title: Europeiska unionens verksamhet inom forskning och teknisk utveckling - Årsrapport 1998

eurovoc_concepts:
EU research policy
activity report
applied research
research and development
technological change

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 15. 07. 1998 KOM(1998) 439 slutlig EUROPEISKA UNIONENS VERKSAMHET INOM FORSKNING OCH TEKNISK UTVECKLING ÅRSRAPPORT 1998 (framlagd av kommissionen) Denna årsrapport från kommissionen om forskningsverksamheten under 1997 innehåller en översikt över utvecklingen av Europeiska gemenskapens forskningspolitik och genomförandet av forskningsaktiviteter under året. Syftet är att tillhandahålla information av intresse för forskare, forskningsorganisationer, industriföretag, experter på forskningspolitik, politiker med intresse för gemenskapsprogrammen, Europarlamentet och ministerrådet. 1 som finns Uppläggningen av denna årsrapport har ändrats en del jämfört med tidigare år, så att hänsyn kan tas till de allt mer detaljerade uppgifter tillgängliga om genomförandet av gemenskapens forskningsprogram och reaktionerna på tidigare rapporter, särskilt från Europaparlamentet och kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (CREST). För att underlätta hänvisningar och jämförelse har dock den övergripande strukturen standardiserats. Rapporten innehåller en översikt över de viktigaste aktiviteterna under 1997 (och i början av 1998 för vissa områden som varit föremål för viktiga åtgärder eller beslut). I bilaga I ges mer detaljerad information om genomförandet av de enskilda delprogrammen inom Fjärde ramprogrammet och exempel på projekt som fatt stöd. I bilaga 2 tillhandahålls statistiska uppgifter om undertecknade avtal, förslag och finansiering. Bilaga 3 innehåller en förteckning över kompletterande informationskällor om gemenskapsforskning (se anmärkningen på nästa sida). 1997 var ett viktigt år för utvecklingen av gemenskapens forskningspolitik. Genom Amsterdamfördraget ändrades den rättsliga grunden för forskningen, och när det ratificierats kommer fördraget att innebära ett avskaffande av kravet på enhälliga omröstningar i rådet. Beslutsfattandet kommer därmed att rationaliseras, vilket innebär att forskningen anpassas till de andra områden där det krävs medbeslutande av Europaparlamentet och rådet. Agenda 2000 - kommissionens strategi för att hantera utvidgningen och framtidens utmaningar - har också gett forskningen en skjuts framåt genom tonvikten på kunskapsbaserade strategier. Under året lade kommissionen också fram sina formella förslag till Femte ramprogrammet, som innebär en stor förändring från tidigare program i riktningen mot mer strategiska, fokuserade och integrerade aktiviteter utformade så att gemenskapsmedlen kan ge ännu större effekter. * *# Aktiviteterna för att genomföra Fjärde ramprogrammen låg på samma nivå som 1996 med nära 24 000 inlämnade och utvärderade förslag rörande samtliga delprogram. 6 000 kontrakt undertecknades och gemenskapsmedel på 3 miljarder ecu fördelades på olika forskningsprojekt som tillsammans hade 24 000 deltagare. Vid 1997 års utgång hade över 15 000 forskningsprojekt startats genom Fjärde ramprogrammet, vilket innebar undertecknade kontrakt för sammanlagt 8,2 miljarder ecu, och 10 000 projekt pågick vid denna tidpunkt. Man har lyckats öka de små och medelstora företagens medverkan avsevärt (24% av det sammanlagda antalet deltagare 1997, jämfört med 18% 1996) och även de ekonomiska bidragen till dessa (16 % av den totala bidragssumman 1997, jämfört med 13 % 1996). Detta har i huvudsak åstadkommits genom framgångsrika stimulansåtgärder (forskningssamarbete och förstudiestöd) och åtgärder för resultatutnyttjande (för informationsteknik). Enligt artikel 130p i EG-fbrdraget och besluten om ramprogrammet (EG och Euratom) skall kommissionen varje år sända en rapport till Europaparlamentet och rådet. Policyutvecklingen under året har återigen koncentrerats kring Femte ramprogrammet, och kommissionens formella förslag lades fram i april 1997. Europaparlamentets första behandling av förslaget ägde rum i december 1997 och resulterade i ett ändrat förslag från kommissionen i januari 1998 och rådets gemensamma ståndpunkt i mars. I och med detta är grunden lagd för ett beslut om Femte ramprogrammet och delprogrammen för genomförande av detta i slutet av 1998, så att kontinuiteten i finansieringen kan bibehållas även efter att Fjärde ramprogrammet avslutats 1998. Under 1997 antogs beslutet rörande kommissionens förslag om för Fjärde ramprogrammet, som hade lagts fram i början av 1996. Detta resulterade i att medlen ökades till 115 miljoner ecu för ett antal specifika forskningsområden, bland annat transmissibel spongiform encefalopati (TSE). Konkreta framsteg gjordes också vad gäller genomförandet av den första handlingsplanen för innovation, som omfattar ett brett spektrum av åtgärder utformade för att förbättra innovationsklimatet i Europa. tilläggsfinansiering Under året och i början av 1998 har mycket uppmärksamhet ägnats åt programförvaltningen. Vid sidan av ansträngningarna för att successivt förbättra förvaltningen gjordes stora framsteg vad gäller utveckling och vidareutveckling av förvaltningssystem som bygger på de nya principerna koncentration, samordning och flexibilitet för genomförandet av Femte ramprogrammet. ANMÄRKNING Mycket information om EU-forskning finns tillgänglig i form av reguljära rapporter rörande olika aspekter av forskningaktiviteterna. Vid sidan av föreliggande rapport, som utkommer varje år, är följande typer av dokument de viktigaste som offentliggörs av Europeiska kommissionen, och tillsammans ger de en mycket god överblick: - Ärliga utvärderingsrapporter för både både ramprogrammet och delprogrammen, ger en oberoende, snabb återkoppling rörande det allmänna läget och kvaliteten vad gäller genomförandet av programmet. - Femåriga utvärderingsrapporter utarbetas vart fjärde år för både ramprogrammet och delprogrammen. Dessa innehåller en oberoende retrospektiv utvärdering av EU:s FoTU-program vad gäller relevans, effektivitet, resultat och effekter. - Den europeiska rapporten om vetenskaps- och teknikindikatorer, vars andra upplaga utkom i december 1997 innehåller data och jämförande analyser rörande europeisk och nationell FoTU- verksamhet i ett globalt sammanhang. - Forskning och utveckling: Årsstatistik är en Eurostatrapport som ges ut varje år vilken innehåller omfattande data om FoTU-utgifter och -personal samt patent på gemenskapsnivå och nationell nivå. - Kommissionens viktigaste årliga budgetdokument, alltså det preliminära budgetförslaget, budgeten, den konsoliderade kostnads- och intäktsredovisningen och den konsoliderade balansräkningen. - Olika undersökningar och analyser som utförs och publiceras på forskningsprogrammens initiativ och som behandlar olika frågor specifika för de berörda FoTU-områdena. De viktigaste av dessa dokument förtecknas i bilaga III. * * * GEMENSKAPENS FOTU-POUTIK 1997-1998 1. NY FORSKNINGSPOLITIK UTVECKLING 1. 1. FoTU-politikens bakgrund 1. 2. Utarbetandet av femte ramprogrammet 1. 3. Genomförandet av den första handlingsplanen för innovation i Europa 2. ANDRA VIKTIGA ASPEKTER AV GEMENSKAPENS FORSKNINGSPOLITIK 1997- 1998 2. 1. Tilläggsanslaget till fjärde ramprogrammet 2. 2. CREST och samordningen mellan gemenskapens politik och nationella handlingsprogram 2. 3. De rådgivande kommittéerna 2. 4. Ekonomisk och social sammanhållning 2. 5. Internationellt samarbete 1 1 2 4 5 5 o 7 8 10 3. FORSKNINGSAKTIVITETER 1997 OCH GENOMFÖRANDET AV RAMPROGRAMMEN 11 12 3. 1. Utmaningar samt vetenskapliga och tekniska resultat 12 3. 2. Kontroll av ramprogrammen 3. 3. Undertecknade kontrakt och utbetalningar 1997: per år och ramprogram 13 3. 4. Genomförande av ramprogrammen och målsättningarna för den europeiska forskningspolitiken. 14 14 14 15 3. 4. 1. Företagens medverkan 3. 4. 2. Åtgärder för att underlätta tillgång till FoTU för små och medelstora 3. 4. 3. Gemenskapsforskningens bidrag till den europeiska ekonomins utveckling företag 4. FÖRVALTNING AV FORSKNINGEN BILAGA I : ÅRSRAPPORT 1997 FÖR GEMENSKAPENS FOTU-VERKSAMHET SAMT ARBETSPROGRAM FÖR 1998 BILAGA D : STATISTISKA OCH EKONOMISKADATA 1997: PER ÅR OCH RAMPROGRAM BILAGA ni : VIKTIGASTE RAPPORTER RÖRANDE GEMENSKAPENS FORSKNINGSVERKSAMHET , 16 18 71 92 FÖRTECKNING ÖVER VIKTIGARE AKRONYMER OCH FÖRKORTNINGAR OM ANVÄNTS 94 ;C "* 'iU"%fà- *'Kx '' "' 'i'****'*? Europeiska unionens politik för forskning och teknisk utveckling (FoTU) syftar till att stärka Europas ställning inom vetenskap och teknik och därigenom bidra till att förbättra den europeiska industrins konkurrenskraft och öka livskvaliteten för Europas medborgare. EU: s FoTU-politik kompletterar medlemsstatemas nationella forskningsinsatser och stödjer andra handlingsprogram inom unionen, bl. a. avseende jordbruk, sammanhållning, transport, miljö, hälsa, utbildning och energi. Europeiska unionens FoTU-politik genomförs i form av forskningsprogram med medverkan av företag (även små och medelstora företag), universitet och forskningscentrer från olika europeiska länder i gemensamma forskningsprojekt. De forskningsområden som omfattas av EU:s FoTU-politik finns angivna i fleråriga ramprogram. Det nuvarande ramprogrammet (1994-1998) har en totalbudget på 13 215 miljoner ecu (11 879 miljoner ecu för Fjärde ramprogrammet respektive 1 336 miljoner ecu för Euratom- ramprogrammet) (se bilaga II, tabell 9). forskningscentret Gemensamma forskningsinstitut, är gemenskapens eget forskningscentrum som bidrar till genomförandet av ramprogrammen genom att bedriva forskning i egen regi och ge vetenskapligt stöd till andra handlingsprogram inom unionen. En separat årsrapport för GFC finns tillgänglig för 1996 (en kort sammanfattning finns i bilaga I). (GFC), med sju 1. NY FORSKNINGSPOLITIK UTVECKLING 1. 1. FOTU-POLITIKENS BAKGRUND 1997 var ett år då forskningens ställning inom gemenskapens övergripande politiska mål stärktes betydligt. Två viktiga politiska händelser under året var slutandet av Amsterdamfördraget och Agenda 2000, kommissionens förslag till gemenskapens framtida institutionella och ekonomiska utveckling. I båda bekräftades behovet av att angripa viktiga problem som sysselsättning, konkurrenskraft och hållbarhet genom att vidareutveckla gemenskapen som ett kunskapsbaserat samhälle och bygga ett Europa med större närhet till medborgarna. I Amsterfördraget gavs uttryck för en mogen forskningspolitik i och med att kravet på ett enhälligt råd i medbestämmandeprocessen avskaffades, så att forskningspolitiken anpassades till andra områden som politiken för den inre marknaden. Detta var ett uttryck för en tilltro till EU:s regelverk som bör leda till en mer balanserad debatt och påskynda beslutsfattandet vid förhandlingarna om framtida ramprogram. Agenda 2000 omfattar en strategi för de stora geopolitiska, demografiska, miljömässiga, tekniska och ekonomiska förändringar som Europa står inför, vilka kommer att öppna nya politiska och ekonomiska perspektiv under nästa sekel. Om man skall skapa en hållbar utveckling och sysselsättning i ett integrerat samhälle med god livskvalitet krävs dynamiska företag och kvalificerade medborgare med hög kunskapsnivå. Därför har kunskapspolitiken, alltså den politik som rör forskning, innovation och utbildning, en avgörande betydelse och den måste tilldelas tillräckliga resurser och effektivt målinriktas för att ge största möjliga mervärde för Europa som helhet. I Agenda 2000 rekommenderas att Femte ramprogrammet inom de snävare budgetramarna skall få en något ökad ekonomisk tilldelning jämfört med de nuvarande programmet. 1. 2. UTARBETANDET AV FEMTE RAMPROGRAMMET 1997 var också ett viktigt år för utvecklingen av forskningspolitiken i och med att kommissionen lade fram sina formella förslag rörande Femte ramprogrammet och reglerna för deltagande och spridning (beslutet med avseende på artikel 13Oj) samt ett arbetsdokument rörande detaljerna i ramprogrammet. Därmed lades grunden för de beslut som måste fattas före 1998 års utgång för att garantera forskningsmedlens kontinuitet under 1999. I juni 1998 lade kommissionen fram förslag rörande delprogrammen beträffande EG:s2 och Euratoms3 ramprogram inbegripet Gemensamma forskningscentret. Försla2et om Femte ramprogrammet Kommissionen lade fram sitt förslag om Femte ramprogrammet i april 1997"*. Detta förslag innebär en betydande förändring från tidigare program, i enlighet med riktlinjerna i tidigare arbetsdokument som man enats om efter omfattande samråd. Forskningen delades upp på sex program - tre tematiska program och tre övergripande program - enligt en mycket målinriktad och integrerad strategi som omfattar både EG: s och Euratoms program och som tillåter betydligt större flexibilitet vid genomförandet. Kriterierna för urvalet av forskningsämnen fastställdes, bland annat ämnenas relevans för samhället och ekonomin, och det europeiska mervärde de tillför. Ovannämnda förslag lades fram före kommissionens ekonomiska prognos och förslag till gemenskapens övergripande budget för tiden efter år 2000, som lades fram i juli 1997 i samband med Agenda 2000. Ett ändrat förslag lades fram vid denna tidpunkt. I detta förslag fastställs en övergripande budget som överensstämmer med de politiska målen och de ekonomiska ramarna i Agenda 2000 och som innebär att medlen jämfört med Fjärde ramprogrammet ökas till 16,3 miljarder ecu, en summa som utgör en konstant andel på över 3 % av den inhemska bruttoprodukten. I parlamentets första behandling av den 18 december 1997 stöddes övergången till ett mer strategiskt och fokuserat ramprogram inriktat på viktiga europeiska problem med integrerade forskningsaktiviteter inom ramen för ett litet antal stora delprogram. Också Ekonomiska och sociala kommittén6 och Regionkommittén7 välkomnade detta. Parlamentet föreslog en ökning av budgeten till 16,7 miljarder ecu samt ett antal strukturella förändringar, som att utöka antalet tematiska program till fyra och föra samman energi- och miljöforskningen till ett separat program. Ändringar beträffande forskningsinnehållet gjordes också. Efter parlamentets första behandling ändrade kommissionen sitt förslag i två viktiga hänseenden. För det första infördes flera av parlamentets ändringar med avseende på forskningens innehåll8, vilket förbättrade förslaget. För det andra föreslog kommissionen en ny struktur med fyra tematiska program, för att både ta KOM(1998) 305, antaget av kommissionen 10. 6. 1998. KOM(1998) 306, antaget av kommissionen 10. 6. 1998. Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002), Förslag till rådets beslut om Femte ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom) för forskning och utbildning (1998-2002), KOM(1997) 142. KOM(1997) 439 slutlig, 11. 8. 1997. CES 1407 från 1997, EGT, C 73 9. 3. 1998, s. 133. CdR 158/97 fin, 17/18. 9. 1997. Flera ytterligare nyckelåtgärder föreslogs av parlamentet rörande kemisk och molekylär grundval för liv, hälsosystem, hänsyn till gamla och handikappade, global förändring och klimat, social förändring genom införandet av ny informations- och kommunikationsteknik samt teknik för land- och sjötransporter. Parlamentet föreslog också att nyckelåtgärden för avancerade energisystem och -tjänster i kommissionens förslag skulle delas upp på två nyckelåtgärder för fossil och förnybar energi. hänsyn till Parlamentets betydande invändningar rörande fördelningen av forskningsaktiviteterna och bibehålla en integrerad strategi inriktad på socioekonomiska mål i enlighet med de ursprungliga politiska avsikterna. I det ändrade förslaget, som lades fram den 14 januari 1998, bibehölls den ursprungliga budgeten på 16,3 miljarder ecu. Efter en första granskning av förslaget den 15 maj och en mer ingående debatt den 10 november, som gagnades av fruktbara råd från CREST (kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning) rörande det vetenskapliga och tekniska innehållet, enades rådet för forskningsfrågor på sitt möte den 12 februari 1998 om en gemensam ståndpunkt, som antogs formellt den 23 mars. I denna gemensamma ståndpunkt bekräftades fyraprogramsstrukturen och forskningsinnehållet utvecklades, och detta skedde i stort sett i enlighet med parlamentets ståndpunkt och kommissionens ändrade förslag på några undantag när. Den gemensamma ståndpunkten skilde sig dock ändå mycket från kommissionens förslag i och med att den totala budgeten fastställdes till 14 miljarder ecu9, en siffra som med hänsyn till inflationen innebar en lägre tilldelning än till Fjärde ramprogrammet. Rådet föreslog också att två kommittéer för miljö och energi skulle inrättas för det fjärde tematiska programmet. Kommissionen uttryckte allvarliga reservationer i dessa frågor i sitt påföljande meddelande till parlamentet. Samråd om det vetenskapliga och tekniska innehållet i Femte ramprogrammet Under 1997 började detaljerna i det nya ramprogrammet utarbetas med det dubbla syftet att uppfylla de politiska mål som anges i förslaget och att skapa ett paket av forskningsaktiviteter som motsvarade den föreslagna budgeten. Förslaget om ramprogrammet offentliggjordes efter en bred samrådsprocess och det förbättrades genom ett omfattande analysarbete, där hänsyn också togs till de många fruktbara synpunkterna från projektgrupperna för forskning och industri. Olika europeiska forskningsaktörer har kommit med många bidrag. Vid 1997 års utgång hade över 300 bidrag inkommit, varav nästan 150 från europeiska forskningsorganisationer och över 170 från privata organ. Av de sistnämnda kom 50 från europeiska näringslivs- och branschorganisationer. En konferens om det vetenskapliga och tekniska innehållet i Femte ramprogrammet anordnades i februari 1997, och där yttrade sig företrädare för forskarvärlden, industrin och användarna. Denna samrådsprocess fortsatte i juli 1997 med en mer djupgående utvärdering av det planerade innehållet i delprogrammen - också detta med hjälp från de berörda grupperna. Även kommitén för vetenskaplig och teknisk forskning (CREST) och kommissionens rådgivande organ IRDAC och ESTA bistod med råd (se avsnitt 2). Ett arbetsdokument om det föreslagna innehållet i delprogrammen lades fram i november 199710. Detta dokument bildar grundval för det vetenskapliga och tekniska innehållet i kommissionens förslag om delprogrammen, med lämplig uppdatering och ändring mot bakgrund av de inkomna kommentarerna samt de ändringar i programstrukturen som aviserades vid första behandlingen i parlamentet och rådet. Förberedelser for genomförandet Parallellt med utarbetatandet av förslaget till ramprogram, förhandlingarna om detta förslag och fastställandet av det detaljerade inledde kommissionen arbetet med att förbereda genomförandet, något som var särskilt viktigt mot bakgrund av behovet att anta en ny strategi. Dessa förberedelser omfattade bland annat följande: innehållet För att slippa invänta ett beslut om budgetplanen för åren efter år 2000 angavs i den gemensamma ståndpunkten att denna budget skulle delas upp på åren 1999 och 2000-2002. Den senare delen kominer att revideras om den inte skulle vara förenlig med en framtida budgetplan eller om beslut inte antagits om denna budgetplan. KOM (1997) 553 slutlig, 5. 11. 1997. 10 Reglerna för deltagande och spridning, som kommissionen antog sitt formella förslag om den 15 december 199711. Mot bakgrund av dessa reglers nyckelroll för förvaltningen av ramprogrammet omfattar de flera innovationer i jämförelse med tidigare program. För första gången kommer ett heltäckande, sammanhängande och tydligt regelverk att tillämpas konsekvent på samtliga delprogram. Detta regelverk kompletteras efter behov med ett minimalt antal särskilda regler anpassade till varje enskilt program. Reglerna för spridning och användning kommer normalt sett att variera med andelen gemenskapsmedel och kopplas till projektets avstånd till marknaden. Ett mer flexibelt system kommer att gälla för immateriell äganderätt, vilket ger kontraktsparterna utrymme att förhandla fram särskilda avtal, i synnerhet vad gäller exklusiva rättigheter, i enlighet med de gällande konkurrensreglerna. Detta system kommer att kompletteras med en mer stringent kontroll av åtagandet om användning av resultaten och en stärkt ställning för den tekniska genomförandeplanen. Frågan om praktiska arrangemang för genomförandet av programmet som är förenliga med den nya strategin för Femte ramprogrammet och som rent allmänt effektiviserar förvaltningen har tagits upp på flera på varandra följande rådsmöten för forskningsfrågor. Den nya strukturen för Femte ramprogrammet kommer att göra det möjligt att rationalisera och förbättra samrådsförfarandet med industrin, forskarvärlden och användarna genom mekanismer som tillämpas på ett konsekvent sätt över hela programmet. Kommissionens ursprungliga idéer om denna fråga diskuterades informellt med ministrarnas personliga företrädare i slutet av 1997. Man arbetade också med slutsatserna från seminariet om förvaltning av forskningsprogram i juni 1996, i samband med att man utvecklade det nya ramprogrammets operativa aspekter (se även avsnitt 4). 1. 3. GENOMFÖRANDET AV DEN FÖRSTA HANDLINGSPLANEN FÖR INNOVATION I EUROPA Under 1997 fortsatte man, genom en serie samordnade initiativ, arbetet med frågan om hur målen i den första handlingsplanen för innovation skall uppnås. Kommissionen mobiliserade de olika berörda tjänstegrenarna (innovation, den inre marknaden, små och medelstora företag, industri, utbildning samt forskning och utveckling). I denna inledande fas koncentrerades kommissionens verksamhet i huvudsak till följande fem områden: • Skydd av immateriell äganderätt: Den 24 juni 1997 antog kommissionen en grönbok om gemenskapspatent och det europeiska patentsystemet. Grönboken gav upphov till en debatt som bör leda fram till konkreta förslag om förenkling av patentsystemet för att effektivisera det och sänka kostnaderna. För att göra aktörer som sysslar med innovation medvetna om vikten av skydd av den immateriella äganderätten omfattar innovationsprogrammet också en stöd- och informationstjänst för deltagare i gemenskapens forskningsprogram. Vissa framsteg har nåtts vad gäller skyddet av innovationer inom sektorer med snabb utveckling, exempelvis biotekniken: för uppfinningar inom bioteknikområdet har kommissionen lagt fram ett förslag till direktivändring som varit föremål för ett positivt yttrande från Europaparlamentet och politisk enighet i rådet för den inre marknaden i november 1997. Finansiering av innovationer: Mycket arbete har ägnats åt mobiliseringen av privat kapital för detta ändamål. Syftet är att bidra till att avhjälpa Europas eftersläpning inom detta för innovation så väsentliga område. Forskningsrådet fastställde den 10 november 1997 att denna fråga har en Förslag till rådets beslut om regler för företags, forskningscentrers och universitets deltagande i genomförandet av Europeiska gemenskapens femte ramprogram (1998-2002), Förslag till rådets beslut om regler för företags, forskningscentrcrs och universitets deltagande i den forsknings- och utbildningsverksamhet som omfattas av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom)( 1998-2002), KOM(1997) 587, 15. 12. 1997. Notera att för Euratoms ramprogram anges reglerna för spridning i själva Euratomfördraget. gemenskapsdimension och att det är motiverat med en strategi som gör att man genom ramprogrammet för forskning och utveckling bättre kan beakta aspekter som rör forskning och konkurrenskraft. De starka impulserna från Europeiska rådet i Amsterdam och Luxemburg till förmån för finansiering av innovationer gör det möjligt att för åren 1998-1999 frigöra avsevärda resurser (Europeiska investeringsbanken, Europeiska investeringsfonden, gemenskapsbudgeten) avsedda för att utveckla den europeiska kapaciteten för att med egna medel finansiera innovativa och högteknologiska företaga Dessa åtgärder kompletteras av andra initiativ: investeringsforum för olika program, införandet av en tjänst för stöd och vägledning samt ett system för benchmarking av resultaten på europeisk nivå vad gäller finansiering av innovationer. • Regelverk och förenklad administration: Vid sidan av arbetet inom SLIM-projektet (förenkling av lagstiftningen för den inre marknaden) och främjandet av företagsformer på EU-nivå (Europabolag, EEIG, utkast till ordning för samriskföretag för forskning och utveckling) är ett viktigt initiativ inom detta område inrättandet av BEST-gruppen, som har till uppgift att inför Europeiska rådet i Cardiff i juni 1998 formulera konkreta föreslag till förenklade administrativa förfaranden och förbättrad lagstiftning (både på gemenskapsnivå och i medlemsstaterna). • Utbildning: Viktiga insatser har gjorts inom utbildningsområdet, bland annat åtgärder tor att stimulera rörlighet ("lärlings-Erasmus", EUROPASS-utbildning, CAMPUS VOICE-tjänst), för en förbättrad användning av informationsteknik (initiativet "Att lära i informationssamhället") och pilotverksamhet för att förbättra innovationsklimatet till stöd för projekt som tar till vara forskning. • Forskningens inriktning mot innovation: Utarbetandet av Femte ramprogrammet gör det möjligt att ta hänsyn till denna prioritet. Enligt förslaget är Femte ramprogrammet mer koncentrerat (fyra tematiska program och tre övergripande program) och innovation integreras uttryckligen med målen för samtliga program. Inom de tematiska programmen har nyckelåtgärderna till syfte att underlätta framväxten av målinriktad industriell tillämpning. Slutligen har kommissionen vidtagit åtgärder för att bättre utnyttja kunskapen och kompetensen vid Gemensamma forskningscentret. Vid toppmötet om sysselsättning den 20-21 november 1997 bekräftade stats- och regeringscheferna eftertryckligen att det är nödvändigt att uppmuntra forskning, innovation och företagaranda för att minska arbetslösheten i Europa. Det är en prioriterad uppgift för kommissionen att se till att genomförandet av handlingsplanen för innovation fullföljs, särskilt vad gäller immateriell äganderätt, tillgång till finansiering, förenkling av förvaltningen och utveckling av företagarandan. 