareal Region perhaUJA perbaUJA perhatJJA me«arv1997:Ocb 93/94 ' DEnttt OEgrtfiar Jtetotalt FtirMrKiringgTtjdttitfttntogar £ ft 0,60 4,03 *fc?,93% +23,25% -8,96% mMM:^m^-'9mmmm^m 1,49 :. ;;#pi$ •MM9M: 0. 95 be BELGIQUE-BELGIE 1994 be1 REG. BRUXELLES-CAP. /BRUSSELSHFDST. GEW. be2 VLAAMS GEWEST be3 REGION WALLONNE dk de DANMARK 1994 DEUTSCHIAND 1994 del BADEN-WUERTTEMBERG de2 BAYERN de3 BERLIN de4 BRANDENBURG de5 BREMEN de6 HAMBURG de7 HESSEN de8 MECKLENBURG-VORPOMMERN de9 NIEDERSACHSEN dea NORDRHEIN-WESTFALEN deb RHEINLAND-PFALZ dec SAARLAND ded SACHSEN dee SACHSEN-ANHALT def SCHLESWIG-HOLSTEIN deg gV gri gr2 THUERINGEN ELUDA 1993 VOREIA ELLADA KENTRIKI ELLADA gr3 ATTIKI gr4 NISIA AIGAIOU. KRITI es ESPANA 1993 es1 NOROESTE es11 GALICIA es12 ASTURIAS es13 CANTABRIA es2 NORESTE es21 PAIS VASCO es22 NAVARRA es23 RIOJA es24 ARAGON es3 MADRID es4 CENTRO (E) es41 CASTILLA-LEON es42 CASTILLA-LA MANCHA es43 EXTRF. MADURA es5 ESTE es51 CATALUNA es52 COMUNIDAD VALENCIANA es52 BALEARES es6 SUR es61 ANDALUCIA es62 > MURCIA es6C (JCEUTA YMELILLA M4 0,60 1,91 1,42 0,64 0,66 0,69 0,91 0,56 0. 39 0,99 0,41 0,55 0,35 0. 75 0,77 0,08 0,60 0,54 0,29 0,92 0,44 &;;:i;:-:-:^:-:-"0,11 0,17 0. 06 0. 07 0,06 0,16 1,06 1. 21 0,82 1,08 0,10 0,60 0,12 0,15 0,04 i 0,11 ! 0,10 : 0. 15 i 0,03 I 0. 10 ! 0,17 ! 0,26 0. 04 0. 12 0. 08 0,09 0. 04 0. 00 %W 0,00 2,12 0,07. 1:1-fcW ! 0,28 0,26 0. 21 0. 22 0. 11 0,04 0,04 0,23 0,09 0,52 0,72 0,11 0,07 0,13 0,13 0. 24 0. 17 0,06 0,04 0. 08 0. 05 0. 04 0,14 0. 11 0,18 0,03 0,02 0. 19 0,04 0,11 0,09 0,23 0. 03 0,08 0,10 0. 03 0. 11 0. 56 0. 83 0. 26 0. 06 0. 13 0. 09 0. 44 0,00 I 1,12 0. 78 0,50 f,03 0,46 0,77 0,44 1,27 1,49 0,19 0,68 0,67 0,42 1,16 0,60 0,17 0. 21 0,14 0. 12 0. 10 0,29 1. 16 1,39 0. 85 1,10 0,29 0,64 0,24 0. 23 0,27 0. 14 0,17 0,25 0,06 0. 21 0. 73 1. 10 0. 30 0. 18 0. 21 0. 18 0. 48 0. 00 -3,85% -4,69% -42,86% -50,00% -50,00% -21,00% -4,45% -7,39% -27,03% -32,10% -16,27% ;M:. -;: :;;&#i* +5. 38% -61. 81% -62,97% -41,36% -66,10% +22,11% -49,73% -13,24% -25,23% +33,76% -47,50% +6,82% -5,13% -2. 03% +46,26% +10,77% +10. 97% +23,63% -56. 