2. ANDRA VIKTIGA ASPEKTER AV GEMENSKAPENS FORSKNINGSPOLITIK 1997- 1998 2. 1. TILLÄGGSANSLAGET TILL FJÄRDE RAMPROGRAMMET Förhandlingarna om kommissionens förslag från januari 1996 om ett tillläggsanslag till Fjärde ramprogrammet fortsatte under hela 1997 med anledning av att kommissionen i november 1996 lagt fram ett ändrat förslag om ett tillskott på 100 miljoner ecu. I rådets gemensamma ståndpunkt av den 27 januari 1997 bekräftades denna summa, medan Europaparlamentet i sin andra behandling av den 13 mars 1997 röstade för fem ändringar och höjde tilläggsanslaget till 200 miljoner ecu. Rådet avslog dessa ändringar 12 Åtgärderna syftar huvudsakligen till att tydligare styra kapitalet (framför allt riskkapitalet) mot de innovativa projektens inledande faser Pilotprojektet I-TEC. som i juli 1997 inleddes inom ramen för innovationsprogrammet syftar också till detta. Det hjälper företag med riskkapital att utveckla kapaciteten för att utvärdera och förvalta högtcknologiska projekt. och som en följd av detta inrättades en förlikningskommitté som sammanträdde två gånger, den 9 och 23 september. Förlikningen resulterade i att man kunde enas om ett tilläggsanslag på 115 miljoner ecu, vilket officiellt bekräftades i parlamentets och rådets beslut i december 199713. En stor del av de nya medlen avsattes till forskningen om transmissibel spongiform encefalopati. Ökningen på 15 miljoner ecu jämfört med kommissionens ändrade förslag (och rådets gemensamma ståndpunkt) motsvarade en ökning av de medel som tilldelades forskning kring uppspårning och röjning av landminor samt införandet av ytterligare ett forskningsämne inom området icke-nukleär energi med hänsyn till parlamentets prioriteringar. 2. 2 CREST OCH SAMORDNINGEN MELLAN GEMENSKAPENS POLITIK OCH NATIONELLA HANDLINGSPROGRAM Under 1997 har CRESTs (kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning) verksamhet i hög grad präglats av förberedelserna av Femte ramprogrammet genom yttranden över olika dokument som kommissionen utarbetat i detta sammanhang. Det handlar framför allt om kommissionens andra arbetsdokument om Femte ramprogrammet14 och yttrandet om det vetenskapliga och tekniska innehållet i kommissionens formella förslag om Femte ramprogrammet15. Dessa yttranden visade bland annat att CREST delade kommissionens syn på behovet av koncentration och såg positivt på nyckelåtgärder och åtgärder för tecknisk utveckling av generisk art. Några andra exempel på ämnen som debatterats inom kommittén är samordningen av FoTU-politiken och utvärderingen av gemenskapens FoTU-aktiviteter. Vad gäller det sistnämnda har CREST yttrat sig positivt om femårsutvärderingen och uppföljningen av delprogrammen och ramprogrammet samt årsrapporten för 1997. När det gäller samordningen mellan europeisk och nationell FoTU-politik (artikel 130h) har kommissionen framför allt inriktat sig på ett informationsutbyte om nationella FoTU-aktiviteter inom de adhoc- kommittéer som inrättats i enlighet med rådets beslut av den 9 juni 1995. Insatser har också gjorts vad gäller indirekta stödåtgärder för FoTU-verksamhet och andra insatser har påbörjats, rörande exempelvis programmetoder för forskning i medlemsstaterna och europeiska partnerskap inom ramen för nationella FoTU-program. I CRESTs första slutsatser16 om informationsutbytet rörande nationella FoTU-aktiviteter betonas betydelsen av det som åstadkommits och arbetets permanenta karaktär. Ett seminarium med ad hoc- kommittéernas rapportörer som i oktober 1997 anordnades av kommissionen med deltagande av företrädare för IRDAC, ESTA och CREST ledde till ett fruktbart utbyte av erfarenheter och "de bästa metoderna". På grundval av resultaten från detta seminarium gav CREST i december 1997 ut en andra serie med slutsatser17 där verksamhetens starka och svaga sidor beskrivs. Där framförs också att informationsutbytet ökar kunskapen om och den ömsesidiga förståelsen av de nationella FoTU- aktiviteterna och att det är ett effektivt instrument för att identifiera de områden där samordningen måste förbättras. Uppgiften att kommunicera uppgifter om nationella aktiviteter (som inte alltid är jämförbara) ger dock rapportörerna en tung arbetsbörda samtidigt som den inte alltid ges tillräckligt hög prioritet och synlighet. Europaparlamentets och rådets beslut 2535/97/EG av den 1 december 1997, EGT L 347/1, 18. 12. 97. KOM (1997) 47 slutlig, dok. CREST/1202/97. KOM (1997) 142 slutlig, dok. CREST/1214/3/97 rev3. (dok. CREST/1206/97). (dok. CREST/1220/97). \h För att avhjälpa dessa brister har CREST och kommissionen preciserat ad hoc-kommittéernas verksamhet och betonat att den tydligt måste inriktas mot de utvalda prioriterade områdena och att man måste fastställa en tydlig distinktion mellan de aktiviteter som kommittéerna kan genomföra själva, bland annat genom en anpassning av arbetsprogrammet, och de aktiviteter som CREST måste underrättas om för yttranden och framtida åtgärder. Rapportörernas nyckelroll, nödvändigheten av ett ökat stöd till dem och behovet av att främja spridningen av ad hoc-kommittéernas rapporter och arbeten underströks. Under första halvåret 1998 anordnade kommissionen ett andra seminarium för ordförandena för att fortsätta utbytet av åsikter och erfarenheter och säkerställa att CRESTs slutsatser beaktades på ett lämpligt sätt. Kommissionen kommer att analysera årsrapporterna från 1997 för att ta fram ad hoc- kommittéernas viktigaste budskap och riktlinjerna för framtiden, framför allt vad gäller anpassningen av verksamheten inom Femte ramprogrammet. Också under 1998 kommer CRESTs verksamhet åter att präglas av diskussionerna om Femte ramprogrammet. I början av 1998 kommer kommittén att behandla det vetenskapliga och tekniska innehållet i kommissionens arbetsdokument om delprogrammen (KOM (1997) 553) på grundval av bland annat arbetet i ad hoc-seminarier med detta syfte. Kommittén kommer på detta sätt att ge kommissionen bidrag och förtydliganden vad gäller delprogrammens vetenskapliga och tekniska innehåll. Kommittén kommer också att behandla andra ämnen under 1998, exempelvis den andra europeiska rapporten om vetenskapliga och tekniska indikatorer och det internationella FoTU-samarbetet. Kommitténs arbetsprogram på medellång sikt skall uppdateras. 2. 3. DE RÅDGIVANDE KOMMITTÉERNA Rådgivande kommittén for forskning och industriell utveckling (IRDAQ Huvudteman för arbetet inom IRDAC har varit Femte ramprogrammet samt innovation. Vid plenarsammanträdet i oktober 1997 presenterade IRDAC sin syn på delprogrammen inom Femte ramprogramet för Edith Cresson och inledde en diskussion om en ändring av standardavtalet inför genomförandet av det nya ramprogrammet. Kommittén har lagt fram en rapport om reglerna för deltagande och spridning och fortsatt med sin verksamhet inom detta område för att bidra till utarbetandet av regler för tillämpning och standardkontrakt. Kommittén har dessutom yttrat sig flera gånger om programmets struktur och budget samt de rådgivande organens sammansättning. IRDAC har yttrat sig ingående om innovation och de nödvändiga villkoren för innovationsutveckling. Kommittén har också lagt fram sin syn på handlingsplanen för innovation och de rättsliga ramarna och reglerna för FoTU och innovation. Riskkapital har behandlats i två rapporter, den första handlar om relationen mellan riskkapital och den högteknologiska sektorn och den andra, som är under utarbetande, innehåller en analys av kommissionens aktiviteter för att säkra riskkapital för gemenskapens FoTU- projekt. Följande tre IRDAC-rapporter bör också nämnas: yttrandet om avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EU och Förenta staterna, förslaget till ett europeiskt system med gäststipendier för industrin inom Femte ramprogrammet samt yttrandet om förvaltningen av gemenskapens FoTU-program. IRDAC ämnar anordna rundabordskonferenser om statligt stöd till FoTU-verksamhet samt om utläggning inom europeiskt näringsliv. Kommitténs årliga seminarium behandlade FoTU- på entrepenad verksamhetens och innovationens bidrag till konkurrenskraft och sysselsättning. Vad gäller små och medelstora företag togs detta ämne också upp av kommissionsledamot Christos Papoutsis vid det senaste mötet. ESTA (den europeiska vetenskapliga och tekniska konferensen) ESTA deltog aktivt i debatten om Femte ramprogrammet under 1997, samtidigt som den omorganiserades från en församling med ungefär 100 medlemmar till ett mindre organ med 64. En ny ESTA-ordförande och en ny, mindre styrelse valdes. Separata rapporter utarbetades om de tre prioriterade tematiska ämnen som angavs i kommissionens arbetsdokument "Utforma framtiden". I dessa rapporter förmedlades en strategisk syn på utvecklingen och genomförandet av programmen, innan de officiella förslagen lades fram. Dessa rapporter kompletterades av en serie möten mellan små grupper av EST A-medlemmar och forskningsansvariga för diskussion om konkreta detaljer i programmen. tillhandahöll också synpunkter på de övergripande programmens utveckling, anordnade en ESTA rundabordskonferens om internationellt samarbete och behandlade ett antal frågor inom området "Stärka den mänskliga potentialen", exempelvis forskningsinfrastruktur, kompetenscentrer och nät för forskarutbildning. Det anordnades också en rundabordskonferens med experter från de viktigaste europeiska akademiska organisationerna, för att undersöka på vilket sätt samhällsvetare kan bidra till att uppfylla EU:s mål inom forskning och andra relaterade områden. Vid EST As plenarsammanträde i mars 1998 utarbetades mer långsiktiga rekommendationer för Femte ramprogrammet. Dessa rörde följande fyra områden, som alla kan vara aktuella för ytterligare ESTA- aktiviteter18: stöd till forskningsinfrastruktur, internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete med de central- och östeuropeiska länderna, kopplingen mellan Femte ramprogrammet och handlingsplanen för inriktning mot högteknologiska små och medelstora företag samt regioners innovation med attraktionskraft, kritiska massa och konkurrenskraft. ESTA uppmuntrade ytterligare utvecklingen av en entrepenörsanda vid universiteten i sin rapport "Academic and Industrial Research Co-operation industriellt forskningssamarbete i Europa) och genomförde tillsammans med de viktigaste nationella forskningsråden en undersökning, "Strengths and Weaknesses in European Science" (den europeiska forskningens starka och svaga sidor). (akademiskt och in Europe" Den framtida strukturen för IRDAC och ESTA En viktig aspekt för genomförandet av Femte ramprogrammet är att i större utsträckning engagera de personer som sysslar med gemenskapsforskningen i dess förvaltning. Man har arbetat med att utarbeta nya samrådsstrukturer för att åstadkomma detta Kommissionens avsikt är att sammanföra ESTA och IRDAC till ett enda "tvåkammar-organ", som kan ge råd beträffande både ramprogrammet och gemenskapens forskningspolitik i stort. Det omorganiserade ESTA/IRDAC kommer att upprätthålla kontakter med externa rådgivande grupper, som kommer att inrättas för att fungera som kanaler för rådgivning och kommunikation rörande ramprogrammets inriktning och genomförande mellan kommissionen och de olika berörda parterna (forskare, industri, användare) vad gäller nyckelområden. 2. 4. EKONOMISK OCH SOCIAL SAMMANHÅLLNING 1997 har varit ett viktigt år för samordningen mellan FoTU- och innovationspolitiken och strukturpolitiken, med tanke på utarbetandet av Femte ramprogrammet för forskning och utveckling och i samband med det nya meddelandet "Främja reformeringen av strukturfonderna. Analyserna Den nya ESTA-styrelscn utarbetade en verksamhetsplan för 1998, och på grundval av denna liar EST As vcrksamlict delats upp på följande fyra områden: i) ESTA-projckt förbundna med rådgivning rörande kommissionens FoTU- verksamhet. ii) Mer långsiktiga projekt på EST As eget initiativ, iii) Aktiviteter för att upprätthålla konstruktiva förbindelser med de viktigaste europeiska och internationella FoTU-organisationerna. iv) Bidrag till ett förbättrat klimat för vetenskap och forskning i Europa och främjande av en debatt på europeisk nivå. innovation"19 har ökat sammanhållning och konkurrenskraft genom forskning, teknisk utveckling och kunskaperna om frågan och främjat ett ökat utbyte av expertkunskaper mellan kommissionens tjänstegrenar och därmed gynnat samordningsprocessen. Samordningen mellan FoTU- och innovationspolitiken och sammanhållningspolitiken har främjats av de fastlagda riktlinjerna i Agenda 2000, som särskilt betonar den ekonomiska och sociala sammanhållningen samt kunskapspolitiken. Samma sak gäller förslaget till det europeiska projektet för fysisk utveckling (EDSP) som godkänts av det informella rådsmötet för ministrar med ansvar för fysisk planering i Noordwijk i juni 1997. 1 detta betonas betydelsen av tillgång till kunskap över hela EU. s territorium. Vad gäller strukturfonderna har undersökningar som utförts i samband med utarbetandet av den andra europeiska rapporten om vetenskapliga och tekniska indikatorer bekräftat den ökande tendensen att utnyttja FoTU-verksamhet inom gemenskapens ramar för stöd och SPD för mål 1, 2 och 5b. Andelen FoTU- och innovationsaktiviteter ökade mellan perioderna 1989-93 och 1994-99 från 2,92 % till 5,37 % (mål 1), från 11,50 % till 16,80 % (mål 2) och 1,43 % till 2,06 % (mål 5b). Samtidigt har den totalsumma som tilldelats FoTU- och innovationsverksamhet legat kvar på nästan oförändrad nivå. För perioden 1994-99 uppgår den till 8 518 miljoner ecu, vilket är 5,6 % av de disponibla medlen. En mer detaljerad utvärdering, som omfattar kvalitativa faktorer, har inletts för FoTU- och innovationsverksamhet inom strukturfonderna under perioden 1994-99, på grundval av halvtidsutvärderingen av strukturinstrumenten för perioden 1994-99 (de preliminära resultaten kommer att finnas tillgängliga från mitten av 1998). Man har samtidigt kunnat visa20 att en återhämtningsprocess pågår i flertalet av de mindre gynnade regionerna (mål 1). Dessa regioner har varit mer framgångsrika än tidigare vad gäller ramprogrammen: stödsatserna var 8,95 % för Fjärde ramprogrammet och 8,77 % för Tredje ramprogrammet, vilket betydligt överstiger dessa regioners andel av forskningspersonalen. Under 1997 var andelen deltagande mål 1-regioner 12,6 %, och gemenskapens bidrag till projekt med åtminstone en deltagare från en mål 1- region uppgick till 47 % (52 % för verksamhetsområde 1). Ramprogrammets verksamhet har alltså kompletterat genom att öka forskningskapaciteten inom mindre gynnade regioner i och med att forskare från dessa regioner beretts möjlighet att delta i internationella forskningsprojekt på hög nivå och att integreras med nätverken. Bara under 1997 upprättades 13 463 samarbeten mellan de länder som får stöd från Sammanhållningsfonden (Irland, Portugal, Spanien och Grekland) och övriga EU-länder, jämfört med totalt 56 478 samarbeten (alltså 23,8%). strukturfondernas Samtliga fyra verksamhetsområden inom Fjärde ramprogrammet (1994-98) har under 1997 bidragit till den ekonomiska och sociala sammanhållningen på olika sätt. Detta har bland annat skett genom medverkan i program av särskilt intresse för dessa regioner (miljö, forskning, det socioekonomiska området m. m), tillgång till program för forskarutbildning och forskares rörlighet, internationellt samarbete samt främjande av innovation och spridning av resultat. Innovationsprogrammet (spridning och optimering av forskningsresultat) fortsatte att spela en nyckelroll vid utvecklingen av sammanhållningsaspekter inom ramprogrammet. Det nära samarbetet med strukturfonderna har fortsatt, och man stöder 40 nya regioner i deras strävan att fastställa en regional strategi för innovation och tekniköverföring (RITTS). En stor del av dessa projekt är belägna i mindre gynnade regioner som genom ett Europatäckande nät kan få tillgång till samlade expertkunskaper och de bästa metoderna. Nätet för teknikförmedlingscentrer har stimulerat det gränsöverskridande teknikflödet till mindre gynnade regioner där den industriella strukturen försvårar spridning eller infrastrukturen är otillräcklig för de tekniska kraven. Medvetandehöjande åtgärder inom innovationsområdet har visat sig 19 20 KOM (1998) 275,27. 5. 1998. Andra europeiska rapporten om vetenskapliga och tekniska indikatorer, 1997, EUR 17639. vara effektiva för överföringen av kunskap från nordiska länder till mindre gynnade regioner. 1997 hölls exempelvis hälften av de 20 workshops om tätortsekologi som anordnades i europeiska städer i mindre gynnade områden. Slutligen var över 20 % av de 74 samarbetspartner som valdes ut efter den tredje ansökningsomgången för tekniköverföringsprojekt (65 projekt) från mål 1-, mål 2- och mål 6-regioner (sammanhållningsdimensionen var ett av urvalskriterierna). Samtidigt som spridningen och användningen av resultat tillmäts större betydelse inriktas Femte ramprogrammet21 på att lösa ett begränsat antal socioekonomiska problem genom användning av det nya instrument som utgörs av nyckelåtgärderna, varav vissa är särskilt intressanta för mindre gynnade regioner, "vattenförvaltning och vattenkvalitet", "hållbar förvaltning av jordbruk, fiske och skogsbruk, samt en integrerad utveckling av landsbygdsmiljön", "system och tjänster för medborgarna", "hållbar rörlighet och intermodalitet" samt "morgondagens stad och kulturarvet". Kommissionen har genom anordnandet av mobiliseringsseminarier fortsatt med sitt informationsarbete riktat till berörda personer på nationell, regional och lokal nivå om problem som rör ekonomisk utveckling, FoTU och innovation22. Den seminarieserie som inleddes 1994 avslutas i mars 1998 i Danmark. Den bör fram till år 2000 tillåta en snabbare och effektivare integration av FoTU- och innovationsdimensionen under nästa strukturfondsperiod år 2000-2006. Med tanke på den framtida utvidgningen tog kommissionen 1997 initiativ till en undersökning23 med syftet att mäta den tekniska klyftan till de central- och östeuropeiska länderna. Denna undersökning lägger grunden till överväganden om behovet av strukturellt och funktionellt stöd till kandidatländernas FoTU- och innovationssystem. Slutsatserna från denna undersökning presenterades i Wien i november 1997. 2. 5. INTERNATIONELLT SAMARBETE Mot bakgrund av kunskapens och ekonomins globalisering, unionens utvidgning, den pågående utvecklingen av de vetenskapliga och tekniska förbindelserna med de framväxande ekonomierna samt med hänsyn till Femte ramprogrammet underströk rådet den 14-15 maj 1997 FoTU-samarbetets ökande betydelse. Ett sådant samarbete, som bland annat innebär ett "europeiskt mervärde", bidrar till att göra det europeiska vetenskapliga och tekniska kunnandet mer känt i världen, särskilt i jämförelse med Förenta staterna och Japan. Det främjar också ekonomiska och affärsmässiga band, bidrar till att öka EU- ekonomins konkurrenskraft och förbättra genomförandet av annan sektoriell och extern politik. De verksamheter som bedrevs under 1997 ingår i den strategi på medellång sikt som läggs fast i meddelandet Utsikter för det internationella samarbetet inom forskning och teknisk utveckling24. Insatser har gjorts för att stärka kancudatlandernas medverkan i åtgärd 2, "internationellt samarbete", och i övriga delprogram inom Fjärde ramprogrammet med stöd genom denna åtgärd. Ett möte med "strukturerad dialog" hölls den 14 maj mellan kandidatländernas och unionens forskningsministrar. Under detta möte enades man framför allt om att intensifiera dialogen om FoTU-politiken och undersöka metoderna, bland annat på det ekonomiska planet, för att underlätta dessa länders deltagande i Femte ramprogrammet. - teknik Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002), KOM(1997) 142,30. 4. 1997. Vetenskap och 18. 4. 1997. Stimulans (NL), 20. 6. 1997. FoTU-, regional- och strukturpolitik, Metz (FR), 21. 11. 1997. Effekterna av Europeiska unionens utvidgning mot de central- och östeuropeiska länderna vad gäller politiken för FoTU och innovation samt stnikturpolitiken. Coopers & Lybrand, 9. 3. 1998. KOM (1995) 489 slutlig, 18. 10. 1995. forskning och teknisk utveckling genom strukturfonderna, Groningen i regionerna, Liverpool (Förenade kungariket), optimal effekt till 22 23 24 10 Vad gäller de mer utvecklade länderna har ett avtal om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EU och USA undertecknats och skrivits in i förlängningen av den transatlantiska handlingsplanen, som undertecknades i december 1995. Syftet är att uppmuntra och underlätta utvecklingen av vetenskapligt samarbete inom områden av gemensamt intresse. Förhandlingar har påbörjats med Ryssland om ett samarbetsavtal för att på lång sikt bredda och fördjupa det befintliga samarbetet mellan Ryssland och EU, vilket bland annat förutsätter att man löser problemen förbundna med skatter och skydd för immateriell äganderätt. Vad gäller länderna med framväxande ekonomier har Europaparlamentet antagit en resolution som visar dess positivt mottagande av meddelandet om att främja FoTU-samarbetet med länder med framväxande ekonomier, i vilket en politik läggs fast gentemot dessa länder som både är E Us samarbetspartner och konkurrenter, en politik av selektivt samarbetet som framför allt grundas på slutandet av samarbetsavtal. Vad gäller utvecklingsländerna offentliggjorde kommissionen meddelandet "Vetenskaplig och teknisk forskning: en strategisk byggsten i samarbetet mellan Europeiska unionen och utvecklingsländerna"25 efter en konferens om partnerskap för forskning som organiserades av det nederländska ordförandeskapet och kommissionen (Leiden, mars 1997). Detta meddelande stöddes av rådet för utvecklingsfrågor i en resolution av den 5 juni. Det allmänna målet är att använda FoTU som en avgörande faktor för en hållbar utveckling och för att underlätta utvecklingsländernas integrering med den globala ekonomin. Denna strategi bygger på följande fyra huvudprinciper: partnerskap, differentiering, rationalisering av FoTU- verksamheten och en integrerad metod för problemlösning som omfattar både institutionell utveckling, ökad forskningskapacitet och internationellt vetenskapligt och tekniskt samarbete. Samordningen mellan FoTU-politik och utrikespolitik kommer att säkerställas genom en samordning mellan de två tillgängliga instrumenten - vetenskapligt och tekniskt samarbete (genom INCO-DC-programmet) och program för offentligt utvecklingsbistånd. En mer aktiv samordning med medlemsstaterna bör ytterligare öka FoTU- verksamhetens effekter inom alla typer av utvecklingssamarbete, på grundval av ett övergripande partnerskap med utvecklingsländerna. (Norge, fortsatt deltagande av EFTA/EES-länderna Ett inom Fjärde ramprogrammet har möjliggjorts genom en utvidgning av EES-avtalet och detta har fungerat samarbete bekräftade Costs tillfredsställande. Vad beträffar övriga ministerkonferens i juni 1997 medlemsstaternas och kommissionens intresse för detta regeringsinitiativ för samordning av europeisk forskning. Kommissionens tjänstegrenar och företrädare för Eureka har påbörjat en fördjupad diskussion om ett stärkt samarbete mellan Eureka, Cost och ramprogrammet för att främja ett optimalt utnyttjande av de europeiska forskningsresultaten. Island, Liechtenstein) internationellt typer av 3. FORSKNINGSAKTIVITETER RAMPROGRAMMEN 1997 OCH GENOMFÖRANDET AV EU:s FoTU-politik mobiliserar ett allt större antal forskare inom unionen och understöder och stimulerar europeiska nätverk av oomtvistad kvalitet. Den har också en viktig ställning inom gemenskapens verksamheter. 26 Dessa verksamheter involverar företag, universitet och forskningscentrer på ett gränsöverskridande och allt mer diversifierat sätt: vad gäller det första verksamhetsområdet inom Fjärde ramprogrammet har under de tre första genomförandeåren företags, universitets och forskningscentrers andelar utgjort 43 %, 28 % respektive 23 % av det totala antalet gemenskapsdeltagare i verksamheter med delat kostnadsansvar27. 25 26 27 KOM ( 1997) 174, 25. 4. 1997. Nästan 3 000 miljoner ecu och omkring 4 % av gemenskapsbudgeten (se tabellerna 10 och 11). För 1995,1996 och 1997 bygger siffrorna på "tabell 5" i 130p-rapporterna för 1996, 1997 och 1998 vad gäller deltagarna från Europeiska unionen. Kategorin "övriga" uppgår till 6 %. 11 3. 1. UTMANINGAR SAMT VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA RESULTAT Under 1997 har många goda resultat uppnåtts inom gemenskapens FoTU-projekt, och dessa bör bidra till en bättre livskvalitet i Europa - om än ibland indirekt och/eller på lång sikt: genomsekvensering för flera levande organismer, skapandet av en modell för klimatprognoser för Europa, utveckling av flera typer av innovativ produktionsteknik, inledandet av en internationell kampanj för studier av nedbrytningen av ozonskiktet över Europa m. m. Gemenskapens program har också haft en mer diffus men lika viktig inverkan genom stödet till den europeiska vetenskapliga, tekniska och industriella strukturen. Gemenskapsmedlen skapar förutsättningar för hundratals nätverk och konferenser och ger upphov till tusentals skrifter och patent - vilket bidrar till att göra europeisk forskning och teknik mer dynamisk. Vad gäller gemenskapsaktiviteternas ekonomiska effekter skapar gemenskapens program ett betydande mervärde genom forskningssamordning: inom många områden innehar Europa en ledande ställning vad gäller vetenskap och teknik - exempelvis inom vissa sektorer av miljö-, bioteknik- och energiforskning - tack vare den samordning som möjliggjorts av de europeiska programmen. Denna typ av samordning existerar inte hos vissa av våra konkurrenter - eller åtminstone i mindre omfattning. Ett gemensamt utnyttjande av data och experter är en annan aspekt av detta "europeiska mervärde" som exempelvis möjliggör utvecklingen av följande behandlingar inom det medicinska området: • Det är framför allt tack vare undersökningar utförda parallellt i flera medlemsstater, finansierade genom programmet för biomedicin och hälsa, som vår förståelse av vissa cancerformer har utvecklats mycket. • Det är också ett nätverk för epidemologisk övervakning med stöd från Europeiska unionen som upptäckte de tio första otypiska fallen av Creutzfeld-Jakobs sjukdom som misstänks ha ett samband med galna kosjukan. Gemenskapsprojekten väljs ut på grundval av sin kvalitet, och därför har huvuddelen av de europeiska forskningsteamen nått en ledande ställning inom sina sektorer och håller sig kvar där. För att bara ta ett exempel är det tack vare ett nätverk inom programmet för forskares utbildning och rörlighet som man upptäckte fenomenet kvantteleportation vilket gör det möjligt att utveckla nya generationer av datorer. Dessa intressanta vetenskapliga och tekniska resultat får dock inte dölja att EU:s svagaste sida inte är själva forskningspotentialen utan förmågan att översätta forskningsresultat till konkret ekonomisk och affärsmässig användning. Att förbättra denna situation är ett av syftena med ramprogrammet, som genom programmet för innovation och andra delprogram skall skapa gynnsamma ramar för innovation i Europa. Efter en rad initiativ från bland annat GD X1II-D inrättade Esprit 1997 ett årligt "investeringsforum" för att främja förbindelserna mellan företag inom IT-sektom och investerare inom innovationsområdet. Andra liknande initiativ initierades, särskilt inom bioteknikområdet (första konferensen för forum för bioteknik och finanser). 3. 2. KONTROLL AV RAMPROGRAMMEN Såsom angetts i de berörda rättsliga besluten har genomförandet av vart och ett av de 18 delprogrammen och ramprogrammet som helhet utvärderats av oberoende grupper med experter från medlemsstaterna. För 1997 slutfördes dessa utvärderingar i slutet av mars 1998. Utvärderingsgruppen för själva ramprogrammet utgjordes av åtta ledande experter under ordförandeskap av professor J. Viana Baptista, vice ordförande i IRDAC. Utvärderingen genomfördes samtidigt som 12 diskussionerna om Femte ramprogrammet pågick, och därför inriktades gruppens överläggningar särskilt på strategin för nästa ramprogram och aktiviteterna under 1997, då denna nya strategi delvis började tillämpas. Gruppen berömde de stora förbättringar som kommissionen redan genomfört inom flera delar av programförvaltningen samt kommissionens ansträngningar för att ta hänsyn till resultatet av tidigare utvärderingar. Gruppen kom till slutsatsen att ramprogrammet totalt sett utvecklats på ett positivt sätt och att viktiga resultat uppnåtts inom vissa områden. Förbättringar noterades också i fråga om behandling av ansökningar, information till sökande, minskning av överteckning, förvaltningsflexibilitet, samordning och samarbete mellan programmen. Gruppen lyfter fram ett antal områden som bör uppmärksammas ytterligare, särskilt vad gäller programmets utveckling på längre sikt. Ett sådant exempel är utarbetandet av en övergripande definition av europeiskt mervärde, som skulle underlätta programbeskrivningen och urvalet av förslag samt förbättra utvärderingen av verksamhetens resultat och effekter. 3. 3. UNDERTECKNADE KONTRAKT OCH UTBETALNINGAR 1997: PER AR OCH RAMPROGRAM Statistik och budgetdata (se bilaga II, tabellerna 1-3B och 5-7) omfattar de kontrakt som undertecknats under 1997 samt de pågående projekten inom ramprogrammen. Dessa uppgifter finns med i gemenskapens och Euratoms ramprogram, där Fjärde ramprogrammets finansieringsstrukturer även omfattar tilläggsanslaget som var föremål för omröstning 1997 (tabellerna 9-11). Ansökningsomgångarna (tabellerna 4 och 8) omfattar åren 1997-98. Tabellerna 1-8 visar att nästan 24 000 ansökningar inkommit till kommissionen efter de olika ansökningsomgångarna och att över 7 000 kontrakt och tilläggskontrakt undertecknats, vilket motsvarar nästan 3 miljarder ecu28 och 24 000 deltgande. Per den 31 december 1996 pågick över 11 000 projekt, varav över 10 500 inom Fjärde ramprogrammet. De 6 300 kontrakt som undertecknades under 1997 omfattar i genomsnitt 3,8 deltagare och 2,6 medlemsstater. De motsvarar en genomsnittlig finansiering på 0,41 miljoner ecu (tabell 2), vilket är något mindre än tidigare år. Förklaringen är de allt mer framgångsrika åtgärderna för teknisk stimulans för små och medelstora företag och stödåtgärderna som utgjorde 13,6% av de kontrakt som undertecknades 1997, jämfört med 9,5 % 1996. Den samordnade verksamheten stod för 6,9 % under 1997. För verksamheter med delat kostnadsansvar undertecknades som under 1997 kontrakt rörande över 4 000 projekt, precis som under 1996, vilket gav nästan 18 000 deltagande. Om man tar hänsyn till ändringarna (som nästan uteslutande rör verksamheter med delat kostnadsansvar) har sedan Fjärde ramprogrammets inledning 9 700 kontrakt undertecknats för 7,1 miljarder ecu, omfattande över 46 500 deltagande. Ett genomsnittligt projekt med delat kostnadsansvar omfattar 0,73 miljoner ecu, 4,8 deltagare och 3,2 medlemsstater. I enlighet med redovisningen (inbegripet samtliga anslag konkurrensutsatta verksamheter för vetenskapligt och tekniskt stöd2^ upp i form av utbetalningar i tabell till gemenskapsforskningen förs 2K 29 Vad gäller interventionsanslag uppgår åtagandena för 1997 till 3 149 miljoner ecu, vilket är en högre siffra än för de kontrakt som undertecknats under 1997. Rent allmänt kan skillnaden mellan åtaganden och undertecknade kontrakt förklaras med det finns kontrakt som omfattas av åtaganden ett år men som inte undertecknas av samtliga kontraktsparter förrän efterföljande år. Precis som 1996 redovisas dessa 1997 som betalningar. De kvalitativa och kvantitativa uppgifterna finns i bilaga 1 på sidan 48 i denna rapport. 13 1, alltså 2 487 miljoner ecu under Tredje ramprogrammet (tabell 3 A) och 2 188 miljoner ecu under Fjärde ramprogrammet (tabell 3B). För samtliga budgetåtagande rörande ramprogrammen, som anslag för stöd, förvaltningskostnader och direkta verksamheter (GFC), visar tabell 9 den finansiella fördelningen inbegripet tilläggsanslagen för de olika delprogrammen. Tabellerna 10 och 11 visar budgetåtagandena (1984-98) för ramprogrammen för gemenskapens forskning i löpande priser och i 1992 års priser30. 3. 4. GENOMFÖRANDE AV RAMPROGRAMMEN OCH MÅLSÄTTNINGARNA FÖR DEN EUROPEISKA FORSKNINGSPOLrTIKEN 3. 4. 1. Företagens medverkan Industrins deltagande i ramprogrammet, som stagnerade under 1995 och 1996, har ökat under 1997, främst tack vare de små och medelstora företagens medverkan. Insamlade data från Fjärde ramprogrammets tre första år visar att inom verksamhetsområde 1 står företagen för 43 % av Europeiska unionens medverkan (18 % för storföretag, 25 % för små och medelstora företag) i verksamheter med delat kostnadsansvar, vilket motsvarar 44 % av gemenskapens bidrag. Nivån på industrins medverkan varierar mycket mellan olika delprogram (se tabellerna 5A och 5B), Bland de fem program där företagens medverkan under 1997 låg på 50 % eller mer finner man de två viktigaste programmen inom Fjärde ramprogrammet, "Informationsteknik" och "Industri- och materialteknik" (16 % respektive 22% av verksamheterna med delat kostnadsansvar). Inom dessa områden dominerade storföretagen (tabell 5B). De små och medelstora företagen spelade i jämförelse med storföretagen en viktig roll inom verksamhetsområde 3, "Spridning och genomförande av resultat" (där dessa ensamma utgjorde över 46% av organisationstyperna) samt inom områdena transport, där de var fler än storföretagen, och icke-nukleär energi. 3. 4. 2. Åtgärder för att underlätta tillgång till FoTU för små och medelstora företag Inom samtliga delprogram har de små och medelstora företagens medverkan relativt sett ökat mellan 1995 och 1997, så att det nu, enligt en färsk rapport, ligger högst bland samtliga offentliga FoTU-program - både nationella och internationella31. De små och medelstora företagen står nu för 24 % av deltagandet (tabell 5B). Det viktigaste resultatet vad gäller de små och medelstora företagens medverkan32 är dock det ökade antalet sådana företag som förfogar över forskningsresurser och som deltar i forskningssamarbetesprojekt. Nästan 5 400 små och medelstora företag har mellan 1995 och 1998 finansierats inom ramen för något sådant projekt, vilket är mer än dubbelt så många som under föregående ramprogram. Tack vare åtgärderna för teknisk stimulans med inriktning på små och medelstora företag har mellan 1995 och 1997 2 900 små och medelstora företag kunnat dra nytta av en av de 1264 utvecklingspremier som finansierats och nästan 1 900 andra små och medelstora företag har fått chansen att delta i ett av de 300 M) Beslut om de aktuella ekonomiska ramarna för perioden 1992-99 togs vid loppmötet i Edinburgh 1992. Andra europeiska rapporten om vetenskapliga och tekniska indikatorer, EUR 17639, december 1997. De 9 300 medverkande små och medelstora företagen som nian får om man lägger samman uppgifterna frän 1995-97 i tabell 5 kan delas upp i 5 400 små och medelstora företag som inom ramen för forskningskontrakt samarbetar med andra typer av deltagare (storföretag, forskningscentrer, universitet) och 3 900 små och medelstora företag som deltar i tekniska stimulansåtgärder. 14 pågående CRAFT-projekten33. Över 80% av de små och medelstora företag som tilldelats en utvecklingspremie har aldrig tidigare deltagit i något gemenskapsprojekt. En färsk studie34 har visat ett det sistnämnda gäller för hela Fjärde ramprogrammet: 64 % av de tillfrågade små och medelstora företagen deltog i detta program för första gången. För 63 % av dem var det första gången som de deltog i ett offentligt FoTU-program överhuvudtaget (regionalt, nationellt eller internationellt). Enligt studien ger ramprogrammets Fo-TU-aktiviteter små och medelstora företag chansen att upprätta nya kontakter. 50 % av dem hade aldrig tidigare samarbetat med en av parterna i de projekt som finansierats genom ramprogrammet. Möjligheten att få tillgång till utvecklingsstöd ökade de små och medelstora företagens andel av de inlämnade projekten under 1995 och 1996: en ökning från 28 % till 41 % för forskningssamarbetsprojekt. För CRAFT-projekt var ökningen mindre (från 47 % till 49 %), men i detta sammanhang har utvecklingspremierna gjort det möjligt för en ny kategori av små och medelstora företag att delta i ramprogrammet. Man uppskattar att med ett genomsnittligt deltagande av 6-7 små och medelstora företag per CRAFT- projekt kommer Fjärde ramprogrammet att efter ansökningsomgångarna under 1998 ha ett deltagande på ungefär 12 500 små och medelstora företag, jämfört med 5 400 för det föregående ramprogrammet. Om man utgår från dessa beräkningar bör det alltså vara nästan 8 000 små och medelstora företag (därav över 5 000 tack vare åtgärderna för teknisk stimulans till små och medelstora företag - TSME) som under Fjärde ramprogrammet för första gången deltar i ett internationellt forskningsprojekt och likaledes deltar i ett offentligt FoTU-program för första gången. 3. 4. 3. Gemenskapsforskningens bidrag till den europeiska ekonomins utveckling Ramprogrammet för forskning och utveckling bidrar genom en kunskapsproduktion på hög nivå till industrins konkurrenskraft, tillväxt och sysselsättning. Detta har en avgörande betydelse för utvecklingen av produktionskapaciteten inom EU och är en förutsättning för tillgången till mänskliga resurser som kan fylla de nya behoven. Vid sidan av det direkta bidraget till sysselsättningen35 ökar ramprogrammet forskningsvärldens dynamik och produktionskapacitet genom att komplettera de forskningsinsatser som görs på nationell och regional nivå (subsidiaritetsprincipen). Framför allt gör det faktum att så många samarbeten mellan olika aktörer upprättas genom ramprogrammet (sedan Fjärde ramprogrammet inleddes har 160 000 samarbeten upprättats mellan EU-partner, varav nästan 60 000 under 1997) att den europeiska dimensionen stärks, vilket visat sig vara den viktigaste faktorn för en ökad sysselsättning. I detta sammanhang bör man också nämna programmet för forskarutbildning och forskares rörlighet. Under 1998 avslutades en undersökning om de projekt som slutförts inom programmet Brite-EuRam och den visar att företagens deltagande i gemenskapsforskningen har genererat viktiga ekonomiska effekter. Nästan hälften av de inblandade företagen har kunnat öka sin omsättning. 40 % av dem har fått tillgång till nya marknader och 40% har kunnat öka antalet anställda. En annan undersökning rörande samtliga projekt inom Esprit-programmet36 har också visat att 1 ecu som investerats i forskning 8 år senare har genererat ekonomiska effekter på 11 ecu. 33 De 9 300 medverkande små och medelstora företagen som man far om man lägger samman uppgifterna från 1995-97 i tabell 5 innefattar endast organisationer som undertecknat kontrakt med kommissionen. Associerade kontraktsparter, som exempelvis de 1700 små och medelstora företag som indirekt för del av förstudieanslag, är inte medtagna. Ett stort antal små och medelstora företag medverkar i gemenskapens FoTU-program som underleverantörer, men kommissionen har inte tillgång till några siffror rörande deras medverkan eller de medel som fått del av. De små och medelstora företagens medverkan i Europeiska unionens Fjärde ramprogram, publiceras inom kort. Med ett deltagande under 1997 av nästan 24 (XX) företag, universitet och forskningscentrer inom över 6 000 projekt har ramprogrammet sysselsatt ett stort antal personer verksamma inom FoTU-områdct. Pilotutvärdering av de ekonomiska effekterna inom området HPCN - ESPRIT, Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer, 1997. 15 Tack vare programmet för forskarutbildning och forskares rörlighet har några tusen unga forskare kunnat komplettera sin utbildning i ett annat land än hemlandet och snabbare uppnå relevanta och erkända resultat med sin forskning. Under det pågåenda programmets löptid kommer 6 500 forskare/år att ges stöd för utbildning genom forskning inom ramen för nätverksaktiviteten och ungefar 5 600 forskare/år genom Marie Curie-stipendiema. Programområdet för tillgång till storskaliga anläggningar har underlättat de europeiska forskarnas tillgång till storskaliga anläggningar med höga kostnader för genomförandet av vissa forskningsuppgifter. Denna åtgärd har särskilt stor betydelse för forskare som är verksamma i de regioner av gemenskapen som har de största avstånden till sådana anläggningen. Organisationen för Marie Curie-stipendiater som grundades 1997 och dess underavdelningar i samtliga medlemsstaten passar utmärkt som instrument för dialog och organ för information och stöd till Marie Curie-stipendiater både under och efter stipendietiden. Kommissionen har en lång erfarenhet av utvärdering av FoTU-program, men svårighetenia vid utvärderingen av FoTU-verksamhetens socioekonomiska effekter gör att kommissionen inlett en diskussion om förbättrade utvärderingsmetoder i syfte att öka kapaciteten för att mäta programmens resultat 4. FÖRVALTNING AV FORSKNINGEN I samband med diskussionerna om kommissionens förslag om Femte ramprogrammet och förarbetet med förslagen om delprogrammen ägnades under 1997 och början av 1998 mycket uppmärksamhet åt förvaltningen. Vid sidan av den ständiga frågan om ytterligare förbättringar av förvaltningens kvalitet gjordes stora framsteg rörande utarbetandet och vidareutvecklingen av förvaltningssystem som bygger på de nya principerna koncentration, samordning och flexibilitet för genomförandet av Femte ramprogrammet. Vid forskningsministrarnas rådsmöte den 15 maj 1997 lade Edith Cresson, kommissionsledamot med ansvar för forskning, fram ett förslag som ledde till inrättandet av en grupp med forskningsministrarnas personliga företrädare. Denna grupp sammanträdde tre gånger under året. Gruppen inrättades för att kommissionen på ad hoc-basis skulle kunna tillhandahålla mer detaljerade uppgifter om genomförandet och förvaltningen av programmet. Vid gruppens tre möten diskuterades de viktigaste frågorna förbundna med genomförandet av program inom ramen för EU:s FoTU-program. Dessa möten beredde tillfälle för konstruktiva diskussioner mellan kommissionen och medlemsstaterna där problem kunde dryftas, frågor förtydligas och de övergripande principerna för programförvaltningen bekräftas. Diskussionerna behandlade framför allt frågor rörande öppenhet och insyn, programkommittéernas roll i det mer strategiskt inriktade Femte ramprogrammet, nät för tillhandahållande av information och stöd till förslagsställare, samt kommissionens externa strukturer för rådgivning. Gruppen leddes av en företrädare för kommissionen och ordförandens rapport om gruppens viktigaste slutsatser fick stor betydelse för rådets slutsatser om genomförandet och förvaltningen av gemenskapens FoTU-program, som antogs den 10 november 1997 vid forskningsministrarnas möte. Ministrarna bekräftade behovet av närmare förbindelser mellan forskarvärlden, industrin och användarna vid genomförandet av Femte ramprogrammet samt att förvaltningsstrukturerna måste anpassas för att öka flexibiliteten. Efter att ministrarna vid forskningsrådet i februari uppnått politisk enighet om en gemensam ståndpunkt ledde dessa slutsatser till fortsatta diskussioner vid ett informellt ministermöte i London den 28 april 1998, där man framför allt behandlade förvaltningsaspekterna av små och medelstora företags medverkan, stipendier för utbildning och rörlighet samt allmänna förvaltningsfrågor. 16 Vid det informella mötet lade kommissionen fram en serie förslag om anpassning av förvaltningssystemet för Femte ramprogrammet. Dessa förslag rörde bland annat följande: • Ett benchmarking-system för regelbundna jämförelser mellan kommissionens och andra forskningsorganisationers resultat (efter en första sådan utvärdering, som genomfördes av oberoende konsulter i början av 1998, drogs slutsatserna att kommissionens administrativa kostnader stod sig mycket väl i jämförelse med både medlemsstaternas och andra europeiska forskningsorganisationers). • Fastställandet av mål med tidsskalor för de viktigaste etapperna på vägen från projektförslag till forskningskontrakt. • • • Riktlinjer för inrättandet av externa rådgivande grupper som kan ge kommissionen råd om forskningsprioriteter, fungera som ett instrument för öppenhet och insyn samt tillhandahålla kanaler för kommunikation mellan kommissionen och olika berörda parter (forskare, industrifolk, användare). Ett pilotexperiment med Marie Curie-stipendier för forskarutbildning i form av gäststipendier, där kommissionen har ansvaret för urvalet av värdinstitutioner vilka sedan, på grundval av kriterier fastställda av kommissionen, själva sköter urvalet av stipendiater (som skall godkännas av kommissionen). Initiativ för att på grundval av erfarenheterna från Fjärde ramprogrammet förbättra förvaltningen av särskilda åtgärder för små och medelstora företag, bland annat upprättandet av ett förnyat och förstärkt nät för information och stöd, skapandet av en central kontaktpunkt för samtliga program inom Femte ramprogrammet dit små och medelstora företag kan vända sig. inom Femte Kommissionen bekräftade också sitt ramprogrammet som skulle innebära att projekt genom forskarnas frivilliga insatser grupperas kring särskilda mål. Detta skulle leda till större självständighet för projektsamordnarna och en förenklad administration samtidigt som de medverkande skulle få tillgång till en bredare och mer samordnad FoTU- verksamhet. forskningsinitiativ för strategiska intresse För de administrativa detaljfrågorna har kommissionen, precis som angavs i förra årsrapporten, inrättat en gemensam arbetsgrupp för kommissionens olika tjänstegrenar. Denna grupp skall granska alla led i genomförandet av programmen, särskilt eventuella ändringar som behöver göras i samband med Femte ramprogrammet. Efter antagandet av kommissionens förslag till struktur för Femte ramprogrammet fortsatte gruppens arbete under hela 1997, och mot slutet av året inrättades ett antal expertgrupper för en mer ingående granskning av särskilda delfrågor. Dessa grupper fortsätter att arbeta med alla viktig frågor förbundna med programförvaltningen, exempelvis förfaranden och delegering inom kommissionen, kontraktsfrågor, förfaranden för utvärdering av förslag, utvärderingshandledning, harmonisering, förenklig av dokumentationen (exempelvis formulär och informationspaket), nät för information och stöd, kontroll och utvärdering av projekt samt statistik och datasystem för förvaltningen av Femte ramprogrammet (inbegripet elektroniskt inlämnade förslag). 17 Första verksamhetsområdet i Europeiska gemenskapens och Euratoms Fjärde ramprogram Informations-och kommunikationsteknik 1. Telematik 2. Kommunikationsteknik Informationsteknik 3. Industriell teknik 4. 