72% +21,69% •44,43% -8,27% EUROSTAT: New Cronos/regio. (Siffrorna på kursiv: från 1993 års utredning av produktionsanläggningarnas struktur i EU, DE Irland har uppskattats. ) ^-^. es7 CANARIAS R«fl»on fr fri fr2 fr3 fr4 fr5 fr6 fr7 fr8 fr9 le it it1 FRANCE 1993 ILE DE FRANCE BASSIN PARISIEN NORD-PAS-DE-CALAIS EST OUEST SUD-OUEST CENTRE-EST MEDITERRANEE DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER IRELAND 1993 ITALIA NORD OVEST 1993 „ it11 PIEMONTE it12 VALLE D'AOSTA it13 LIGURIA it2 it3 LOMBARDIA NORD EST it31 TRENTINO-ALTO ADIGE it32 VENETO it33 FRIULI-VENEZIA GIULIA it4 EMILIA-ROMAGNA it5 «51 CENTRO (1) TOSCANA it52 UMBRIA it53 It6 MARCHE LAZIO it7 ABRUZZO-MOLISE it71 ABRUZZO it72 MOLISE «8 it9 CAMPANIA SUD it91 PUGLIA it92 it93 ita itb BASILICATA CALABRIA SICILIA SARDEGNA lu, LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE) 1994 nr;;;'i;:NEDERLÀND 1994. nl1 NOORD-NEDERLAND. nl2 nl3 nl4 OOST-NEDERLAND WEST-NEDERLAND ZUID-NEDERLAND pt PORTUGAL 1994 pH pt11 CONTINENTE NORTE pt12 pt13 CENTRO (P) LISBOA E VALE DO TEJO pt14 ALENTEJO pt15 ALGARVE pt2 pt3 ACORES MADEIRA DE nöt perhaUJA DE grisar per ha uJA DEtotaM per ha UJA Förändring grlRbeftJittnlngar mellan 1987 ocb 1*3/94 0,33 0. 68. -44. 20% +25 21% 0,12 0,09 0,01 0,04 0,15 0,03 0,34 0,06 0,05 0,02 0,06 0,13 0,13 0,15 0,00 0,00 0. 61 0,12 0,04 0,16 0,17 0. 33 0,10 0. 06 0,20 0. 10 0. 05 0. 06 0,06 0. 06 0. 06 0. 02 0. 01 0. 03 0. 05 0,01 0,05 0,48 0,80 0,65 1,11 0,56 0,65 0,13 1,11 0,49 0,77 0,78 0,30 0,19 1,88 0,75 1. 10 0,98 0,55 0,85 0,23 0,17 0,36 0. 24 0. 35 0. 23 0,21 0. 26 0. 41 0. 14 0. 10 0,14 0. 22 0,22 0,21 0,49 0,05 0. 44 0. 65 0,62 0,78 0,50 0,60 0,11 it06 0,36 0. 58 0,63 0,29 0,18 1. 26' 0. 63 1,06 0,81 0,38 0,52 0,13j 0. 11 i 0. 16Î 0. 14 0. 30 0. 17J 0,15i 0. 201 0. 351 0. 11! 0. 09 0. 11 0,17 0. 21 ; 0,15, 1,16 r~ 0. 05 0,11 : : : : ^ : ::;:; ; ;;^;i::;::1i27' : 0. 20 ' 1,69 ^ - i ^ ä s ; ^ ; ; : ! ! ! ^^ 1,41 2. 221 1,12! 2,03J 0,24 0,21 0. 44 0,31 0. 21 0. 10 0. 07 1. 19 0. 82 0,16 1. 40 0. 27 3,39 0,11 0,12 0,05 0,17 0,42 0. 04 0. 10 0. 06 0. 32 1,57 __3,62 1,39 5. 42 0,36 0,33 0,49 0,47 0,63 0,14 0,18 1,25 1. 