5. Mätning och provning Industri-och materialteknik Miljö 6. Miljö och klimat 7. Havsforskning och marin teknik Biovetenskaper och bioteknik 8. Bioteknik 9. Biomedicin och hälsa 10. Jordbruk och fiske (inbegripet agroindustri och livsmedelsteknik, skogsbruk, vattenbruk och landsbygdsutveckling) Energi 11. Icke-nukleär energi 12. Säkerhet vid kärnklyvning 13. Kontrollerad termisk kärnfusion 14. Transport 15. Målinriktad socioekonomisk forskning ANDRA VERKSAMHETSOMRÅDET I FJÄRDE RAMPROGRAMMET Samarbete med tredje land och internationella organisationer TREDJE VERKSAMHETSOMRÅDET I FJÄRDE RAMPROGRAMMET Spridning och optimering av forskningsresultaten FJÄRDE VERKSAMHETSOMRÅDET I FJÄRDE RAMPROGRAMMET Främjande av forskares utbildning och rörlighet GEMENSAMMA FORSKNINGSCENTRET (GFC) VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA STÖDÅTGÄRDER PÅ KONKURRENSBASIS 18 19 19 19 22 24 27 27 30 32 32 35 37 37 39 42 44 44 47 49 52 55 57 57 60 60 63 63 65 69 I N F O R M A T I O N S- O CH K O M M U N I K A T I O N S T E K N IK Exempel på resultat 1. TELEMATIKTILLÄMPNINGAR Verksamheten 1997 i är ett Telematiktillämpningsprogrammet användarinriktat forskningsprogram som berör tillämpningen av informations- och till kommunikationsteknik utvecklingen av Europas informationssamhälle. Programmet är av betydelse för gemenskapens politik inom en rad olika områden som transport, hälsa och utbildning. I slutet av 1997 pågick drygt 500 projekt inom telematiktillämpningsprogrammet. Över 450 av dessa projekt var projekt med kostnadsdelning. samhället och därigenom bidrar för lopp slöts årets inom ramen kontrakt gemensamma Under tre ansökningsomgångar. Den fjärde allmänna ansökningsomgången ledde till 179 nya projekt, varav 140 var projekt med kostnadsdelning. Ansökningsomgången för Integrerade tillämpningar för digitaltrafik (IADS) ledde till 21 nya kontrakt, av vilka 11 var projekt med för kostnadsdelning. Den olika utbildningsmultimedia program (Telematiktillämpningar, Socioekonomisk forskning, Transeuropeiska telekommunikationsnät, Leonardo da Vinci samt Socrates) och ledde till 29 nya projekt, varav 25 är projekt med kostnadsdelning. Den sektorn "forskningsnät" ledde till att ett nytt projekt med kostnadsdelning kommer att få stöd under 1998. En gemensam ansökningsomgång inleddes i december 1997 inom ramen för transportprogrammet och sektorn "telematiktillämpningar inom transportområdet". berörde sex Esprit, Målinriktad femte ansökningsomgången ansökningsomgången (EMM) för Väntetiden mellan ansökningsomgångens sista inlämningsdag och undertecknandet av de flesta kontrakten minskades till fem månader (sju månader under 1996). Denna klara förbättring uppnåddes genom en kombination av en effektiv utvärderingsprocess och ett förslag och ansökningsförfarande fullständiga förslag. Under 1997 minskade också den "överbokning" av budgeten som präglat tidigare år. Tendensen har varit att större projekt valts ut (i synnerhet inom IADS ingår projekt med en budget på runt 4,5 miljoner ecu initiativs tvärvetenskapliga karaktär). i genomsnitt, vilket speglar detta två steg med preliminära i I samband med den andra tekniska utvärderingen av projekten samlades 261 oberoende experter för att genomföra en teknisk översyn av 355 projekt, varav 30 även genomgick en omfattande revision. I den årliga tekniska utvärderingen betonades att programförvaltningen blivit betydligt effektivare och öppnare under 1997 och att förbättringar genomförts i fråga om överensstämmelsen mellan de utvalda projekten och de ursprungliga målen samt arbetsprogrammet, 19 100 000 gravt rörelsehindrade européer kommer att få ökad livskvalitet och större självständighet genom utveckling av ett standardiserat sätt att utrusta rullstolar med olika hjälputrustning inom ramen för Focus- projektet. TESTLAB- projektet, som ger blinda och synskadade tillgång till bibliotekskataloger och dokument, har demonstrerats på 25 olika provningsplatser under 1997. Övervakning av luft kvaliteten är av största betydelse för människors hälsa och välbefinnande. Ett effektivt telematiskt miljöförvaltningssystem har utvecklats inom projektet EMMA och skall tillhandahålla 24- /48-timmars luftföro reningsprognoser så att trafikbegränsningar och andra åtgärder kan vidtas för att minska riskerna. spridningsaktiviteternas genomslagskraft samt den hänsyn som tas till sådana resultatsindikatorer som är adekvata för de olika sektorerna. Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet Programmet omfattar all FoTU-verksamhet från tillämpad forskning till demonstration i praktiken. Genom att främja utvecklingen av kompo nenter till särskilda system och tjänster, och integrera dessa i en mer allmän ram bidrar programmet till att tillgodose samhällets behov inom områden av gemensamt intresse, samt till att öka industrins och berörda tjänsters konkurrenskraft och genomföra Europeiska unionens övriga politik inom dessa områden. Under 1997 nådde de projekt som valts ut i de första två omgångarna sin demonstrationsfas. De kommer att ge preliminära indikationer om resultatens praktiska inverkan på viktiga samhälleliga aspekter som sysselsättning, marknadsstimulering och sammanhållning. Förstärkning av industrins verksamhet inom forskning och teknik, och utveckling av konkurrenskraften på internationell nivå. Projektens resultat är ofta prototyper till telematiksystem och -tjänster som integrerar olika typer av utrustning, algoritmer och verktyg för programvaruteknik, innovativa tekniska i syfte att tillhandahålla lösningar som motsvarar de potentiella användarnas behov och förväntningar. Därigenom bidrar programmet till att förstärka tekniska bas (näringslivet utgör 35 % av gemenskapsindustrins deltagarna) och ger hårdvaru-, programvaru- och tjänsteföretag möjlighet att förbättra sin konkurrensposition på de nya marknaderna för tillämpningar och multimedia. Genom att låta användarna delta i projektcykelns alla faser har man kunnat strukturera de olika användargrupperna bättre och påskynda användningen av FoTU- resultaten. inleddes för Integrerade (IADS). I dessa projekt skall En viktig nyhet i programmet under 1997 var att 11 stora demonstrationsprojekt tillämpningar för interaktiva digitala digitaltrafik plattformar utformas, inrättas, prövas och utvärderas i syfte att främja och utveckla en rad olika flerspråkiga, ämnesövergripande tjänster. Projekten syftar till att skapa möjligheter att från en punkt få tillträde till ett stort antal olika offentliga och privata tjänster och därigenom förbättra industrins förmåga att tillhandahålla adekvata tjänster för nästa århundrades informationssamhälle. Bidrag till gemenskapens övriga politik Under 1997 inledde de flesta telematiktillämpningsprojekten sin demonstrationsfas under reella förhållanden och med ett stort antal användare. påverka informationssamhället direkt och bidra till att optimera den europeiska samhällsmodellen. därigenom Projekten kommer att Den gemensamma ansökningsomgången för utbildningsmultimedia ger direkt stöd till gemenskapens politik så som den beskrivs i vitboken om utbildning, genom att utveckla multimedietjänster som ger likvärdig 20 En prototyp till "säker" bil som kan övervaka föraren och korrigera dennes handlingar om så behövs har utvecklats inom ramen för ett Save- projekt. Med hjälp av denna nya utveckling skulle antalet trafikolyckor kunna minskas med upp till 30 %. Ytterligare olycksoffer kommer att kunna räddas genom att man inom ramen för projektet Hector har utvecklat ett telematiskt kommunikationssystem som möjliggör en förbindelse mellan olycksplatsen och akutavdelningen på sjukhuset via ambulansen, så att första hjälpen-åtgärderna från första början kan ledas av sjukhusexperterna. Europas polis- och rädd ningskårer kan nu bekämpa gränsöver skridande brottslighet och bedrägerier på ett effektivare sätt med hjälp av ett flerspråkigt kommunikationssystem som utvecklats inom ramen för projektet LlNGUANET och som vid behov erbjuder enkla former av översättning. Det finns många exempel på praktiska resultat, t. ex. uppspårning av stulna fordon, förhind rande av kidnappningar och ingripanden i sam band med narkotikabrott. tillgång till utbildning av hög kvalitet oberoende av var eleverna är inom bibliotekssektorn nya bosatta. Dessutom skapar projekten möjligheter för tillträde till de stora kunskapskällor som traditionellt bevaras i bibliotek, museer och gallerier. Sysselsättningspolitiken får stöd genom de olika projekten, allt eftersom nya till prototypstadiet och nya sysselsättningsmöjligheter uppstår. tjänster utvecklas Direkt stöd till politiken kommer från projekten inom sektorerna förvaltning och utbildning, där det handlar om stöd till distansarbete och bättre information till arbetslösa och till arbetsgivare. Projekten inom sektorerna hälsa, funktionshindrade och äldre bidrager direkt till den politik som har att göra med befolkningens livskvalitet. Inom ramen för projekten demonstreras nu tillämpningar som kan öka livskvaliteten för människor som bor i avlägsna områden genom att ge tillgång till distansdiagnostjänster. Utvecklingen av s. k. "smart cards" för hälsojournaler kommer att göra det enklare och säkrare att resa. Inom transportsektorn pågår projekt som berör alla olika typer av transport (väg, järnväg, luft, vatten och multimodal). Många av dessa projekt har börjat demonstrera möjligheterna att förbättra de allt svårare transportförhållandena genom telematiktillämpningar som ökar nätverkseffektiviteten, förbättrar de resandes säkerhet och minskar miljöbelastningen. Miljöpolitiken får stöd av de tillämpningar som utvecklats inom miljösektorn för effektivare övervakning av miljön och föroreningsprognoser i luft, vatten och jord. inom näringslivet och Klyftorna mellan människor som talar olika språk och mellan människa och maskin övervinns stegvis genom språk- och informationsteknik. Inom dessa områden skapas system som kan tillämpas i många olika som berör situationer komplicerade frågor som flerspråkig programvara och flerspråkiga tjänstegränssnitt, dator, kommunikation mellan människor med tekniken som medium, förenklad tillgång, ökad användbarhet och en optimering av multimedians informationsinnehåll. interaktion mellan människa samhället, och och Arbetsprogram för 1998 Under 1998 skall programverksamheten främst inriktas på spridning och tillämpning av projektresultaten. Ett första steg på vägen mot detta mål är den stora konferens och utställning som skall äga rum i Barcelona i februari. Där skall de första projektresultaten visas och deras bidrag-till informationssamhället demonstreras. Därefter kommer sektorsspecifika konferenser att anordnas under året. Programmets resultat kommer dessutom att spridas över WWW och genom olika publikationer. 21 Ett växande antal europeiska forskningsprojekt och en rad viktiga användare på europeisk nivå (som beslutsfattare inom regional utvecklingspolitik och sysselsättningspolitik) har antagit den ytterst flexibla och effektiva plattform som utvecklats av projektet COOPWWW som infrastruktur för samarbete mellan grupper. En rad olika interaktiva instrument och tjänster har utvecklats och integrerats i en uppdaterad version av den s. k. BSCW- kärnan som redan har installerats i över 200 webbplatser över hela världen. 2. AVANCERAD KOMMUNIKATIONSTEKNIK OCH AVANCERADE KOMMUNIKATIONSTJÄNSTER (ACTS) Verksamheten 1997 Exempel på resultat ACTS-programmet är nu helt genomfört. I samband med den tredje under 1997 valdes ytterligare 89 och sista ansökningsomgången projekt ut för finansiellt stöd, vilket innebär att verksamheten inom en rad viktiga strategiska områden förstärks, t. ex. snabba Internet- avancerad optisk kommunikation samt utveckling av tjänster, förmedlarteknik som kommer att göra det lättare att hitta information. Driftskompatibilitet och standardisering har alltid varit viktiga teman för unionens FoTU på kommunikationsområdet. Under 1997 förstärktes Europas position ytterligare inom viktiga områden genom att samarbetet mellan medlemsstaterna konsoliderades i gemensamma riktlinjer för en avancerad infrastruktur. Inom ACTS-programmet har dessutom en bredare konsensus utvecklats inom områden som elektronisk handel, multimedietillgång till kulturarvet och nya arbetsmetoder. Den kritiska översynen över varje projekt i samband med en årlig teknisk kontroll har återigen visat sig vara ett bra sätt att ge projekt möjlighet att anpassa sina målsättningar till förändringarna i den tekniska och rättsliga miljön, och samtidigt se till att projekten medför ett högt europeiskt mervärde för de offentliga medel som investerats. Bidrag till gemenskapens FoTU-mål Förstärkning av den vetenskapliga och tekniska grunden: Tack vare ett decennium av samarbete inom teknikutveckling, samtidigt som avtal om gemensamma specifikationer och standarder har slutits, har den europeiska industrin fått en stark position och leder utvecklingen på en rad olika avgörande punkter. Alla stora europeiska operatörer av telekommunikationsnät, alla utrustningstillverkare och de viktigaste radio-, TV- och kabel-TV-operatörerna samarbetar i ACTS- programmet. Under 1997 berörde detta samarbete över tusen andra företag och universitet, och ledde till samarbete med organisationer i 23 andra länder utanför Europa. Utveckling av Europas konkurrenskraft: År 1997 visade den första utvärderingen av de fördelar som deltagandet i ACTS-programmet innebär att mer än hälften av internationella projekten redan har lett till att projektparternas konkurrensposition förbättrats. Deltagande i EU:s FoTU-verksamhet anses också leda till snabbare utveckling av produkter och tjänster (över 400 nya system och komponenter håller på att utvecklas), minskade investeringsrisker, och mer målinriktade företagsstrategier. Över 1 300 tekniska skrifter har redan offentliggjorts, över 345 bidrag har inkommit till standardiseringsorganen och över 40 nya patent har registrerats. Avancerade optiska kommunikationsnät som utnyttjar flera olika våglängder kommer att utgöra infrastrukturen för den explosionsartade till växten av Internet- tjänster och datakommu nikation. Avtalet om gemensamma specifikationer för UMTS (Universal Mobile Telecommunication System) kommer att möjliggöra en snabb och samordnad marknadsut veckling både i Europa och på andra håll En av de största framgångarna med ACTS-samarbetet har redan industrins enhälliga avtal om omsatts i form av i praktiken 22 Digital TV och videotjänster på Internet kommer att ge nya möjligheter för nyskapande i gemen skapen, samtidigt som gemensamma tekniska standarder kommer att bidra till snabb marknadsutveckling. Nya arbetsmetoder och elektronisk handel erbjuder nya möjligheter för miljontals människor och småföretag. Över 500 stora provningar far stöd genom ACTS- projekt under 1998. för nästa generation mobilkommunikation specifikationer för multimedia, UMTS-systemet. Avtalet är resultatet av långa och noggranna undersökningar inom ramen för RACE- och ACTS-projekt, och kommer att ge Europas industri en klar ledning i fråga om utveckling av produkter och tjänster. Allmänhetens förtroende för gränsöverskridande användningar och för långsiktig nytta av nya investeringar kommer också att främjas. Liknande viktiga framsteg har också gjorts inom området gemensamma standarder för digital video och TV, samt för bildkodning, som redan används i stor utsträckning på Internet. Främjad tillväxt och sysselsättning: Telekommunikation och radio och TV är sektorer som fortsatt att växa med över 8 % per år under 1997, vilket är betydligt mer än inom näringslivet. Dessutom bidrar den ökande genomsnittet användningen av nya kommunikationssystem tillväxt och sysselsättning inom näringslivet som helhet. FoTU-verksamheten inom ACTS Cidrar direkt till nya former av säker elektronsik handel och till ökade sysselsättningsmöjligheter genom nya arbetsmetoder, inte minst olika former av distansarbete. Sådana utvecklingar står för närvarande i centrum för de europeiska och nationella strategierna för att öka sysselsättningen och bidra med innovation till småföretagen. till tillväxt och uppkomsten Sambandet mellan hållbar av ett informationssamhälle förstärktes under 1997 genom initiativ inom forumet för informationssamhället och inom ACTS-programmet. En grupp på 16 projekt har gemensamt försökt främja användningen av nya kommunikationssystem för att uppnå hållbarhet med hjälp av gemensamma riktlinjer. De gemensamma riktlinjer för driftskompatibilitet och konsumentskydd inom elektronisk handel som offentliggjordes under 1998 utgår direkt från samarbete inom ramen för ACTS-programmet. Avtalet kommer att förstärka den inre marknaden och stimulera snabb integration av nya affärsmetoder i små och medelstora företag, vilket i sin tur kommer att bidra till ökad sysselsättning. Arbetsprogram för 1998 I slutet av januari 1998 genomfördes en stor teknisk kontroll av alla ACTS-projekt. Därigenom uppstod möjligheter till anpassning av vissa delar av verksamheten, och de projekt som valts ut i samband med ansökningsomgången 1997 kunde inledas. Efter mitten av 1998 kommer därför inga fler budgetresurser att anslås, och man kommer främst att inrikta sig på att optimera resultaten och se till att övergången till informationssamhällesdelen i Femte ramprogrammet genomförs smidigt. Samarbete med organisationer i länderna i Central- och Östeuropa kommer att förstärkas avsevärt i samband med de nya projekten under 1998. Dessutom kommer forskningsavtal med Israel och USA att främja det ökande samarbetet med stora företag i dessa länder. 23 3. INFORMATIONSTEKNIK (ESPRIT) ESPRIT har bidragit till framsteg både inom FoTU och inom praktisk användning av informationsteknik (IT), och har därigenom främjat den europeiska industrins konkurrenskraft. Verksamheten bestäms av strävan dels att låta användare och entreprenörer delta på ett tidigt stadium i utvecklingsprocessen, och dels att få fram praktiska industriella tillämpningar. Stödaktiviteter som skall bidra till att IT integreras i en rad olika sektorer kopplas också till FoTU-projekten. Verksamheten 1997 Tre nya ansökningsomgångar har genomförts utgående från ett arbetsprogram som ses över varje år. Arbetsprogrammet skall både ta hänsyn till de nyaste utvecklingarna inom teknik och industri, och införa nya teman. Därigenom kan man överbrygga några av de klyftor som uppstår när de olika tekniska områdena behandlas separat, och inrikta ansträngningarna på viktiga frågor som elektronisk handel, rörlighet, tillgång till information och gränssnitt samt utbildning och praktik gemensamma ansökningsomgångar genomförts med programmet för industri- och materialteknik (en för intelligenta tillverkningssystem, som också behandlas i internationellt samarbete, och en för luftfart). I sina respektive ansökningsomgångar har ACTS och ESPRIT anslagit 10 miljoner ecu vardera till projekt som berör satellitkommunikation. frågor som Denna verksamhet, och även behandlingen av immaterialrätt och Internet, har lett till nära samarbete mellan de berörda programmen. Dessutom industrin. inom har Andelen nya deltagare har uppskattats till cirka 30 %. För programmet som helhet under perioden 1994-1997 ligger andelen godkända ansökningar allt som allt på cirka 20 %. Små och medelstora företag (av vilka cirka 85 % har färre än 100 anställda) deltar i 75 % av projekten, får 25 % av stödet och utgör 34% av alla deltagare. Stora företag får 41 % av stödet och utgör 28 % av deltagarna. Ofta kan man notera förhållandet att de små och medelstora företagen är leverantörer och de stora företagen är användare. Antalet utvecklingsbidrag ökar långsamt och nådde i slutet av 1997 totalt 85 bidrag. 9 av 12 projekt I slutet av 1997 ingick organisationer med säte i tredje land i 2 % av ESPRIT-projekten. intelligenta tillverkningssystem omfattar en EU-organisation. Under 1997 har 53 nya INCO-projekt med IT-anknytning inletts, varav 33 har deltagare från länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen och 12 från länderna i Medelhavsområdet. som rör Multimediedatabanken PROSOMA kompletterar resultatspridningen och informationen mellan sektorerna. Den berör resultaten av 280 ESPRlT-initiativ, och skall utökas avsevärt under 1998. Databasen är tillgänglig via nätet. cd- (http://www. cordis. lu/esprit/home. html), romutgåvor och tryckta dokument fram och sprids i samband med olika evenemang (t. ex. den årliga konferensen EITC-97). Regelbundet tas 24 Exempel på resultat Elförbrukningen hos de viktigaste komponenterna i mobiltelefoner har minskats med faktorn 5. Dessutom möjliggör en multichip-modul ytterligare minskningar av apparaternas vikt och dimensioner. I fråga om skärmstorlek och -briljans för platta skärmar med aktiv matris bestående av flytande kristaller har stora tekniska framsteg gjorts. De kommer att tillämpas inom TV både professionellt och för allmänheten, med projektion på båda sidor Betydande framsteg har gjorts i fråga om elektronisk signatur och bestämmelser om sekretess och kryptering. Den ökade säkerheten är avgörande för framgången inom elektronisk handel. De resultat som uppnåtts inom en rad olika projekt har även använts affärsmässigt i USA. Användning av högpresterande datorer har förbättrat systemen för okulär snabbgranskning, t. ex. inom stål- och textilindustrin samt vid automatisk sortering och postgång. Det tyska priset för unga företagare tilldelades en Espritdeltagare för ett automatiskt sorteringssystem för kaffebönor och annan frukt, som nu exporteras till en rad olika länder. Ett system för redigering av multimedia som möjliggör konvertering av alla inspel ningsformat har släppts ut på marknaden i mars 1998. Hittills verkar det sakna konkurrens. Systemet har redan utmärkts med flera internationella priser. Ett smart robotsystem som möjliggör automatisk vägbeläggning och murning har testats på flera byggplatser i Europa och leder till stora produktivitets- och kvalitetsökningar. och informationsteknikprogrammen De viktigaste rekommendationer som framställdes i samband med femårsutvärderingen och den årliga kontrollen gick ut på att de olika kommunikations- borde sammanfatttas i ett program, att resultaten snabbare skulle släppas ut på marknaden (exempelvis genom att man minskar projektens genomsnittliga längd från 25 till 18 månader), att projekt för nya företag bör finansieras, att en gemensam FoTU-strategi och en gemensam syn på marknadsutveckling bör uppnås och att förvaltningen bör göras enklare, snabbare och flexiblare. Bidrag till gemenskapens FoTU-måS Förstärkning av den vetenskapliga och tekniska grunden och industrins konkurrenskraft ESPRIT ger de europeiska företagen möjlighet att skaffa sig den tekniska kompetens de behöver för att bibehålla sin stora konkurrenskraft. Detta sker genom samarbete mellan cirka 4 210 företag och 2 220 forskningscentra och universitetsgrupperingar. Programmet bidrar till många viktiga FoTU-aktiviteter som berörs av för komponenter och delsystem, dess nyckelområden programvaruteknik, högpresterande datorer, system, informationsspridning och nät, teknik för företag och elektronisk handel, multimediesystem, mikrodatorer, integrerad tillverkning samt långsiktig forskning). inkapslade (teknik ESPRIT är öppet för all industri. Cirka 60 % av deltagarna från industrin är användare, vilket visar att programmet spelar en stor roll för teknikspridning inom näringslivet som helhet. Som exempel kan nämnas att mikroelektroniska komponenter och mikrodatorer numera utgör 20 % av värdet hos elektroniska system. Världsmarknaden för sådana system beräknas uppgå till 1 160 miljarder dollar år 2000. I många sektorer är det ytterst viktigt att ett foretag har förmåga att integrera sin produktrelaterade kunskap i kiselkomponenter och därvid ta hänsyn både till hårdvaru- och programvarufunktionerna. ESPRIT industrins kommer dessutom att kunna ha stor konkurrenskraft och på sysselsättningen. En undersökning visar'att 80 % av de 400 projekt som analyserades har lett till industriella tillämpningar under de fem år som följde på projektverksamheten. En annan undersökning, som omfattar ett litet men representativt antal projekt inom området högpresterande datorer (HPCN) har visat att förhållandet mellan direkta effekter och gemenskapens finansiella bidrag har ökat till över 8, och att förhållandet för indirekta effekter ligger över 2,4. Det är allmänt erkänt att ESPRIT spelar en avgörande roll när det gäller gemenskapens framsteg inom IT. inverkan på Genom att främja tester med första tillämpningar inom mikroelektronik (FUSE) och bästa praktik i fråga om programvaruteknik (ESSI), och genom att integrera dessa i tillverkningen (liM) och rent allmänt bidra till att IT tas upp i de olika berörda sektorerna ger ESPRIT alla företag (i synnerhet de små och medelstora företagen) konkreta möjligheter att öka sin industriella konkurrenskraft. 25 Bidrag till gemenskapens övriga politik ESPRIT bidrar på flera sätt till den gemensamma marknaden. De särskilda problem som programvara och IT innebär i fråga om allmän immaterialrätt och copyright har behandlats effektivt och förnuftigt. I fråga om milleniumskiftet tog ett nyligen publicerat meddelande upp frågan om hur man kan fa gränsöverskridande infrastruktur som telekommunikation, transport, energi och finansiella tjänster att fungera väl. Övergången till euron förbereds genom mekanismer som bidrar till att identifiera gemensamma problem och skapa förutsättningar för informationsutbyte om effektiva metoder. ESPRIT bidrar till ökad sammanhållning genom att 521 av de olika deltagande projektparterna är organisationer från mål-1-områden som därigenom fått tillgång till mer än hälften av de arbeten som utförts inom programmet. ESPRIT omfattar inte bara en rad olika avancerade utbildningsprojekt för allt mellan mikroelektronik och programvaruteknik, utan bidrar också till att sprida användningen av Internet i skolorna, bland annat med hjälp av s. k. Netd@ys. Programmet stöder upprättandet av ett europeiskt nät för skolor och för landsbygden, och främjar ett pilotprojekt beträffande ett "pass för datakunskap" som skall nå ut till 100 000 personer i 13 länder och utvidgas till att omfatta länderna i Central- och Östeuropa. Dessutom handlar många ESPRIT-projekt om IT-tillämpningar för miljöskydd (t. ex. hantering av nödsituationer som bränder och översvämningar, effektiv vattenbehandling vid oavsiktlig förorening, olika problem i samband med energisparande och minskning av föroreningarna osv. ). ESPRIT bidrar också till humanitär hjälp genom att satsa cirka 15 miljoner ecu på utvecklingen av effektiva metoder för uppspårning av personminor. Arbetsprogram för 1998 Den elfte och sista ansökningsomgången offentliggjordes i mars 1998 och omfattade tre områden i programmet (TCS, HPCN och IiM). Budgeten för den ansökningsomgången låg på 32,4 miljoner ecu. Den årliga konferensen med utställning som genomförs för programmet kommer att utvidgas till att omfatta andra program inom områdena kommunikations- och informationsteknik, och skall för första gången hållas utanför Bryssel, nämligen i Wien, mellan den 30 november och den 2 december 1998. Konferensen kommer att heta "1ST '98 Vienna". Liksom 1997 kommer den att spridas till flera länder genom satellitöverföring, som investeringsforumet och utdelningen av ITEA-priset. En stor del av verksamheten under 1998 kommer att inriktas på förberedelser av programmet för informationssamhällets teknik i Femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. särskilda moment omfatta och Genom radikalt nytänkande har handelsförfarandena mellan fiskare, grossister och detaljhandel revolutionerats med hjälp av IT och satellitkommunikation: ett elektroniskt auktionssystem som möjliggör försäljning direkt från fiskefartyget har utvecklats, och detta har ändrat fångst- och distributionsvillkoren radikalt. Detta system kan även tillämpas för annan verksamhet. Projektet TEN 34 (i samarbete med Telematikprogrammet och ACTS) har skapat förbindelser på 34 Mbytes mellan de nationella forskningsnäten, till förmån för forskare i alla ämnesområden. För närvarande undersöks utvidgningar till 155 Mbytes. Automatisk läppläsning för att känna igen talat språk har lett till en kommersiell användning för dubbning och för inlärning av främmande språk. 26 INDUSTRIELL TEKNIK 4. INDUSTRI- OCH MATERIALTEKNIK (TMT) Exempel på resultat Verksamheten 1997 Under 1997 dominerades verksamheten av ansökningsomgångar för tematiska nät och CRAFT-projekt, samt av FoTU-verksamhet, förhandlingar med de projekt som valts ut för gemenskapsstöd. Antalet inkomna ansökningar ökade under 1997 jämfört med föregående år: 1. 140 FoTU-projekt, 156 temanät och 840 CRAFT-projekt (av båda typer). Andelen utvalda projekt ökade också och ligger nu på 37 %, 55 % respektive 60 %. Finansieringen uppgår till storleksordningen 702, 554 respektive 74,6 miljoner ecu. Insatserna för att stimulera grundforskningen har burit frukt: ett stort antal ansökningar av hög kvalitet har inkommit, vilket innebär att programmets mål lätt kan uppnås (10 % av budgeten). Ett viktigt steg i inrättandet av temanät har tagits under 1997 i och med att mer än hälften av alla befintliga nät inrättades under det året. De åtgärder som vidtogs under 1996 för att stimulera de små och medelstora företagens deltagande i projekt av typ CRAFT har givit goda resultat: jämfört med 1996 ökade antalet ansökningar med 60 %, antalet ogiltiga ansökningar sjönk till mindre än 15 %, och mer än 60 % av ansökningarna kunde väljas ut. Dessa åtgärder har fortsatts under 1997. I fråga om förberedande och kompletterande åtgärder samt stödåtgärder har 11 miljoner ecu anslagits för konferenser, utbildningsstipendier och stimulation till små och medelstora företag, samt för reflexionsgrupper och undersökningar för att förbereda Femte ramprogrammet. Den sjunde konferensen för industriteknik som hölls i Toulouse handlade om "den europeiska forskningen i allmänhetens tjänst" och var inriktad på tre områden inom industriell forskning som har inverkan på befolkningens dagliga liv, nämligen stadsmiljö, framtidens fabrik och luftfart. Dessa tre ämnesområden är också centrala i Femte ramprogrammet. Utvärderingsgruppen ansåg återigen i sin rapport för 1997 att de kvalitetsindikatorer som används i programmet utgör ett mycket viktigt redskap för att bedöma projektens prestanda och effekt. Beträffande utnyttjandet av resultaten rekommenderade gruppen en kraftigare betoning av en kvantifiering av utnyttjandeplanerna och de ekonomiska prognoserna under forskningsfasen. Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet Säkerheten för passagerare i höghastighetståg är av största vikt. Ett konsortium bestående av tillverkare av rullande materiel, forskningscentra och järnvägsföretag från fyra länder i EU har tagit fram en ny typ av vagn som garanterar minimal distorsion av de zoner som är avsedda för passagerare. Dessutom har en ny europeisk norm kunnat föreslås. Tack vare innovativ användning av en laserstråle kan man rengöra historiska monument och andra byggnadsverk in i minsta detalj. Laserstråle, som styrs av optiska fibrer och vars styrka kan regleras, kan nå in i små skrymslen och rengöra starkt skulpterade element. Metoden skonar det rengjorda materialet och miljön. Säkerheten ar hög och arbetsvillkoren goda. Programmet berör en rad olika mål, t. ex. industrins konkurrenskraft, ekonomisk inom industrin. Tvärvetenskapliga projekt leds av konsortier bestående av livskvalitet, miljöskydd och säkerhet tillväxt, 27 Till följd av ett samarbetsprojekt mellan den kemiska industrin och garverisektorn har ett nytt förfarande för att behandla hudar utvecklats, som inte leder till några föroreningar och dessutom gör det möjligt att garantera ett skinn av mycket hög kvalitet till minskade tillverkningskostnader. Projektet gör det möjligt för industrin att anpassa sig till gemenskapens strängaste miljöskydds bestämmelser utan att förlora sin konkurrenskraft. Nickel, särskilt i smycken och armband, spelar en viktig roll i uppkomsten av allergier. I ett CRAFT-projekt utvecklade 15 små och medelstora guldsmeds företag och 6 forsknings organisationer en teknik som minskar nicklets negativa effekter, och tog fram nya legeringar som kan ersätta nickel och som inte framkallar allergier. Därigenom anpassar företagen sin verksamhet till samhällets krav på hälsosammare produkter. leverantörer, tillverkare, universitet och användare, vilket innebär att resultaten kommer att kunna tillämpas i ett så stort antal industrier och länder som möjligt. Den utvärdering av resultaten av projekt som nyligen slutförts, som genomfördes under 1997, visade att mer än tre fjärdedelar av projektdeltagarna ansåg att de till fullo hade uppnått sina mål i fråga om att förstärka industrins FoTU-bas. Två tredjedelar ansåg att deras projektresultat låg över normal standard tack vare att ny vetenskaplig kunskap kunnat integreras i de tekniska utvecklingarna. Samma undersökning visar att de flesta projekten haft ekonomiska effekter och förbättrat de deltagande företagens konkurrenskraft. Nästan hälften av projekten ledde till en potentiell ekonomisk verksamhet med en omsättning på över 5 miljoner ecu under de närmaste fem åren efter det att projekten avslutats. Detta motsvarar en vinst på över 11 miljarder ecu för alla de projekt inom industriell teknik som valts ut under detta program. Gemenskapens stöd till dessa program uppgick till 1,3 miljarder ecu. Ungefär två tredjedelar av de projekt som utvärderades under 1997 har genererat resultat som kan få positiva följder för miljön, som t. ex. ämnen, minskad energibesparing, minskat materialförbrukning. Inom hälsa och arbetsvillkor har också en rad olika framgångar noterats, t. ex. säkrare användning, bättre arbetsmiljö, användning av mindre farliga ämnen. farliga avfall av En nyligen genomförd analys av avslutade projekt visar att 36 % av dessa har möjligheter att skapa direkta arbetstillfällen hos de parter som har hand om utnyttjandet av projektresultaten. Endast 10 % av projekten skulle kunna få negativa följder för sysselsättningen. Totalt sett kommer vid programmets utgång över 500 industriorgan att genomföra en utnyttjandeplan som innebär att direkta arbetstillfällen uppstår. Projekten inom programmet för industri- och materialteknik, som ibland kan uppnå budgetar på över 10 miljoner ecu, försöker nå den kritiska massa som krävs för att kunna behandla strategisk teknik för industrin (se exempel i rutorna) och uppnå konkreta resultat, i synnerhet inom områden som kräver stora forskningsinsatser. Den stora ekonomiska utmaning som lufttrafikens explosionsartade tillväxt innebär under det kommande årtiondet leder exempelvis till stenhård konkurrens mellan de europeiska och amerikanska tillverkarna. I denna situation är tekniska försprång av avgörande betydelse. Under 1997 valdes 30 forskningsprojekt med anknytning till områden av strategisk betydelse för luftfartsindustrin ut inom programmet för industri- och materialteknik, sammanlagt och gemenskapsstöd på 85 miljoner ecu. Hälften går uteslutande till teknik som har att göra med flygplanens effektivitet, ett område där forskningen är ytterst konkurrenskraftig. 1 dessa projekt deltar de industrier. Deras egna medel och de flesta berörda europeiska nationella anslagen för FoTU inom luftfartssektorn skulle i sig själva inte räcka för att genomföra dessa forskningsuppgifter. tilldelades ett 28 Detta exempel illustrerar begreppet "europeiskt mervärde". Sådant mervärde uppstår inom ramen för programmet, i synnerhet inom de områden som är av strategisk betydelse för EU:s ekonomi. Arbetsprogram för 1998 Utvärderingen av ansökningar berör följande ansökningsomgångar: • De båda ansökningsomgångarna av den 31 oktober 1997 som utlystes tillsammans, en inom programmet "miljö och klimat" för vattenområdet, programmet "informationsteknik" för luftfartsteknik. andra inom och den • Ansökningsomgången av den 15 april 1997, utlyst tillsammans med programmet "informationsteknik" inom ramen för det internationella samarbetsavtal intelligenta tillverkningssystem (IMS) som antogs av rådet den 27 januari 1997. forskning området inom för • Teknisk stimulans till små och medelstora företag (CRAFT), temanäten och stödåtgärder: sista ansökningsdag är den 20 maj 1998. En viktig del av verksamheten under 1998 kommer naturligtvis att vara vetenskaplig uppföljning av genomförandet av de 823 FoTU-projekt som valts ut sedan 1995. viktig Förberedelse av verksamheten inom Femte ramprogrammet är en mycket kommer Liksom reflexionsgrupper och undersökningar att organiseras för att bidra till förberedelserna för det tematiska programmet för en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt i det nya ramprogrammet. föregående uppgift. år 29 Vissa industriella förfaranden påverkas av fluktuationer i kvaliteten hos råmaterialen, medan slutproduktens kvalitet förväntas vara konstant. I ett projekt användes artificiell intelligens för att förutsäga slutproduktens kvalitet inom trä- och pappers massetillverkning, utgående från uppgifter om råvarorna och produktionsförfarandets tillstånd. Användarna inom industrin kunde därigenom drastiskt minska sin förbrukning av energi, vatten och stärkelse och minska avfallsmängden. Ett nytt industrielit förfarande gör det möjligt att starkt minska kostnaderna för de kemiska ämnen som används vid återvinning av aluminium. Tekniken har provats och bör medföra betydande ekonomiska fördelar under de närmaste åren. Projektparterna kommer inom kort att erhålla ett europeiskt patent. 5. MÄTNING OCH PROVNING Verksamheten 1997 Över 300 ansökningar utvärderades under 1997, varav de flesta berörde temaområde I (europeiska kvalitetsprodukter) och de målinriktade ansökningsomgångarna till stöd för gemenskapens politik och europeisk standardisering. Sammanlagt fick 145 projekt stöd från kommissionen. Den sammanlagda stödsumman uppgick till 37 miljoner ecu. Följande ansökningsomgångar har slutförts: FoTU-projekt: i som inkom 104 ansökningar samband med den andra ansökningsomgången för temaområde I har utvärderats. 47 projekt valdes ut. 39 projekt har fatt gemenskapsstöd på sammanlagt 22 miljoner ecu. I samband med den fjärde och femte målinriktade ansökningsomgången inkom 62 ansökningar, varav 34 valdes ut. Kommissionen gav finansiellt stöd till 20 projekt, till ett sammanlagt belopp på 8 miljoner ecu. I alla dessa projekt kommer minst en tredjedel av deltagarna från näringslivet (50 % av dessa från små och medelstora företag). Teknikstimulering till förmån för små och medelstora företag/CRAFT: Responsen från de små och medelstora företagen ökade markant under 1997: 86 ansökningar inkom, mot 41 under 1996, vilket innebär en fördubbling. Kommissionen finansierade 35 projekt till ett sammanlagt belopp på över 2 miljoner ecu. Temanät och stödåtgärder: Den öppna ansökningsomgången har gjort det möjligt att finansiera 17 nya nät med sammanlagt 2 miljoner ecu, och 34 stödåtgärder med över 2 miljoner ecu. Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet Programmet har spelat en viktig roll i samband med lösningen av flera av de problem som gemenskapspolitiken står inför. Den forskning som stöds av programmet har stor inverkan på industri, handel och samhället som helhet, och i stor utsträckning till att skydda konsumenterna, folkhälsan, befolkningens säkerhet och miljön, vilket bland annat visas i rutorna med exempel på resultat och i nedanstående avsnitt. forskningsresultaten bidrar Den europeiska kosmetikaindustrin har i syfte att förbättra kvaliteten på solkrämer, jämfört med övriga produkter på världsmarknaden, lagt fram en arbetsplan som går ut på att testa krämernas förmåga att skydda mot skadlig ultraviolett strålning. Telekommunikationssektorn vill genomföra en detaljerad undersökning av den elektromagnetiska strålning som avges av mobiltelefoner, i syfte att fastställa säkra användningsvillkor. Dessa åtgärder kommer att till ökad konkurrenskraft för den europeiska industrin genom att den får leda 30 Exempel på resultat | Akustisk temperatur mätning: mätning av tem peraturer mellan 1000°C och 1500°C. För termo metern används keramiska material som tål höga tem peraturer och gör det möj ligt att kalibrera andra termometrar USA har visat stort intresse för denna uppfinning, eftersom man där inte har någonting liknande på marknaden. Utvidgningen av termome terns prestanda över 2000°C pågår. Apparaten innebär dessutom ett av görande försprång i fråga om tillverkning av kera miska material (marknad motsvarande 5 miljoner ecu/år). Mätning av förekomsten av cancerframkallande polycykliska kolväten i matoljor förutsätter ytterst avancerade analysmetoder. Det är av avgörande betydelse att utveckla referensmaterial som kan användas för att kontrol lera mätvärdena. Ett projekt har lett till att de två första referensmateri alen på detta område kun nat certifieras. 2000 kon- trollaboratorier berörs som potentiella användare av dessa material (marknad på cirka 2 miljoner ecu/år). Upptäckt av imbildning på skyddsglasögon. Den vanligaste orsaken till arbetsolyckor som berör ögonen är att skyddsglasögonen tas av under farliga arbetsmo ment på grund av att det bildats imma på glasens insida. Projektet har utvecklat en metod (miniatyr- kamera) som gör det möjligt att upptäcka de förhållanden i omgiv ningen som leder till im bildning. Denna metod är av värde för direktiv 89/686/EEG om tillnärmning av med lemsstaternas lagstiftning om personlig skyddsut rustning. Projektet bidrar till att minska antalet olyckor. Kostnaderna för olyckor uppskattas till 220 miljoner ecu per år. möjlighet att på världsmarknaden släppa ut kontrollerade produkter som är märkta enligt vetenskapligt vedertagna metoder. Exempel på europeiskt mervärde genom stöd till standardiseringen är resultaten av en provningsmetod som gör det möjligt att testa lösningsmedel som är mindre ozonnedbrytande, samt upprättandet av ett europeiskt nätverk som omfattar poliskårernas forskningslaboratorier. Dessa åtgärder har inverkan på områden som är av största vikt för Europeiska unionen. I sitt arbetsdokument Forskning och standardisering (KOM(98) 31, Forskning och standardisering, 27. 1. 1998), som sammanställdes under 1997 och antogs av kollegiet den 27 januari 1998 betonar kommissionen fördelarna med standardisering i syfte att se till att den standardförberedande forskningen beaktas tillräckligt i delprogrammen för forskning och innovation i Femte ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling. Därigenom skall den europeiska industrins konkurrenskraft ökas och kvaliteten på produkter och tjänster höjas, till förmån för konsumenterna och allmänheten. Arbetsprogram för 1998 i samband med de Inledandet av de projekt som valts ut ansökningsomgångar som offentliggjordes under 1997 kommer att prioriteras. Dessa projekt syftar till att utveckla gemenskapens infrastruktur för metrologi, bland annat inom sektorerna kemi och för biologi, och att utveckla mät- och provningsmetoder tullaboratoriernas övervakning av handeln med gods, för kontroll av överensstämmelse i fråga om produkters härkomst, för skydd av kulturarvet och för rättsmedicin. I samband med att Bureau Communautaire de Référence (Gemenskapens referensorgan, BCR) fyller 25 år planeras en konferens om morgondagens mätmetoder som skall hållas i Bryssel i november 1998 för de viktigaste metrologiska aktörerna i Europa och den övriga världen. Åtagandebemyndiganden för 1998 för detta program uppgår till 43 miljoner ecu. Med dessa anslag skall bland annat de projekt som valts ut i samband med de ansökningsomgångar som offentliggjordes under 1997 finansieras, liksom även projekten från den sjätte målinriktade ansökningsomgången. 9 miljoner ecu är avsedda för projekt för forskningssamarbete (CRAFT). 3 miljoner ecu är avsedda för sista etappen av temanät, och 2 miljoner ecu går till stödåtgärder. Ny sensor för att mäta svaga gasutsläpp. Vid analys av luftföroreningar har man ofta en felmarginal på 25 % på grund av mängdmätarnas bristande tillförlitlighet. Inom ramen för projektet Milogas har man utvecklat ett nytt instrument med en sensor av kisel som framställts på mikromekanisk väg. Instrumentet kommer främst att användas inom sjukvård, för att mäta luftföroreningar, inom gruvindustrin inom många andra områden. Marknaden uppskattas till 10 000 instrument för de kommande tre åren, till ett pris på 200 ecu per styck. Kostnaderna för forskning och tillverkning uppgår till 1 miljon ecu. 31 MILJÖ 6. MILJÖ OCH KLIMAT Verksamheten 1997 för det i programmet, och Den viktigaste programverksamheten under 1997 var genomförandet och utvärderingen av den andra programfasens (1997-1998) sista ansökningsomgångar. Den andra allmänna ansökningsomgången ledde omfattade de flesta ämnesområdena tillsammans med ansökningsomgången för återinrättandet av Enrich- initiativet (det europeiska nätet för forskning om globala förändringar) till att 306 förslag av hög kvalitet valdes ut för finansiering under 1997 och början av 1998 och tilldelades EU-stöd på sammanlagt 205 miljoner ecu. Däremot var det en besvikelse att se hur få förslag som inkom inom rymdteknikområdet och Enrich, och hur dålig kvalitet de höll. Av denna anledning genomfördes nya ansökningsomgångar för dessa aktiviteter under av informationskampanjer i samband med dessa ansökningsomgångar lyckades man höja kvaliteten på ansökningarna. Dessutom genomfördes en ansökningsomgång för centret för jordobservationer (CEO) i mitten av 1997. Dessa extra ansökningsomgångar för rymdrelaterad verksamhet ledde till att 32 FoTU-projekt valdes ut för att få sammanlagt 32 miljoner ecu i EU-stöd under 1998 för CEO- verksamhet och förberedande utveckling av nya rymdsensorer inom olika områden som övervakning av skogsbränder eller av växttäcket. driftsinstrument-temat 1997. Med hjälp andra hälften potentiella av Väsentliga övergripande aktiviteter och stödåtgärder har hela tiden utgjort grunden för genomförandet av programmets strategi. Den samordnade satsning som kommissionens avdelningar genomförde tillsammans med de nationella kontaktpunkterna för att informera små och medelstora företag om möjligheterna att delta i FoTU på gemenskapsnivå har börjat ge märkbara resultat. Bara under 1997 finansierades lika många bidrag för förundersökningar och CRAFT- bidrag inom ramen för teknikstimuleringsåtgärderna som under hela första programfasen (46 bidrag för förundersökningar och 11 CRAFT- bidrag har ställts till förfogande). En annan viktig uppgift inom programmet har varit den fortsatta utvecklingen av den mänskliga forskningspotentialen, inte minst genom att se till att forskarna inom miljöområdet förfogar över tillräckliga kvalifikationer. Under 1997 finansierades ytterligare 37 utbildningsstipendier (sammanlagt har hittills 72 finansierats inom programmet), 13 kurser för avancerade studier (sammanlagt 22 under programmets hela period) och ett stort antal workshops, seminarier och konferenser som organiserats eller sponsrats inom ramen för programmet. Under 1997 infördes en ny utvärderingshandbok (som de sökande fick tillgång till på förhand och som syftade till att öka öppenheten och objektiviteten i utvärderingsförfarandet), hjälp till potentiella sökande med att kontrollera om deras projekt passar programmet, samt övervakning av det nya utvärderingsförfarandet av oberoende experter. 32 Exempel på resultat PROVOST-projektet gör globala sannolikhets prognoser om nederbörd. Parterna har haft betydande framgång med sexmånadersprognoser för El Nifto och relaterade globala effekter (t. ex. torka och översvämningar) I maj samlades 150 forskare från 15 projekt till den första veten skapliga konferensen för ELOISE (Europeisk undersökning av sam banden mellan land och hav). IGBP - LOICZ ser ELOISE som EUs bi drag till forskningen om globala förändringar i kustområden. Den första europeiska konferensen för forskning för skydd av kulturarvet och dess möjligheter för Europas företag (Rom, december 1997) ledde till en konsolidering av de europeiska nät som inrättats i samband med EU-projekt, och bidrog till att öka de små och medelstora företagens konkurrenskraft inom detta område. Observatörerna har varit mycket uppmuntrande och yttrat sig mycket positivt om den nya utvärderingshandboken, förfarandet och dess genomförande. Över 80 % av alla förslag som klassats i kategori A, och hälften av alla förslag av god kvalitet (kategori A och B) har kunnat finansieras sedan programmet inleddes. Totalt har 684 FoTU-projekt och samordnade åtgärder hittills valts ut för finansiering inom ramen för programmet. Det återstår dock ett problem om man vill garantera att endast bra projekt som berör programmets mål lämnas in. Trots de utförliga utvärderingskriterierna i handboken, den hjälp som kommissionen erbjuder de sökande och uppmuntran till potentiella sökande att själva se över sina ansökningar innan de lämnar in dem föll över hälften av alla inkomna ansökningar under 1997 på att de inte höll tillräcklig teknisk och vetenskaplig kvalitet eller inte uppvisade övertygande projektförvaltning. Förberedelse och utvärdering av projekt kräver stora satsningar, och alla FoTU-aktörer, inbegripet gemenskapens och de nationella kontaktpunkterna, nätverk som sprider information om programmet och medlemsstaterna själva måste därför försöka se till att ansökningar av dålig kvalitet inte lämnas in. Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet Ett viktigt bidrag är förstärkningen av industrins FoTU-bas och dess konkurrenskraft. Många av programmets resultat erbjuder stora möjligheter för framtida tillämpningar och kan komma att utnyttjas på global nivå, inte minst när det gäller miljöteknik och hållbar utveckling. De områden som är av direkt betydelse för näringslivet, som miljöteknik och rymdfrågor, präglas av ett starkt deltagande från industrin: upp till två tredjedelar av alla projekt som hittills finansierats inom dessa områden omfattar minst en part från industrin, och 44 % av projekten har små och medelstora företag som parter. Nästan en fjärdedel av alla deltagare inom dessa områden kommer från industrin (13 % små och medelstora företag). Bidrag till gemenskapens övriga politik: Programmets pågående verksamhet och genomförandet av en rad seminarier bidrog på ett avgörande sätt till förhandlingarna i samband med Kyoto-konferensen om FN:s konvention om klimatförändring och kommer även i framtiden att utgöra en viktig grund för förberedandet av uppföljningskonferensen i Buenos Aires, inte minst vad gäller frågor som berör handel med tillstånd och avledning av växthusgaser. Projektens stora bredd kommer även i fortsättningen att garantera att de utgör en god vetenskaplig bas för utvecklingen av miljöpolitiken, genomförandet av Femte handlingsprogrammet för miljön och förberedelserna Inom programmets rymdteknikområde skall verksamheten bidra med den plattform som behövs under 1998 för att identifiera EU:s behov av rymdverksamhet, utvecklingen av en information åtgärdsplan för kommissionen för jordobservation från satelliter och utvecklingen (tillsammans med medlemsstaterna, ESA och EUMETSAT) och samordnad metod (CEOS) för jordobservationer. av detta program. för uppföljningen europeisk framtida strategi för av en 33 Antalet översvämningar har ökat i Europa. I ett stort samordnat initiativ, RTBAMOD, har bästa praxis för förvaltning av översvämningsområden fastställts. 