14 -4,15% +33,10% +7,70% +44,76% *,23% •10,35% +10,97% -33,33% -70,00% +2,90% -3,18% -29,73% -5,64% +11,81% -20,48% -18,22% -33,01% -6,38% -12. 42% -14. 58% +10. 08% +20. 66% -5. 84% -24. 38% -39,42% -44,36% -45,65% -32,97% -5,69% +5,59% I liDiU^I •l;::::li:;:';::;::; : : -ÖJl^llliill^^»1» -8,36% -5,97% -16,74% +6,27% +0,11% +1,06% -32,90% +5,67% +7. 24% +6,01% -12. 05% -19. 57% -45. 28% EUROSTAT. New Cronos/regio. (Siffrorna på kursiv: från 1993 års utredning av produktionsanläggningarnas struktur i EU, DE Irland har uppskattats. ) 1C v ^- w s^* ^. +1,91% -5,54% +9,13% -4,21% +4,42% -16,37% +2,85% +23,80% -24,09% -26,56% +35,86% -2,88% H Region perhaUJA perhaUJA - DEn6t DEgrisar wiom UK uk1 UNITED KINGDOM 1994 NORTH uk2 YORKSHIRE AND HUMBERSIDE uk3 EAST MIDLANDS uk4 EAST ANGLIA uk5 SOUTH EAST (UK) uk6 SOUTH WEST (UK) uk7 WEST MIDLANDS uk8 uk9 uka ukb af at1 NORTH WEST (UK) WALES SCOTLAND. NORTHERN IRELAND OESTERREICH 1994 OSTOESTERREICH at11 BURGENLAND at12 NIEDEROESTERREICH at 13 WIEN at2 SUEDOESTERREICH at21 KAERNTEN at22 STEIERMARK at3 at31 WESTOESTERREICH OBEROESTERREICH at32 SALZBURG at33 at34 n se TIROL VORARLBERG SUOMI/FINLAND 1994 SVERIGE 1993 se01 STOCKHOLM se02 se03 ÖSTRA MELLANSVERIGE SMALAND MED ÖARNA se04 SYDSVERIGE se05 VÄSTSVERIGE se06 NORRA MELLANSVERIGE se07 MELLERSTA NORRLAND se08 ÖVRE NORRLAND ^ 0,60 0. 63 0. 47 0,41 0,16 0,41 0,98 0,78 1,12 0. 68 0,25 1. 03 0,49 0. 35 0. 13 0. 40 0. 00 0. 51 0. 43 0,57 0. 59 0,89 0. 44 0. 34 0. 41 0,32 0,28 0. 15 0. 22 0,40 0,27 0. 32 0,23 0,27 0,27 0,09 0,04 ;\ >-">$#> 0,67 0,34 0,11 0,31 0,11 0,10 0,13 0,13 0,01 0,02 0,10 0,20 0,20 0,12 0,21 0,00 0,27 0,11 0,38 0,17 0,38 0,02 0,02 0,03 0,10 0,08 0,03 0,05 0. 05 0. 17 0,11 0. 03 0. 01 0. 03 0,81 0,52 0,48 0,51 1,08 0,91 1,24 0;69 0,27 1. 13 <w» 0,55 0,25 0,62 0,00 0,78 0,54 0,95 0,75 1,27 0,46 0,36 0,44 0,42 0*3* 0,18 0,27 0,45 0,44 0,43 0,26 0,28 0,30 EUROSTAT: New Cronos/regio. (Siffrorna på kursiv: från 1993 års utredning av produktionsanläggningarnas struktur i EU, DE Irland har uppskattats. ) ISSN 1024-4506 KOM(98) 434 slutlig DOKUMENT SV 03 08 09 10 Katalognummer : CB-CO-98-446-SV-C ISBN 92-78-38040-7 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg 0&