1 fråga om grön bok föring har ett förfarande för att beräkna BNP med hänsyn tagen till miljön utvecklats, som skall bidra till skapandet av statistiska och empiriska modeller för att mäta de ekonomisk-ekologiska tendenser som kommer att prägla framtiden. Satellitbaserad fjärranalys hjälper regionala och nationella förvaltningar att fastställa gränserna för nya naturreservat, och förvaltningen av befintliga reservat att planera sin utvecklingsverksamhet genom att kartlägga växttäcket och övervaka vegetationens tillstånd i dessa områden. Europa uppträder nu som en viktig och mycket erfaren sökande för den här typen av projekt runt om i världen. Arbetsprogram för 1998 inom Fjärde Den viktigaste programverksamheten under 1998 ramprogrammet kommer att inriktas på de återstående öppna ansökningsomgångarna, i synnerhet i fråga om den extra finansiering på 7 miljoner ecu som rådet och Europaparlamentet beslutade anslå för vattenrelaterade aktiviteter den 1 december 1997, det extra anslaget för avancerade studier, den slutliga urvalsrundan för CRAFT-bidrag till små och medelstora företag som avslutas den 1 april 1998, och två ytterligare urvalsförfaranden för utbildningsstipendier. Sådana förvaltningsproblem som uppstått inom programmet eller som uppdagats av utvärderingsgrupperna vid de årliga kontrollerna kommer också att beaktas. Man kommer också att vidta ytterligare åtgärder för att se till att potentiella användare som beslutsfattare, näringslivet, industrin och forskarvärlden snabbt får tillgång till forskningsresultat i en klar och lättbegriplig form. Rymdinstrumentet VEGETATION 1, som EU har investerat 50 miljoner ecu i, lanserades med satelliten SPOT 4 i mars 1998, och de första uppgifterna som kommer att komma in fr. om. april 1998 skall användas för att främja EU:s politik. De instrument som krävs för en bra övergång till de samordnade, inom Femte probleminriktade metoder ramprogrammet kommer också att utvecklas. användas skall som Inom ramen för olika projekt har man visat hur man med regleringspolitik kan bidra till renare teknik på mer ekonomiskt och miljövänligt sätt än med traditionella metoder. Projekten visar också hur man kan kombinera ekologisk hållbarhet med konkurrenskraft. 34 7. HAVSFORSKNING OCH MARIN TEKNIK Verksamheten 1997 av undersökning • I samband med den andra allmänna ansökningsomgången (sista ansökningsdag den 15 oktober 1996) kunde en första omgång på 34 FoTU-projekt inledas. Fem av dessa berör programmets område A (Havsforskning). Det viktigaste projektet i den gruppen är en tvärvetenskaplig gränsområdet mellan kontinentalsockeln och nordöstra Atlantens djuphavsregion (OMEX -II, som omfattar 33 laboratorier från 10 länder i gemenskapen - se rutan till höger för mer information). Av de 11 projekt som ingår i område B (Strategisk havsforskning) berör 8 förvaltningen av kustområden fenomen (sedimentrörelse, vågrörelse) som påverkar dessa områden, medan tre projekt har att göra med förbättringen av kustskyddet (fördämningar och vågbrytare). Inom område C (marin teknik) ingår 18 projekt som berör allt mellan undervattenskommunikation och - akustik, och provtagningsredskap (bl. a. ett nytt förfarande för borrprover i sediment), fjärrstyrda undervattensfordon (ROV) samt forskning om bimarkörer för tillståndet i havet. av havsbotten, mätinstrument undersökning klassificering fysiska och av att • En ansökningsomgång som offentliggjordes den 17 juni 1997 syftar till om prognosticerande oceanografi. De utvalda projekten skall inledas under 1998. programverksamheten komplettera fråga i • Fem projekt har inletts i samband med MAST-programmets deltagande i ENRICH-initiativet som förvaltas gemensamt med miljö- och klimatprogrammet och INCO. • Dessutom har 16 stipendier delats ut inom programmet, och fyra avancerade kurser har genomförts om oceanografiska prognoser, metanets roll i havsmiljön, dynamiken i de zoner på klippkusterna där vågorna bryts samt de levande organismer som förekommer i varma källor i djuphavet. • Mellan den 17 och 19 november anordnades en viktig internationell konferens om den senaste utvecklingen inom den oceanografiska forskningen i Medelhavet i Rom. En särskild del, med titeln "från oceanografi till samhälle", ledde till slutsatsen att naturforskare och samhällsforskare håller på att bygga upp en dialog. Båda sidor håller på att upptäcka att de utgör en del av ett gemensamt system, som i måste samlades alla projektsamordnare för marinteknikprojekt i Aberdeen för att tillsammans med kommissionen debattera vetenskapliga frågor, projektförvaltningen och hur man skulle kunna förbättra spridningen av resultat. I maj hölls ELOISE-programmets årliga möte i Arcachon (European Land-Ocean Interaction Studies). sin helhet. 1 studeras januari • I utvärderingsrapporten för 1997 rekommenderas åtgärder för att mäta projektens inverkan på lång sikt. Dessutom föreslås det att de insatser som redan gjorts för att stödja de små och medelstora företagen bör fortsättas, och att den avancerade utbildningen görs mer målinriktad. 35 Exempel på resultat I ENAM-projektet (European North Atlantic Margin) samordnas bidra gen från 14 forsknings organ och ett konsortium bestående av oljebolag som bedriver verksamhet utanför Norges kust. Pro jektet syftar bland annat till att identifiera områden på kontinentalsockeln som kan uppvisa instabila slutt ningar, och därigenom hjälpa off-shore-industrin att optimera placeringen av sina anläggningar. Inom OMEX-projektet (Ocean Margin Exchange) undersöks och kvantifieras utbytet av vatten och materia mellan den europeiska kontinentalsockeln och Nordatlantens öppna vatten. InomCANIGO- projektet undersöks det område som direkt påverkas av de utgående strömmarna i Gibraltars sund. Det krävs ingående kunskaper om dessa samband och strömmar för att bedöma vilken inverkan den europeiska kustregionen och Medelhavskusten har på de processer som leder till globala förändringar. Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet • Verksamheten fortsätter inom de fyra stora regionala projekten (MATER för Medelhavet, BASYS för Östersjön, OMEX för Nordostatlanten och CANIGO för området Kanarieöarna-Acorerna- Gibraltar). BASYS och MATER berör geografiska områden med tryck från mänsklig ömtåliga ekosystem och mycket stort verksamhet. Projekten är därför mycket viktiga för att ge en vetenskaplig grund för unionens miljöpolitik i områdena. • I de pågående projekten kan den europaövergripande FoTU- dimensionen påvisas överallt: projektens storlek (regionala projekt), undersökningsplatsernas inbördes samband och möjligheten att inrätta nät av laboratorier för viktiga frågor som biologisk mångfald självständiga i haven, utvecklingen och mikrobiologi undervattensfordon och undervattenslaboratorier, borrteknik på stora djup för off-shore-utvinning av olja eller marin bioteknik. av • Sex av de projekt som avslutades under 1997 behandlade frågor som rör fysisk oceanografi (strömmar, sedimentrörelser, upptagning av koloxid) i Nordsjön och Nordatlanten, och sju berörde kustområdena (inverkan av stormar, återställande av stränder, vågbrytare, kartläggning av botten). • Bland resultaten av 1997 års forskningsverksamhet märks flera cd- romskivor med data, slutrapporter och en handledning för elektronsik publicering av projektdata, samt utvecklingen av en nätsida för MAST på WWW. Arbetsprogram for 1998 • Genomförande av resten de av projekt som valts ut i samband med den andra allmänna ansökningsomgången. • Genomförande av de projekt som valts ut i samband med 1997 års ansökningsomgångar för operationell oceanografi, för stödåtgärder och för ENRICH-initiativet. • Finansiering av en ny serie stipendier och avancerade kurser, stöd till små och medelstora företag (bidrag till förstudier, CRAFT- projekt). Utveckling av arbetsprogram för de nyckelåtgärder ramprogrammet som berör havet. Femte CHABADA-projektet (Changes of bacterial diversity and activity in eutrophied Mediterranean waters), som ingår i ELOISE-programmet om kustområdenas ekosystem, har kunnat påvisa de negativa effekterna av förorenigar på den biologiska mångfalden bland bakterier, och därmed på näringskedjorna i de berörda havsområdena. GEOSTAR-projektet (Geophysical and océanographie station for abyssal research) syftar till utvecklingen av en proto typ till en observations station under vatten som kan drivas på djup ända ned till 4 000 m för att under lång tid mäta de grundläggande geofysiska och miljörelaterade para metrarna. Den skall vara första delen av ett framtida nät för övervakning, inte minst för seismiska prog noser. Organisation havsforskning och marin teknik (f. d. MAST-dagarna), maj 1998. europeiska konferensen av den tredje om Inom ramen för BENGAL-projektet har man nyligen påvisat allvarliga, snabba och helt oväntade förändringar av djurlivet i ett område i Atlanten på mer än 5 000 m djup. Nu ställer sig frågan om dessa förändringar har naturlig anledning eller beror på människans verksamhet. 36 BIOVETENSKAPER OCH BIOTEKNIK 8. BIOTEKNIK Verksamheten under året Målsättningar: Delprogrammet för bioteknik fortsatte under 1997 att verka för sina ursprungliga syften, att undersöka mekanismerna för den levande cellens produktivitet och samla den kunskap som behövs för industriell utveckling inom de målområden som berörs av gemenskapens verksamhet. följande För att kunna koncentrera ansträngningarna på de aspekter som utgör skillnaden mellan bioteknik och annan modern teknik, är programmet i första hand inriktat på forskningsområden: cellfabriken, genomanalys, bioteknik beträffande växter och djur, cellkommunikation inom neurovetenskap, immunologi och generisk vaccinologi, strukturell biologi, forskning före standardiseringsfasen, biologisk mångfald och samhällelig acceptans samt infrastruktur och övergripande åtgärder (demonstration, juridiska, etiska och sociala aspekter, allmänhetens uppfattning samt de socioekonomiska effekterna). FoTU-projekt: I samband med den tredje ansökningsomgången, som offentliggjordes den 15 juni 1996, valdes 96 projekt ut (varav 8 demonstrationsprojekt) och fick stöd med sammanlagt 113,5 miljoner ecu. Projekten berör tio immunologiska ämnen, teman, bland annat somatisk genterapi, farmakotoxiska för miljön. Demonstrationsprojekten berör bland annat vaccinprototyper mot malaria och hiv. in-vitro-försök bioteknik och Den fjärde ansökningsomgången, som inleddes den 17 juni 1997, ledde till 572 ansökningar. Dessa utvärderades i november 1997 med hjälp av oberoende experter. 75 ansökningar avsåg demonstrationsprojekt. Ansökningsomgången gällde frågor som biologisk mångfald, biologisk säkerhet, generisk vaccinologi, neurovetenskap, djurmodeller, sekvensering och cellfabriken. i juli En ansökningsomgång för projekt rörande transmissibel spongiform encefalopati (TSE) inleddes den 29 april 1997, tillsammans med de två andra programmen inom biovetenskapsområdet. Av de 66 ansökningar 1997 som tre utvärderades och för bioteknikprogrammet), biovetenskapsprogrammen finansierades med sammanlagt 21,3 miljoner ecu. Vad gäller bioteknikaspekterna syftar dessa projekt i första hand till att undersöka hur prioner förökas och sprids, att undersöka risken för överföring av bovin spongiform encefalopati till människan via smittade livsmedel och att utveckla metoder för att diagnosticera och inaktivera det smittämne som leder till TSE. antogs 22 de av (7 Tekniska stimulationsåtgärder för små och medelstora företag Under 1997 kunde 35 bidrag till förstudier delas ut för ämnen som somatisk genterapi för behandling av neurodegenerativa sjukdomar 37 Exempel på resultat Under 1997 avslutades projektet för kartläggning av genomet till Bacillus subtilis. Genom att knäcka koden för de cirka 4 000 gener som konstituerar denna bakterie blir en rad olika tillämpningar inom jordbrukets livsmedels industri, farmacin och rengöringsmedels- industrin möjliga. CoLDZYME-projektet syftar till att undersöka vilka egenskaper mikro ber som lever i mycket kalla omgivningar har. Därigenom har man upp täckt och patenterat ett enzym som är verksamt vid låga temperaturer och som gör det möjligt att minska energikostna derna för vissa processer inom livsmedels- och farmaindustrin. Ett konkret exempel är ett tvättmedel som fungerar i kallt vatten. som Alzheimer, Parkinson och Huntington, eller syntes av peptider som skall användas som nya, immunosuppressiva medel. Den tredje och fjärde ansökningsomgången visade ett ökat intresse bland små och medelstora företag för biotekniken (40% små och medelstora företag bland de sökande). Stipendier för forskarutbildning 133 stipendier för forskarutbildning valdes ut under 1997. I april 1997 finansierade bioteknikprogrammet dessutom en sammankomst för 100 av dessa stipendiater, där de kunde träffa företrädare för det europeiska näringslivet och presentera de möjligheter som biotekniksektorn erbjuder i Europa. Övriga stödåtgärder En workshop om företagsamhet inom bioteknikområdet anordnades av bioteknikprogrammet i juni 1997. Där samlades ett hundratal deltagare företagare, från hela Europa, både akademiker, biotekniska riskkapitalföretag, organisationer som bidrar till företagsgrundande och forskningscentra för att behandla följande frågor: Vilka områden inom den biotekniska forskningen leder främst till skapandet av nya företag? Vilka initiativ krävs för att främja företagsamheten? Vilken typ av forskning är mest lämpad för att uppmuntra till skapandet av företag? hur kan man förbättra samverkan mellan de viktigaste aktörerna i fråga om att utveckla företag inom bioteknikområdet? I samband med en ansökningsomgång för utbildningsstipendier för praktisk utbildning inom bioteknik (publicerad den 17 december 1996), kunde ett stipendium delas ut under 1997. Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet till erbjuder många möjligheter Biotekniken förbättring av livskvaliteten inom områden som hälsa, kemisk industri, jordbruk och miljö. Inom miljösektorn bidrar de nya kunskaperna inom områden som mikrobers biologiska mångfald eller biosäkerhet till lösningen av stora ekologiska problem. Ett viktigt tema är biologisk rening av förorenade av genetiskt modifierade föreningar mikroorganismer. i naturen med hjälp Näringslivets ökade deltagande i den tredje ansökningsomgången (77 %) visar att bioteknikprogrammet mer och mer håller på att bli ett stöd till den vetenskapliga bas som möjliggör en förbättring av näringslivets internationella konkurrenskraft. Arbetsprogram för 1998 En andra gemensam ansökningsomgång inom TSE-området inleddes den 17 mars 1998 och kommer att avslutas den 17 juni 1998. Före årets slut skall kontrakt förhandlas fram och slutas med alla projekt som valts ut i samband med den fjärde ansökningsomgången och de båda gemensamma ansökningsomgångarna för TSE. En sammanlagd budget på cirka 156 miljoner ecu kommer att ställas till förfogande under 1998 för FoTU-projekt, utbildningsstipendier och andra stödåtgärder. Slutligen kommer den första konferensen inom ramen för forumet bioteknik och finans att genomföras den 12-14 maj 1998. 38 Inom området biologisk mångfald har den veten skapliga utvecklingen samt förbättring och standardisering av metoder lett till att före taget QIAGKN kunnat marknadsföra ett under sökningsset för upp- spårning och bedömning av den biologiska mång falden hos växter under 1997. Till de praktiska tillämpningarna hör kontroll av ursprung för vissa träslag som används vid vinframställning. Genterapi är ett sätt att övervinna genetiska avvikelser. Ett projekt som behandlar muskeldystrofi, t. ex. Duchennes sjukdom, har lett till stora framsteg när det gäller möjligheterna till en behandling. Den nya metoden går ut på att celler från benmärgen används för att ersätta de förstörda muskelcellerna. 9. BIOMEDICIN OCH HÄLSA (BIOMED^ Verksamhet under 1997 Exempel på resultat I samband med den andra ansökningsomgången finansierades 125 projekt med sammanlagt 88 miljoner ecu. Utvärderingen av de ansökningar som inkom i samband med den tredje i mars 1997 och och sista ansökningsomgången genomfördes omfattade cancer, hjärt-kärlsjukdomar, kroniska sjukdomar, åldrande och åldersrelaterade sjukdomar, hälsa på arbetsplatsen och miljöfrågor, sällsynta sjukdomar, forskning om hälsovård, biomedicinsk etik, etiska, rättsliga och sociala aspekter samt demonstrationsprojekt. Av sammanlagt 1002 ansökningar valdes 159 ut (cirka 16%) och finansierades med sammanlagt 72,4 miljoner ecu (som skall tas från 1998 års budget). Ytterligare 36 ansökningar togs upp på en reservlista. ansökningsomgång Beträffande transmissibel spongiform encefalopati (TSE) inleddes en inom gemensam delprogrammen BIOTECH, FAIR och BIOMED den 29 april 1997. Efter utvärderingen valdes 12 ansökningar inom BIÖMED-området ut för stöd från gemenskapen på sammanlagt 12 miljoner ecu. FoTU-verksamhet för från den programövergripande biovetenskapliga och Rapporten tekniska Technology vaccingruppen interprogramme group on vaccines) omfattade det första inventariet av all vaccinforskning som genomförts med gemenskapsstöd, samt en analys av den FoTU-verksamhet som för närvarande genomförs i medlemsstaterna på detta område. Sciences (Life and I september 1997 hölls en konferens om syntetiska narkotikapreparat, som bidrog till fastställandet av framtida prioriteringar för medicinska, farmakologiska och toxikologiska frågor i samband med missbruk av syntetiska narkotikapreparat. I mars 1997 anordnade kommissionen en konferens om diabetes i Europa, ett stort hälsoproblem och en utmaning för forskningen (Diabetes in Europe - A Major Health Problem and a Research Opportunity). Där diskuterades de framtida FoTU-prioriteringarna inom denna sektor. Med anledning av Nederländernas ordförandeskap i EU inbjöd landet i april 1997 till en konferens om innovativ forskning och adekvat hälsovård för Europas befolkning. Konferensen hölls i Noordwijk och besöktes av forskare och beslutsfattare som diskuterade hur tillfredsställa hälsovårdsforskning befolkningens behov. i ett europeiskt perspektiv kan För att följa upp de rekommendationer som lades fram i samband med 1996 års programutvärdering har man försökt att ytterligare förbättra den befintliga utvärderingsmetoden, i synnerhet genom att göra utvärderingsförfarandet mer öppet och ge de sökande mer information om hur projekten bedömts. Dessutom har utvärderingen av pågående 39 En europeisk under sökning om schizofreni som genomfördes i flera forskningscentra i 8 av gemenskapens medlems stater ledde till att man upptäckte ett samband mellan en speciell sero- tonin-receptorsgen och uppkomsten av schizo freni. Detta kan anses vara ett avgörande genombrott inom psykiatrisk genforskning. En europeisk grupp genetiker som under sökte ärftlig neurosenso- riell dövhet hos männi skor har lyckats klona de första båda generna som leder till isolerade former av dövhet. Konsortiets arbete ledde också till ökad förståelse för döv hetens molekylära epi demiologi. Eftersom någon av de många döv hetsgenerna så ofta före kommer i den europeiska befolkningen har man nu för första gången möjlig het att utveckla ett test i form av molekylär diagnos för rådgivning. BIOMED-projekt förstärkts genom inrättandet av en ny grupp för projektutvärdering, bestående av internationellt erkända experter. Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet Cancerforskning omfattar ett mycket brett falt, från grundforskning till kliniska försök. Genterapi prövas både i projekt för grundläggande molekylärforskning och i klinisk praktik. En del särskilt viktiga projektansökningar inom området tumörimmunologi har farmaceutiska företag som parter. i Europa håller på att bygga upp en mycket god expertis på hjärt- kärlsjukdomsområdet, cell- och molekylmekanismer (tillväxtfaktorernas roll), genetiska orsaker till ofta förekommande sjukdomar som högt blodtryck, hjärtinfarkt och hjärnblödning, samt inom klinisk forskning och kliniska försök och identifiering av riskfaktorer. synnerhet fråga om i rörande kroniska sjukdomar, och Forskningen åldersrelaterade sjukdomar inriktas ofta på kroniska inflammationer, diabetes och ärftliga anlag för åldersrelaterade förändringar. Projektförslag inom områdena hälsa på arbetsplatsen och forskning om miljöns inverkan på hälsan berör förändringar i muskler och skelett, sensibilisering för allergen på arbetsplatsen och yrkesrelaterade cancerrisker. åldrande inom området sällsynta sjukdomar berör Många projektförslag allvarliga barnsjukdomar. Ett av projekten går ut på att skapa ett europeiskt nätverk av informationscentra för sällsynta sjukdomar. De projekt som valts ut inom forskning om hälso- och sjukvård handlar om förebyggande och övervakning (bl. a. av Creutzfeld-Jacobs sjukdom), kostnadseffektivitet och socioekonomisk forskning om behandlingsresultat, tillämpning av nya och beprövade metoder samt hälsovårdens kvalitet och forskning om hälso- och sjukvårdstjänster. Inom biomedicinsk etik handlar projekten om frågor som livets slutfas, palliativ vård, sårbara patientgrupper samt etiska aspekter av beslutsfattande inom olika hälsovårdsfrågor. självständighet egenansvar och för Den övergripande aktiviteten Etiska, rättsliga och sociala aspekter (ELSA) omfattar forskning om grundläggande värderingar inom bioetik, skydd av embryon och foster samt sociala aspekter av forskning rörande humangenomet. De utvalda demonstrationsprojekten skall visa hur nya medicinska metoder fungerar, t. ex. en ny testmetod beträffande en tillförlitlig indikator för risker för hjärt-kärlsjukdomar, en ny biomedicinsk metod innovativa kirurgiska metoder med nya, {hybrid-leverstöd) och biologiskt nedbrytbara implantât för korrektiva operativa ingrepp i samband med sällsynta kranie- och ansiktssyndrom. i den gemensamma De BIOMED-TSE-projekt som valts ut ansökningsomgången förstärker och kompletterar tidigare BIOMED- projekt i denna sektor. Dessutom bidrar de till att inleda ett omfattande europeiskt forskningsinitiativ om viktiga frågor som epidemiologi och 40 En grupp av europeiska forskare har undersökt hur hypoxi påverkar eventuellt aterogena för ändringar i arterie- väggarna, och upptäckte att vaskulära endoteliska tillväxtfaktorer (VEGF) kan skydda mot atero- sklerosskador i vuxnas ådror. Denna forskning ledde till ett internatio nellt patent för en poten tiell ny behandlingsmetod mot arteriesjukdomar, ut gående från VEGF. I samband med detta grun dades företaget Eurogene med riskkapital som finansierar ett viktigt kliniskt försök i fas I rörande nya patenterbara ämnen och nya läke medel. Denna undersök ning genomförs i fyra olika institut i Europa. Europeiska forskare har utvecklat en enkel, ytterst känslig och billig metod för att registrera enskilda neuronsynapsers aktivitet i hjärnan. Metoden kommer att möjliggöra provning av hur mediciner och giftiga ämnen påverkar hjärn funktioner som inlärning och minne. beträffande övervakning encefalopati, human harmonisering av kliniska och diagnostisk förfaranden och fastställande av infektionsagensens roll i sjukdomsutvecklingen. spongiform Arbetsprogram för 1998 de Just nu förbereds kontrakten för de projekt som valts ut i samband med den tredje ansökningsomgången. Särskilda insatser skall göras för att sprida och offentliggöra resultat. avslutade projektens tematiska programmet Livskvalitet och Genomförandet av det förvaltning av bioresurserna i Femte ramprogrammet skall förberedas, inte minst genom att delprogrammet och arbetsprogrammet sammanställs, ansökningsomgångar inleds och informationspaket tas fram. Den första demonstrationskonferensen för biovetenskap kommer att hållas i Uppsala under 1998. Konferensen skall bidra till att resultaten av de demonstrationsprojekt som genomförs inom Fjärde ramprogrammet utnyttjas maximalt. Alla deltagare i BIOMED:s demonstrationsprojekt kommer att inbjudas. 41 10. JORDBRUK OCH FISKE (inbegripet agroindustri och livsmedelsteknik, skogsbruk, vattenbruk och landsbygdsutveckling) Verksamheten 1997 Verksamheten inom delprogrammet för jordbruk och fiske fortsatte under 1997 med de ursprungliga målen, dvs. främjande av konkurrenskraft, effektivitet och hållbar utveckling inom jordbruk fiske, stöd till gemenskapens politik inom dessa områden och uppfyllande av konsumenternas krav på hälsosamma livsmedel. FoTU- och demonstrationsprojekt och samordnade åtgärder: ut 147 895 ansökningar I samband med den fjärde och femte ansökningsomgången valde kommissionen genom beslut den 13 februari 1997 och den 29 juli 1997 16 bland demonstrationsprojekt och 45 samordnade åtgärder och temanät för finansiering. I samband med den särskilda ansökningsomgång inom jordbruks- och fiskeprogrammet som anordnats i fråga om transmissibel spongiform encefalopati (TSE) inkom 24 ansökningar. Genom beslut av den 18 juli antog kommissionen 8 av dessa projekt, som syftar till utveckling av diagnosmetoder för TSE och till kampen mot denna sjukdom hos nötkreatur, getter och får. forskningsprojekt, Den 29 april till den 15 juli 1997 genomfördes en gemensam ansökningsomgång för TSE-relaterade projekt inom programmen bimedicin, bioteknik samt jordbruk och fiske. Bland de 66 ansökningar som inkom valdes 22 ut (varav 3 inom programmet för jordbruk och fiske). Dessa erhåller en sammanlagd finansiering på 21,3 miljoner ecu. Dessa projekt kan genomföras tack vare ett avtal mellan Europaparlamentet och rådet som slöts den 1 december 1997 om ett extra anslag på 115 miljoner ecu för Fjärde ramprogrammet. Av dessa anslogs 35 miljoner ecu till TSE-forskning. Tekniska stimulationsåtgärder för små och medelstora företag: 118 projekt, varav 109 bidrag till förundersökningar och 9 projekt för forskningssamarbete har erhållit kontrakt. Sammanlagt ökade antalet små och medelstora företag som deltog i åtgärderna under 1997 från 251 (22 % av det totala antalet deltagare under 1996) till 328 (32 % av det totala antalet deltagare under 1997). Stipendier för forskarutbildning: Under 1997 delades 99 forskarutbildningsstipendier ut. Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet Tillverkning av sunda industrin: livsmedel och ökad konkurrenskraft för Projekten inom livsmedelssektorn är av tvärvetenskaplig art och genomförs ofta i samarbete mellan forskare från olika sektorer som kost och näring, medicinsk forskning och livsmedelsteknik. Industrins deltagande (minst en industripartner i varje projekt) i projekten inom området integrerade produktions- och förädlingskedjor ligger nästan på 100%, och samarbetet mellan parter från norra och södra Europa är mycket starkt. Här framställs produkter med högt förädlingsvärde av trä, naturfibrer, kolhydrater och oljor, som kan öppna nya marknader eller ersätta syntetiska produkter. 42 Exempel på resultat I samband med en samordnad åtgärd inkom en rad praktiska rekom mendationer om hur man kan garantera mikrobio logisk säkerhet i alla led i kötthanteringen, från uppfödare till slakthus och under förädling och distribution. Rekommen dationerna kommer att vara till stor hjälp för köttproducenter och - distributörer, liksom för inspektörer på nationell nivå och gemenskaps nivå. STORMS-projektet, som handlar om skogsbruks- och virkeskedjan, har lett till utvecklingen av stra tegier för förvaltning och skogsbruk som minskar de förluster som förorsa kas av stormar, snö och bränder, utan att för den skull påverka virkespro dukternas kvalitet eller mängd. Resultaten har redan tillämpats i skogs förvaltning i Sverige, Fin land och Storbritannien. De bör så snabbt som möjligt införas i hela gemenskapen. Bidrag till den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken och gemenskapens politik för landsbygdsutveckling: lösningar på de socioekonomiska problem som Projekten inom detta område bidrar till bättre samverkan mellan produktion och användning av biologiska råvaror, med hänsyn tagen till slutanvändarnas krav, inte minst på råvarukvalitet. Projekten skall ge samhället konfronteras med och behandla den inverkan på säkerhet, kvalitet, hälsa och miljö som nya produkter inom livsmedelssektorn och andra områden kan medföra. Projekten utgår från generiska metoder och hållbar och multifunktionell förvaltning av miljön, samt optimal användning av landsbygdens resurser. Stöd till gemenskapens fiskeripolitik: De utvalda projekten skall ge stöd till olika aspekter av den gemensamma fiskepolitiken, på miljöområdet främjar de hållbart fiske och vattenbruk, bland annat genom att minska trålars och andra släpanordningars inverkan på havsbotten och effekterna av fiskar som rymt socioekonomiska aspekterna av fiskeriförvaltningen i Europa, och förbättring av metoderna för att utvärdera fiskbestånden har behandlats. Beträffande vattenbruk har de sanitära och genetiska aspekterna fått ökad prioritet. från odlingar på vilda fiskbestånd. De Arbetsprogram for 1998: En andra gemensam ansökningsomgång för projekt inom TSE-området skall inledas den 17 mars 1998 och avslutas den 17 juni 1998. Den öppna ansökningsomgången för stöd till små och medelstora företag som inleddes den 16 december 1994 avslutades den 8 april 1998 för projekt för forskningssamarbete. För projekt som valts ut i samband med den femte och sjätte ansökningsomgången, de båda gemensamma ansökningsomgångarna för forskningssamarbete gäller att kontrakten kommer att förhandlas fram och undertecknas före årets slut. En budget på cirka 179 miljoner ecu kommer under 1998 att ställas till förfogande för FoTU-projekt, demonstrationsprojekt, för forskarutbildning och andra stödåtgärder. för TSE och ansökningsomgången samordnade stipendier åtgärder, AQUA-FLOW-nätet inrättades för spridning av resultaten av gemen skapens forsknings projekt inom vatten brukssektorn. Nätet möjliggör kunskaps överföring och infor mationsspridning mellan forskning och industri. Ett projekt har bidragit till utvecklingen av optimal jordbruks produktion av speltvete, en gammal typ av vete, som odlas i begränsat omfång, men som kräver lite gödsel och är särskilt väl anpassad till gemen skapens minst gynnade regioner. Speltvete är ett miljövänligt alternativ till vanligt vete. Ett projekt väntas leda till en typologi av landsbygdsområden och en analys av deras socioekonomiska egenskaper, utgående från nationella uppgifter och uppgifter på gemenskapsnivå. I synnerhet skall sambanden mellan lokal jordbruksverksamhet, andra ekonomiska aktörer och de offentliga myndigheterna undersökas i de områden inom EU som lyckats bibehålla eller öka sin sysselsättningsnivå under de senaste tio åren. Stöd till utveckling av nya förfaranden, utgående från samtidig optimering av energi- och vattenförbrukningen, har gjort att jordbrukets livsmedelsindustri och pappersindustrin, två traditionellt stora konsumenter av dessa resurser, har kunnat spara 40 % vatten och 70 % energi. 43 ENERGI 11. ICKE-NUKLEÄR ENERGI Exempel på resultat FoTU-delen: JOULE Verksamheten 1997 Inom programmet fortsätter man att koncentrera sig på prioriterade teman inom energiteknik och fastställa kvalitativa och kvantitativa mål för de olika ansökningsomgångarnas innehåll. Under 1997 användes en stor del av budgeten, närmare bestämt 195 miljoner ecu, och avslutades två ansökningsomgångar för projekt med kostnadsdelning, som tillsammans omfattade programmets alla forskningsområden. Över 600 ansökningar för gemenskapsstöd. 62 % av dessa berör förnybara energikällor och får stöd med sammanlagt 119 miljoner ecu. inkom, och 231 projekt valdes ut JOULE-programmet har aktivt bidragit till förberedelserna inför Kyotokonferensen om klimatförändringen och utvecklingen av flera från kommissionen, bland annat åtgärden "grön meddelanden bokföring". insatser för öppenhet och Programmets insyn har noterats i utvärderingsrapporten, och experterna välkomnade inrättandet av ett system för kvalitetsförvaltning. Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet Den FoTU som bedrivs inom ramen för JOULE-programmet syftar till att stödja utvecklingen av förnybara energikällor som solenergi, vindkraft och biomassa, och skall därigenom bidra till att garantera en i Europa, samtidigt som miljön skyddas. hållbar energiförsörjning Industrins och användarnas ökande deltagande i forskningsprojekten bidrar till att garantera Europas tekniska försprång och bevara dess konkurrenskraft i de nya sektorerna. Effektivare energianvändning och användning av belysning i byggnader bidrar till att förbättra invånarnas levnadsvillkor, och utvecklingen av driftsystem och energilagringsteknik för rena fordon kan leda till en renare och mindre bullrig stadsmiljö. Arbetsprogram för 1998 Genomförandet av det pågående ramprogrammet avslutas med urval av samordnade åtgärder, stödåtgärder till utbildning och stöd till små och medelstora företag. i förberedelserna för nästa ramprogram och dess Deltagandet genomförande kommer att utgöra en viktig del av verksamheten under 1998. De teknisk-ekonomiska modeller som tillämpats i programmet har gjort det möjligt att jämföra kost naderna för utsläpp av föroreningar på världsnivå. Därigenom har man kunnat beräkna kost naderna för de tekniska åtgärder som krävs för att uppnå en minskning av växthusgasutsläppen med 15 % i samband med debatten vid Kyoto konferensen om klimat förändringarna. Provresultaten för en hybridbuss (diesel/el) som skapats genom ombyggnad av en konventionell diesel- buss visar att betydande bränslebesparingar kan uppnås, samtidigt som föroreningar undviks och bullret minskar till en mycket låg nivå. Industriparterna i projektet undersöker nu om denna teknik kan kommersiali seras. I detta syfte har ZF Friedrichshafen AG inrättat en ny avdelning. 44 Demonstrationsdelen: THERMIE Verksamheten 1997 om handlar kostnadseffektiva THERMIE och miljövänliga demonstrationer av och stödåtgärder till ren och effektiv energiteknik. Hit hör förnybar energiteknik, rationell energianvändning i industri, byggnader och transport, renare och effektivare användning av fossila bränslen och bättre utvinning, distribution och transport av kolväten. Under 1997 har över 148 miljoner ecu delats ut inom ramen för programmet, ofta till åtgärder som följer upp JOULE-resultat genom att visa att olika tillämpningar av energiteknik är tekniskt och ekonomiskt genomförbara och visa deras fördelar samt bidra till deras spridning och marknadsförande i EU och den övriga världen. THERMIE gav också stöd till kompletterande åtgärder (11,5 miljoner ecu) som går ut på att informera om demonstrationsprojektens resultat och avlägsna hindren för resultatens vidare marknadsföring. Små och medelstora företag har särskilt beaktats genom att man främjat initiativ med utbildning och information och tillhandahållit möjligheter för projektinvestering. De små och medelstora företagens deltagande i projekten har ökat markant: inom byggnadssektorn berörde små och medelstora företag, och i vindkrafts- och biomassesektorn nådde andelen t. o. m. 72 resp. 76 %. Sammanlagt har 749 ansökningar inkommit till THERMIE-programmet, varav 275 fått kontrakt. Sammanlagt har cirka 800 pågående projekt utvärdigats. 65 % av ansökningarna skall användas Vad gäller internationellt samarbete har 45 (av 183) kompletterande åtgärder fått stöd. Bland dessa märks tre genomförbarhetsstudier för projektgenomförande inom prioriterade områden i Kina, där innovativ EU-teknik biomassa, vid energianvändning i byggnader och ren kolförbränning. Dessutom kan i samarbete med Sydafrika nämnas, som berör två åtgärder användningen av förnybar energi, närmare bestämt el på landsbygden och energieffektivitet industrin, samt ett seminarium för näringslivet om förnybar energi som uppföljning av World Solar Summit-programmet som inletts av UNESCO. förgasning inom av I enlighet med utvärderingsgruppens rapport för 1996 vidtogs en rad åtgärder. Kontroll av anläggningsförvaltningen i problematiska eller riskfyllda projekt har prioriterats. Enorma insatser har gjorts för att utveckla ett nytt datoriserat informationssystem om programmet som skall vara till hjälp för hela kedjan av förvaltningsåtgärder, från inlämnandet av ansökan till teknisk och finansiell projektövervakning. En kontraktgrupp (Task Force on Contracts, TFC) ansvarar för bättre kontraktförhandlingar och effektiv administrativ behandling av de övriga förberedelseförfarandena. En ny strategi för spridning och offentliggörande av resultaten har tagits fram och införts, nya initiativ har tagits beträffande de små och medelstora företagens deltagande, och framgångsrika exempel på hur man kan främja ny energiteknik sprids effektivt i EU och länderna i Central- och Östeuropa via näten OPET (Organisation for the Promotion of Energy Technologies) (ett gemensamt initiativ med Innovationsprogrammet) resp. FEMOPET (Fellow Members of the OPET). 45 Exempel på resultat Upprättandet av stora demonstrationsanlägg ningar för energi/miljö i städer, bostadshus och kommersiella byggnader är ett av programmets vikt igaste resultat. Projekten Greencities och RE START har genomförts i många städer i Europa och omfattar över 32 500 byggnader. Dessa stora projekt kan leda till om välvningar inom stads planeringen. Åtta europeiska städer har bestämt sig för att spela en aktiv roll i främjandet av fordon med låga utsläppsvärden och rena fordon. Sammanlagt har dessa städer över 20 miljoner invånare. Energibesparingarna tack vare detta projekt förväntas ligga kring 20 %, beroende på vilken typ av fordonspark det gäller och vilka andra åtgärder som vidtas i städerna. Betydande minskningar av kolmonoxid-, koldioxid- och kväveoxidutsläppen väntas också. Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet Verksamheten inom THERMIE-programmet har främjat innovativ användning av energiteknik och drivit på dess utveckling. Programmet styr investeringar till sådan teknik som kan vara till största nytta för säkerheten och EU: s befolkning, och bidrar försörjningsmångfalden genom i effektiviteten energiproduktion, -transport och -användning samt genom att främja användningen av förnybara energikällor. Det påskyndar också utvecklingen och införandet av energiteknik och bidrar därmed till att på lång och kort sikt öka den europeiska industrins konkurrenskraft på EU:s marknader och i den övriga världen. till att öka öka att Till programresultaten hör kostnadsminskningar och småskaliga vind- och solkraftsystem, demonstrationsanläggningar från biomassa och avfall, energieffektivitet inom industrin, samproduktion av kraft och värme, bästa praxis i byggnader, alternativa bränslen för transportsektorn, nya brännare för fasta bränslen och samförbränning med biomassa. för energi Arbetsprogram för 1998 THERMIE-programmet kommer att tillhandahålla cirka 96 miljoner ecu för att finansiera demonstration av ren och effektiv energiteknik, och kommer att ge upp till 14 miljoner ecu till kompletterande framtida användningen av de stödåtgärder som demonstrerade resultaten, när tiden är mogen. främjar den Stöd ges också till inrättandet av en 37,5 MW vindkraftspark på en sandbank cirka 3 km utanför Englands östkust. Denna stora vindkraftspark kommer att vara den största off shore- vindkraftsanläggning som hittills byggts i Europa. Andra exempel från THERMIE Inom kolvätesektorn har den europeiska off shore-energiteknikens konkurrenskraft ökat markant genom att man nu kan installera och montera ned däckenheter på öppet vatten samt genom möjligheten till direkt validering av flytande produktions-, lagrings- och avlastningsenheters (FPSO) strukturella integritet. Viktiga framsteg har gjorts inom ett antal avslutade projekt som behandlat förgasning av biomassa i befintliga/konventionella koleldade kraftverk eller pannor. Konferensen mellan EU och Kina om förnybara energikällor besöktes av 90 representanter från kinesiska institutioner och företag, och av över 35 tillverkare av teknik för förnybara energikällor från EU. 46 12. SÄKERHET VD) KÅRNKLYVNING Allmänna mål Inledningsvis kan det nämnas att programmet ingår i Euratoms ramprogram för forskning och utbildning 1994-1998 och berör följande områden: innovativa metoder inom reaktorsäkerhet, passiv avledning av sönderfallsvärme och innovativa bränslecykelkoncept (uppdelning och omvandling), allvarliga reaktorolyckor och mekanismer för utveckling av åtgärder för olyckshantering (med särskild hänsyn tagen till lindring av olycksföljderna), metoder för säkerhetsbedömning och genomförbarhetsundersökningar för hantering och bortskaffande av för nedmontering av radioaktivt avfall, kärnanläggningar, inverkan av strålning på människan och miljön, strålningsmekanismer och epidemiologi, strålrisk och exponering, samt hantering av inträffade olyckor (faktorer som påverkar hälsan, kontaminerade områden, katastrofhanteringsmetoder). teknik och metoder Verksamheten 1997 Programmet har genomförts med hjälp av en enda ansökningsomgång med två olika sista ansökningsdagar för förslag till projekt med kostnadsdelning (20 mars 1995 och 28 februari 1996). Samtidigt pågick en öppen ansökningsomgång för samordnade åtgärder fram till den 1 november 1997. Sammanlagt inkom 66 ansökningar för samordnade åtgärder under 1997 (16 den 15 februari och 50 den 1 november). Dessa utvärderades med hjälp av oberoende experter. I första omgång med 11 slutet av året undertecknades en projektkontrakt, samtidigt som urvalsförfarandet inleddes för de övriga 50 projektförslagen. Från programmets början fram till slutet av 1997 har 190 kontrakt för flerpartsprojekt slutits (av 461 asökningar, totalt sett). Projekt med liknande ämnesområden kombinerades till 38 projektsammanslutningar i syfte att förenkla projektförvaltningen och underlätta utbytet av resultat mellan experterna. Där så varit lämpligt har man genomfört halvtidskontroller för att anpassa projektens planer eller sammanställa programmet för projektens andra fas. Fyra EUROCOURSE-kurser har genomförts: tre inom strålskydd och en om allvarliga reaktorolyckor. Stödåtgärder (konferenser, workshops, stipendier) genomfördes i syfte att upprätta ett stort forum för diskussion och utbyte av resultat, och därigenom ge unga akademiker och forskare attraktiva möjligheter. Bland de viktigaste resultaten av 1997 års verksamhet märks följande (utöver de exempel som ges i rutorna till höger): Exempel på resultat I samarbete med industrin utvecklas förfaranden för konstruktion/utrustning och drift, för att behandla de viktigaste riskfaktorerna i samband med allvarliga reaktorolyckor (härdsmälta, utsläpp av kärnklyvningsprodukter och vätgasexplosioner). RODOS-systemet för stöd till beslutsfattande i ofTsite-hanteringen av strålningsolyckor i fasen direkt efter olyckan har inrättats. Denna version införs för provanvänd ning i katastrof hanteringscentra i Ungern, Polen, Slovakien och Ukraina, med hjälp av Echo- och Tacis- programmen (flera EU- stater har också uttryckt intresse för systemet). « Framsteg i fråga om utvärdering av uppdelnings- och omvandlingsstrategier som kan bidra till att reducera inventarierna över långlivade radionuklider med hjälp av lättvattenreaktorer (LWR) eller snabba neutronreaktorer (FNR). 47 • Genomförbarhetsstudier för innovativ säkerhetsteknik, som system för passiv avledning av sönderfallsvärme både från och tryckkärlet och reaktorhöljet. • Ökad kunskap om och harmonisering av prognosmetoder för att förutsäga strålningsrelaterade åldringsprocesser. • Den forskning av avfallsmängden, klassificering av avfallstyper, värdformationer och återfyllningsmaterial. rörande minskning som genomförts • Slutförandet av första fasen i Palmottu-projektet för karaktärisering av och kunskap om anläggningens allmänna flödessystem. • Vidareutveckling kärnanläggningar. av databanken om nedmontering av • Den samordnade åtgärden för att inrätta ett diskussionsforum för industrin, lagstiftarna och den akademiska världen, för debatter om riskhantering, i synnerhet vad gäller acceptans och effektivitet. • Utveckling och tillämpning av flerstegsmodeller för cancer i syfte att analysera epidemiologiska uppgifter. • Utveckling av metoder för att bedöma ekosystems sårbarhet. • Publicering av en serie dokument med riktlinjer och protokoll beträffande kvalitetskriterier för ofta använda diagnosförfaranden. • Utveckling och genomförande av ett decentraliserat förfarande för förvaltning och förbättring av levnadsförhållandena i kontaminerade områden. Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet Kärnklyvningsprogrammet bidrar till att förbättra kärnreaktorernas säkerhet och kärnindustrins konkurrenskraft, inte minst genom forskningen om storolyckor, avancerad teknik för nedmontering av kärnanläggningar och metoder för säker hantering av radioaktivt avfall. Programmet syftar också till skydd av allmänheten och miljön mot möjliga skadliga verkningar av strålning i samband med användning av kärnenergi och medicinska tillämpningar av strålning. Arbetsprogram för 1998 Programmet kommer att avslutas med en rad samordnade åtgärder och stödåtgärder för utbildning och för spridning av resultat. Bland annat kommer fem kurser att anordnas om reaktorsäkerhet och strålskydd. Förbättrad teknisk genomförbarhet för geologiska slutförva ringskoncept och för undersökningen för att bedöma olika koncept för bortskaffande av använt kärnbränsle (genomförande av FEBEX-projektet, in ledning av DEBORA- projektets driftsfas samt definition av SPA-källe modellen). Ett decentraliserat förfarande för att på lång sikt förvalta kontaminerade områden har utvecklats och testats i en by i Vitryssland. Projektet pågår, men de framgångar som redan uppnåtts gör att man redan överväger en vidare spridning av tillvägagångssättet till områden som påverkats av Tjernobyl-olyckan. Den del av Femte kärnklyvning kommer också att förberedas, genomförandeinstrument. ramprogrammet som berör säkerhet vid tillhörande liksom 48 Exempel på resultat JET har nyligen fungerat med det "bränsle" och under de förhållanden som planeras för framtidens fusionsreaktorer. Världsrekord har satts (16 megawatt fusionseffekt, motsvarande två tredjedelar av den injicerade effekten, 21 megajoule fusionsenergi). Resultaten tyder på att vissa av de villkor som gäller för drift av reaktorn (bl. a. den minimieffekt som krävs för att uppnå ett tillstånd av hög inneslutning) är lättare att uppfylla än man tidigare trott. Framtidsprognoser för ekonomiska och sociala scenarier, ekonomiska perspektiv och allmänhetens beredskap att acceptera tekniken skall bidra till att förbättra fusionsenergins rykte som möjlig energikälla. 13. KONTROLLERAD TERMISK KARNFUSION Verksamheten 1997 Programmet, som omfattar all verksamhet som genomförs i medlemsstaterna (och Schweiz) i fråga om fusion med toroidal magnetinneslutning, har som långsiktigt mål att i samarbete inrätta säkra och miljövänliga reaktorprototyper. Efter tokamakreaktorn JET (Joint European Torus), syftar strategin för en reaktorprototyp till skapandet av en experimentreaktor (Next Step). För denna föreligger för närvarande detaljerade utkast (inom ramen för fyrpartssamarbetet mellan Euratom, Japan, Ryssland och USA beträffande ITER-EDA (International Thermonuclear Experimental Reactor - Engineering Design Activities)). Dessutom föreligger en demonstrationsreaktor (DEMO). Next Step: under 1997 har den detaljerade planering som utförts av den centrala projektgruppen (San Diego, Naka och Garching) och de fyra parter som samarbetar om ITER-EDA lett till att man kunnat optimera de lösningar som tagits fram för ITER. Den centrala projektgruppen lämnade i slutet av december in projektets slutrapport till ITER-parterna för intern granskning. Av de sju stora FoTU- projekten inom ramen för ITER samordnas tre (prototypmagnet för toroidfältet, armering av höljet och fjärrstyrning av divertorn) i till projektens genomförande. gemenskapen, som aktivt bidrar Projektgrupperna kring NET, JET, GFC och de associerade fusionslaboratorierna (nedan kallade associationerna) har på ett avgörande sätt bidragit till denna verksamhet inom fysik och teknologi som kan tillämpas för ITER. JET, den enda anläggningen i världen som kan använda tritium, har gjort det möjligt att undersöka fusionsplasma under förhållanden som motsvarar dem man planerar för "Next Step". Förbättrade koncept: användning av specialmaskiner har gjort det möjligt att konsolidera den databas som krävs för "Next Step" och att förbättra de koncept som på lång sikt skall göra det möjligt att utveckla DEMO. En stellarator (TJ-II i Madrid) har tagits i bruk. Installationen av ny utrustning i två tokamakreaktorer (TORE SUPRA i Cadarache och TEXTOR i Julich) och ett värmesystem i en tredje (MAST i Culham, som håller på att byggas) har godkänts. Teknik på lång sikt: särskilt inom följande områden har man gjort stora tekniska insatser på lång sikt: tritiumalstrande hölje (förfarande inlett för att ta fram ett referens-konstruktionsmaterial), utveckling av konceptritningarna för en neutronkälla, inledning av nya studier om säkerhet och miljö, genomförande av socioekonomiska undersökningar om fusion (inbegripet frågan om allmänhetens beredskap att acceptera denna energikälla). En konferens, STOA, anordnad av parlamentet om de driftsvillkor som krävs för en fusionsreaktor som drivs kommersiellt hölls i september, under medverkan av experter från Europas stora eldistributörer. Industrins deltagande, gemenskapsindustrin har sedan länge varit inblandad i verksamheten genom att tillhandahålla komponenter och prototyper för byggandet och driften av fusionsanläggningarna. 49 Viktiga forskningsresultat har uppnåtts i de associerade fusionslaboratorierna, bland annat den lyckade driften av divertorn "Lyra" i tokamaken ASDEX Upgrade, framsteg i fråga om förbättrad "bootstrap"- strömning och icke inducerad strömalstring i tokamaken TORE SUPRA, användning av material med högt atomnummer med ECRH (electron cyclotron resonant heating) i tokamaken FTU, uppnåendet av hög inneslutning i tokamaken TEXTOR, införande av referens parametrar i tokamaken TCV, skapandet av magnetiska ytor som överensstämmer med prognoserna i stellaratorn TJ-II, inledning av byggandet av stellaratorn Wendelstein 7-X samt tillverkningen av prototypspolar för denna anläggning. I april hölls ett möte mellan företrädare för industrin och för ITER, där man diskuterade organisatoriska frågor som kan uppstå i samband med byggandet av en sådan anläggning. inom ramen genomförs programmet för Genomförande: i medlemsstaterna (och Schweiz), genom det associationsavtal gemensamma företaget JET, genom NET-avtalet (Next European Torus) som även omfattar Euratoms medverkan i ITER-EDA, med hjälp av GFC, genom kontrakt med industrin och genom andra, tidsbegränsade kontrakt. Gemenskapens deltagande har legat på 25 % för associationernas och de tidsbegränsade kontraktens löpande utgifter, 45 % för investeringskostnaderna i prioriterade projekt (om vilka den rådgivande kommittén för fusionsprogrammet yttrat sig positivt) och upp till 100% för vissa särskilda uppgifter (inom industrin). I samband med teknikövervakning vid inert fusion har man lyckat inrätta ett organ för samordning av den civila forskningen. Kommissionens förslag till ramprogrammet för perioden 1998-2002, som har fusion som en av sina nyckelåtgärder, bibehåller samma strategi och samordning för forskningen i fråga om reaktorn. I sin framhåller utvärderingsgruppen bl. a. att årsrapport fullständig genomförts och fusionsprogrammet överensstämmelse med rådets direktiv. för 1997 förvaltats i Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet Liksom de övriga fusionsprogrammen runt om i världen är Europeiska unionens fusionsprogram inriktat på Next Step, en anläggning där de viktigaste fysiska och tekniska aspekterna av "förbränning" av fusionsplasma med lång impuls skall integreras. Gemenskapen har på ett avgörande sätt bidragit till forskningsutvecklingen inom detta område, inte minst med JET. att laboratorierna tvingat har ansökningsförfaranden tillämpa Fusionsprogrammet genomföra europaövergripande prioriterade projekt, och har därmed främjat informationsutbytet mellan fusionsforskningen och industrin och förstärkt den europeiska industrins FoTU-bas. Dessutom har det kvalificeringssystem som inrättats för företag inom de femton särskilda teknikområden som berör fusion ökat gemenskapsföretagens konkurrenskraft gentemot medtävlarna i samarbetet om ITER. för att Programmets samordnade struktur bidrar till att den europeiska fusionsforskningen hålls samman. Utöver de tekniköverföringar som kan genomföras på kort sikt har även forskningens långtidseffekter blivit föremål för en informationskampanj om fusionens fördelar som säker och miljövänlig energikälla. Arbetsprogram för 1998 Associationernas verksamhet fortsätter, och nya system som kan komma att installeras i vissa anläggningar (bl. a. ASDEX Upgrade) granskas. För att stödja experimenten i de olika laboratorierna kommer de teoretiska aktiviteterna att fortsätta. Forskningen kring JET, i synnerhet rörande den divertor som kan användas i ITER, 50 begäran planenligt. På Europaparlamentets fortsätter skall kommissionen lägga fram en strategi för möjligheterna att fortsätta driften av JET efter december 1999, samt om ramarna för det framtida programmet. Beträffande ITER-EDA, som ursprungligen planerats fram till juli 1998, föreslås det att förlänga det hela med tre. år i syfte att kunna vidta gemensamma åtgärder inom olika områden (anpassning av de detaljerade planerna för ITER till de särskilda förhållandena på de platser där projektet skulle kunna genomföras, säkerhetsanalyser och av om förberedelse komponentprototyperna osv. ). Man kommer att inleda förberedelserna för en studie över referensritningar för DEMO. Liksom under hela föregående året kommer Marie Curie-stipendier att delas ut (mellan 10 och 15 per år), och forskarnas rörlighet (mellan 300 och 400 placeringar per år) kommer att främjas intensivt. Bilateralt samarbete förbereds med Ryssland, Ukraina och Kazachstan. provning tillstånd, begäran av 51 14. TRANSPORT Verksamheten 1997 Om man räknar med de 109 nya kontrakt som undertecknades under 1997 i samband med den andra och tredje ansökningsomgången har sammanlagt cirka 244 projekt fått stöd inom ramen för FoTU- programmet för transport. 26 av dessa har redan avslutats, och har lett till resultat som är av stor betydelse. De nya kontrakt som undertecknades under 1997 omfattar följande områden i programmet: • Strategisk forskning: berör informationssystem (inbegripet definition av transportdatabaser) och utvärdering av av de transeuropeiska näten till Östeuropa). (inbegripet utvidgningen strategier särskilt projekt som 13 • Järnvägstransport: berör driftskompatibilitet mellan järnvägssystem samt effektivare och snabbare godstransport. synnerhet projekt som 10 i • Integrerade transportkedjor: berör kvalitetsförbättringar i det intermodala transportnätet (6 projekt) och i dess terminaler (6 projekt). projekt som 12 • Lufttransport: 17 projekt av vilka den större delen (10 projekt) bidrar till definitionen av tekniska och driftsrelaterade lösningar i syfte att öka lufttrafikförvaltningssystemens effektivitet. • Stadstrafik: 12 projekt som främst syftar till att öka intermodaliteten i tätortstrafiken genom bättre möjligheter till byten och med hjälp av rättsliga och reglerande åtgärder. • Sjötransport: 24 projekt, som bland annat skall göra sjötrafiken effektivare och säkrare, men även förbättra arbetsvillkoren inom sektorn. • Vägtransport: 19 projekt som syftar till förbättrad prestanda, större tillförlitlighet och ökad säkerhet inom vägtransporter, samtidigt som dess negativa inverkan på miljön skall minskas. • Stödåtgärder: 2 projekt som syftar till utveckling och genomförand le a av spridning och utnyttjande av en transportprogrammets resultat, i syfte att optimera dess effekter. intensiv plan för Under 1997 har programmet på ett avgörande sätt bidragit till utvecklingen av viktiga strategiska dokument, som grönboken om hamnar om för infrastrukturavgifter som håller på att förberedas och meddelandena om transeuropeiska godskorridorer (freeways) för järnvägsfrakt samt intermodal godstransport. infrastruktur sjöfarten, vitbok och den Andra viktiga frågor inom transportsektorn, som trafikstockningar, säkerhet och miljöaspekter, kommer även fortsättningsvis att fjärde behandlas, ansökningsomgången som inleddes i december 1997. De särskilda problem som uppstår på trafikområdet i och med att länderna i Central- i pågående i den projekt både och 52 Exempel på resultat ERTMS Provningsanläggningar i Tyskland, Frankrike och Italien har ställts till för fogande för provning i full skala av det nyutvecklade europeiska systemet för styrning av järnvägstrafik (ERTMS). De europeiska standardiseringsåtgärder som krävs för genom förandet av ERTMS inleddes under 1997. MBB En färdskrivare ("svart låda") för sjötrafik (MBB) som liknar den som används i flygplan har ut vecklats för att registrera olycksdata. Bättre under sökning av olyckor kan öka sjöfartssäkerheten. Ytterligare utveckling av MBB så att den kan an vändas i godstrafik skall göra det möjligt att spåra transporter och underlätta närsjöfarten och utbyte av dokumentation. TAPE Projektresultatet var en prototyp till programvara som kan fastställa sam banden mellan mark- och luftaktiviteter på flyg platser och därmed totalt sett förbättra flygplatsens effekivitet och kapacitet. och Östeuropa ansluter sig till unionen behandlas också, främst genom att organisationer från dessa länder i allt större omfattning deltar i projekten och genom lokala informationsåtgärder. Stora insatser har gjorts för att se till att resultaten kan överföras, att viktiga slutanvändare medverkar i verksamheten och att nya system och metoder accepteras av allmänheten. Detta uppnås framför allt genom formella och informella nät och genom samordnade åtgärder (13 sådana valdes ut i samband med de första tre ansökningsomgångarna). års för utvärderingsgrupp FoTU-programmet 1997 inom transportsektorn kom fram till att programmet förvaltas professionellt och öppet, men oroades av den ständiga bristen på personal inom vissa programområden. Gruppen lade fram sju värdefulla rekommendationer för programmets framtida förvaltning i syfte att ytterligare förbättra resultaten. Dessa rekommendationer kommer att följas. De berör främst spridning och utnyttjande av resultaten och framtida aspekter av FoTU-verksamheten inom transportsektorn. Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet transportforskningsprogrammet Den verksamhet som utförs inom syftar till att främja nya strategiska initiativ och underlätta införandet av ny generisk teknik. Målet att öka transportsystemens effektivitet, säkerhet och hållbarhet med hjälp av ny teknik skall bland annat uppnås genom en rad olika projekt som ERTMS (European Rail Traffic Management System), MBB (Maritime Black Box), och ATM- relaterade (Air Traffic Management) projekt. av den ökning europeiska Utvärderingsgruppen för 1997 noterade att den europeiska industrin skulle kunna ha stor nytta av resultat som en europaövergripande standardisering av järnvägens signalsystem, som behandlas i ERTMS- projektet. Potentiellt sett skulle resultaten kunna leda till en minskning av utrustningskostnaderna med 20-30%, och samtidigt medföra en betydande järnvägsindustrins konkurrenskraft på världsmarknaderna för transport. Ett annat exempel på åtgärder som ökat den europeiska industrins konkurrenskraft är inrättandet av integrerade normer för fartygskontroll (Integrated Ship Control Standards). Dessa projekt (ATOMOS II och DISCI) har en viktig roll för att förena Europas uppsplittrade industrilandskap inom denna sektor och samtidigt införa allmängiltiga standarder. Andra exempel på forskning som bidrar till gemenskapens verksamhet är projekt som berör de strategiska aspekterna av utvärderingen av de och transeuropeiska sammanhållning. En rad projekt om stadstrafik syftar till att förbättra kollektivtrafiken och har redan givit mycket värdefulla resultat (t. ex. ISOTOPE-projektet). transportnätens inverkan tillgång på för Arbetsprogram för 1998 fjärde ansökningsomgången och den gemensamma Både den ansökningsomgången telematiktillämpningar transport beträffande intermodalitet inom transportsektorn, som hade en budget på cirka 12 miljoner ecu vardera, avslutades den 16 mars 1998. Ansökningarna skall utvärderas, och kontraktförhandlingarna inledas. Den fjärde ansökningsomgången torde leda till en rad projekt som syftar till att konsolidera resultaten av projekten från de föregående och 53 ISOTOPE Projektet visade för- och nackdelarna med olika sätt att organisera kollektiv trafiktjänster och presenterar rekommen dationer beträffande lämpliga avtalsmässiga och rättsliga ramar. Uppgifter från 109 kollektivtrafiknät i Europa har utvärderats. Lufttrafikförvaltning (ATM): Flera projekt har slutförts inom detta område, och dess resultat har bidragit till utvecklingen av det framtida europeiska syste met för lufttrafik förvaltning (EATMS) som skall demonstreras i Femte ramprogrammet. Informationssystem: en samordnad åtgärd som omfattar ett antal pågå ende projekt, samt besluts fattare och statistiker från alla medlemsstater har in letts, och skall leda till syn- ergier och bereda marken för inrättandet av ett euro peiskt system för trans portinformation som skall underlätta utbyte av och tillgång till transport- relaterade uppgifter till stöd för politiskt beslutsfattande. ansökningsomgångarna och att förbereda framtida FoTU-verksamhet inom transportsektorn. Den gemensamma ansökningsomgången bör bland annat leda till en rad stora demonstrationsprojekt som utgår från resultaten från pågående forskning inom intermodalitetsområdet. De första projekten skall inledas i slutet av 1998. Ett antal projekt som redan finansierats kommer att avslutas, och deras resultat skall läggas fram i en rad olika spridningsåtgärder som redan planerats. En programövergripande strategi för spridning och utnyttjande av resultat skall införas i syfte att garantera att FoTU-resultaten får största möjliga verkan. 54 15. MÅLINRIKTAD SOCIOEKONOMISK FORSKNING Verksamheten 1997 1997 var en vändpunkt för utvecklingen av programmet. Det hade inletts under 1994 som en ny del av ramprogrammet, och i början krävdes stora insatser för att få forskare och politiker att inse vikten av socioekonomisk forskning på gemenskapsnivå inom områden som integration och forsknings- och teknikpolitik, utbildning, social utgränsning. Det urval andra tredje och sista ansökningsomgången och ansökningsomgången i september 1997 innebär dock att man gått över till att konsolidera och följa upp tidigare verksamhet. Programmet omfattar i dag ett brett spektrum av komplementära åtgärder, från forskningssamarbete och temanät, undersökningar och konferenser i olika nyckelområden, till särskilda ETAN-initiativ och programmets medverkan i projektgruppen för utbildningsmultimedia. av projektförslag inledningen av den från den sig den inskränkte samband med Med tanke på programmets utveckling och de framsteg som gjorts i fråga om strategisk betydelse och genomförandet av både ansökningsomgångar utvärderingsgruppens rekommendationer i rapporten för 1997 till åtgärder för utnyttjande och spridande av resultat. Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet Programmet präglas av att alla dess olika aktiviteter väntas leda till I politiskt andra resultat. relevanta ansökningsomgången kommer sammanlagt 112 åtgärder med kostnadsdelning att ha erhållit gemenskapsstöd. Åtgärderna omfattar områden som det europeiska informationssamhället, industrins dynamik och sysselsättningen samt strategier för social integration i Europa. Till dessa projekt kommer 50-60 nya projekt i samband med den tredje ansökningsomgången. Den tredje ansökningsomgången uppstod själv ur ett reviderat arbetsprogram som var inriktat på tre strategiska mål: konkurrenskraft, förändring och dialog, arbete, välfärd och sysselsättning samt innovation och institutionella förändringar. Om man vill uppnå dessa mål krävs ett tvärvetenskapligt tillvägagångssätt, och därför vill man i den tredje ansökningsomgången, som avslutades i januari 1998, försöka få till stånd projekt som kombinerar forskning från minst två av programmets viktigaste forskningsområden. Utöver detta har ungefär 39 bidrag för stödåtgärder delats ut under 1997. Bland de åtgärder som fått stöd märks undersökningar om arbetsmarknadernas inflytande på sysselsättningen, omfördelningen av arbete, problem och möjligheter i samband med egen företagsamhet och stöd till olika fora för frågor som integration av invandrare och etniska konflikter, kvinnor inom forskningen och de europeiska utbildningsinstitutionernas behandling av kulturell mångfald. Exempel på resultat EVALUE har lett till utveckling och pro duktion av en cd-rom samt Internet-media om (intern)bedömning i gemenskapens uni versitet. Den tillgäng liga informationen omfattar fallstudier, nationella indikatorer samt ett flexibelt verk tygför utvärdering^ I samband med en konferens i november 1997 publicerade projektet "Teknik, ekonomisk integration och social utgränsning" mycket aktuella artiklar om världshandelns klimat, regionala teknikklyftor i Europa samt konkurrenskraft. LoWER-projektet har lett till en europeisk databas om låglöne- sysselsättning och till en rapport om tillgängliga statistiska uppgifter om låglöne- sysselsättning i EU och dess medlemsstater. LoWER ger ut ett nyhetsbrev och har en hemsida på Intertnet. 55 Inom ramen för ET AN (European Technology Assessment Network, som hör till programmets område I och syftar till utvärdering av olika möjligheter för FoTU-politiken i Europa) inrättades arbetsgrupper för experter som behandlade en första fråga i en serie av frågor som skall tas upp i programmet: den ökande medelåldern i befolkningen - samband med problem och möjligheter, och internationaliseringen. Experternas rapport kommer att läggas fram inför de politiska beslutsfattarna under loppet av 1998. teknikpolitik i inom ramen för programmet En annan viktig händelse under 1997 var att fem projekt som delvis finansierades för målinriktad socioekonomisk forskning inleddes. Dessa hade valts ut i samband med den gemensamma ansökningsomgången för utbildningsmultimedia. De berör inlärningsprocesser, effekterna av multimedieteknik och tänkbara socioekonomiska konsekvenser, och skall demonstrera hur viktigt det är att anpassa tekniken socialt. Projekten skall också tjäna som exempel på de mer integrerande metoder för att kombinera socialvetenskap och teknikutveckling, som föreslås inom Femte ramprogrammet. för projektgruppen Arbetsprogrammet för 1998 En viktig uppgift för 1998 kommer att vara inledningen av åtgärder för att sprida och förstärka effekterna av de resultat som de finansierade FoTU-projekten och näten lett till. Utöver de vanliga metoderna för att sprida resultat på projektnivå skall en rad olika åtgärder vidtas på programnivå. Hit hör den konferens som planeras inom programmet för målinriktad socioekonomisk forskning för slutet av 1998. Till konferensen skall forskare och politiska beslutsfattare inbjudas, och det hela skall kompletteras med olika strategiskt viktiga workshops kring de teman som berörs av den första och andra ansökningsomgången. En sådan konferens genomfördes redan med framgång under 1997. Verksamheten i samband med den tredje ansökningsomgången kommer att handla om förhandling och undertecknande av kontrakt för projekt som valts ut. Ett antal möjliga nya ETAN-initiativ granskas just nu immaterialrätt, bedömning av FoTU-effekter, indirekt stöd till FoTU-sysselsättning och kvinnor och forskning. inom områdena globala klimatförändringar, Dessutom planerar man att genomföra ytterligare fyra projekt som lämnats in i samband med den gemensamma ansökningsomgången för utbildningsmultimedia, med finansiellt stöd från programmet för målinriktad socioekonomisk forskning. Uppgiften att fastställa den socioekonomiska forskningens roll i Femte ramprogrammet kommer att utföras parallellt med ovan nämnda verksamheter. Projektet för FoTU- nät och högtekno logiska små och medelstora företag har kunnat visa att fram gångsrik globalisering förutsätter bra lokala nätverk, vilket tyder på att tillgången till lokalt utvecklad tek nik är ytterst viktig. The globalising lear ning economy: impli cations for innovation policy är en rapport som utgår från preli minära resultat från flera projekt inom pro grammet, vars ämnen berör varandra (exem pel på projektgrup pering). KISINN-nätet har tagit fram en översyn över kunskapsintensiva tjän ster inom den privata sektorn, utgående från befintlig internationell expertis och med sär skild hänsyn tagen till överföring och tillämp ning av teknisk och ad ministrativ innovation, inbegripet följderna för genomförande av strategier. REGI S-projektet har visat att innovation i Europa oftast är marknadsdriven och utgår från kostnads- och kvalitetsaspekter, och att ren innovation är sällsynt, eftersom innovationsprocessen snarast präglas av nya kombinationer av gammal teknik, vilket visar att det finns ett behov av att öka teknikcentras och universitets medverkan i innovationsprocessen. 56 SAMARBETE MED TREDJE LAND OCH ORGANISATIONER INTERNATIONELLA Eiempel på resultat Europapremiär i kampen mot parasitsjukdomar: en rad olika forskningsinsatser har inletts under medverkan av forskare från utvecklingsländerna och gemenskapen för att utforska varför vissa personer är mer mottagliga för parasitinfektioner än andra. Detta är nyckeln till framgångsrika behandlingar. I samarbete med Brasilien har man kunnat påvisa den genetiska grunden till mottaglighet för bilharzios (en sjukdom som alstras av sugmaskar (trematoder)). Forskarna upptäckte genen Sml som sitter på kromosom 5 och påverkar motståndskraften mot sjukdomen. En gen som påverkar mottagligheten för leverfibros har också identifierats. Dessa resultat kan göra det möjligt att utveckla nya behandlingsmetoder som kan innebära lindring för dem som lider av dessa sjukdomar. Verksamheten 1997 FoTU-projekt: 26,3 miljoner ecu anslogs inom ramen för samarbetet med länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen i samband med 1996 års ansökningsomgång. Pengarna användes för att finansiera 110 projekt. I samband med en ansökningsomgång (främst för projekt inom miljö, hälsa och industri) som genomfördes under 1997 inkom 1 300 ansökningar för forskningsstöd motsvarande 398 miljoner ecu. Länderna i Central- och Östeuropa har fortsatt sitt deltagande i Fjärde ramprogrammets delprogram med stöd från INCO. Cirka 700 000 ecu har anslagits för stödåtgärder, dvs. främst för stöd som gör det möjligt för forskare från dessa länder att delta i konferenser. INTAS, som främst finansieras av gemenskapen, har genomfört 321 projekt inom samtliga områden tillett belopp på 18,8 miljoner ecu. CIST i Moskva bidrar till omskolningen av militära forskare från de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen, och får därvid stöd av EG, som under 1997 bidrog till civila projekt med sammanlagt 13,5 miljoner ecu (sammanlagt berördes 19 000 forskare sedan 1994). 65,6 miljoner ecu anslogs under 1997 till FoTU-samarbete med utvecklingsländerna (INCO-DC), och används till finansiering av 125 projekt. En ansökningsomgång förvaltning av förnybara industri, hälsa samt naturresurser, informationsteknik genomfördes under 1997. 1 020 ansökningar inkom. jordbruket och jordbrukets för 25 nya COST-åtgärder innebär att det nu sammanlagt pågår 159 åtgärder inom 17 områden (livsmedelsforskning, kemi, transport. ). Under 1997 deltog kommissionen i 11 EUREKA-projekt. Utvärderingsgruppen för 1997 betonade den höga kvalitet som uppnåtts inom alla programområden. FoTU-avtal och vetenskapliga kontakter: Avtalet om FoTU-samarbete mellan EU och USA har undertecknats, avtalet med Sydafrika har trätt i kraft och förhandlingarna om ett avtal mellan Euratom och Canada om kärnforskning har inletts. Under 1997 påbörjades också förhandlingar om ett avtal om FoTU-samarbete med Ryssland. Samtidigt inkom de första intresseanmälningarna från vissa associerade i Femte ramprogrammet. deras medverkan beträffande länder Inom ramen för FoTU-relationerna med Japan och Korea kom 74 forskare från gemenskapen i åtnjutande av ett stipendium under 1997, vilket innebär att sammanlagt 490 forskare från Europeiska unionen vistats i dessa länder på stipendium. 57 Undersökning om förorening av haven: Svarta havet är ett lämpligt fall för studier av hur föroreningar påverkar den biologiska mångfalden. Ett projekt med Rumänien, Bulgarien, Ryssland och sju medlemsstater har lett till ökad kunskap om hur den biologiska mångfalden i Svarta havet påverkas. För närvarande utvecklas en prognosmodell för att se hur kustvattensystemen reagerar på miljöförstörelse. Fiske och hållbar utveckling: 15 forskningsprojekt som bland annat berör ny teknik för vattenbruk, musselodling och förvaltning av kustvattnens ekosystem har inletts under 1997, i samarbete med fiskeriforsknings- initiativet mellan EU och AVS-länderna, som uppkommit ur den resolution som lades fram av den gemensamma församlingen AVS-EU. Initiativet skall främja målinriktad forskning om hållbar förvaltning av fiskeriet, och om vattenbruk. Dessutom gemenskapen. Tekniska eller politiska kontakter har också knutits med olika länder 100 utanför från seminarier/workshops/konferenser utvecklingsländerna fått stöd (till exempel om markens fruktbarhet i Asien eller aids i Afrika). Den politiska dialogen med partnerländerna i för Medelhavsområdet har sekretariatet för Europa-Medelhavsavtalets kommitté för FoTU- övervakning och i samband med ett formellt möte för kommittén. över deltagare fortsatt, bland annat inom ramen med har Framtida mål: I syfte att förbättra samordningen mellan de 18 berörda deltagarna har ett meddelande om det europeiska initiativet till jordbruksforskning för utveckling (EIARD) antagits. Dessutom har ett annat meddelande, Vetenskaplig och i samarbetet mellan Europeiska unionen och utvecklingsländerna, antagits, och välkomnats av rådet. forskning: en strategisk byggsten teknisk Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet INCO bidrar på många sätt till att främja den europeiska ekonomins konkurrenskraft i sin helhet. Bland annat tillför INCO europeiskt mervärde till unionens FoTU-verksamhet, och främjar anpassningen av EU:s övriga politik (t. ex. transport, energi, fiske osv. ) till de erfarenheter som gjorts i länderna utanför gemenskapen. Tack vare den stora marknad som uppstått genom handelssamarbetet har också FoTU-samarbetet kunnat komma igång. innebär tillträde till Internationellt FoTU-samarbete information, forskarnätverk och anläggningar (t. ex. genom att forskare skickas till Japan). Utöver dessa direkta vetenskapliga fördelar kan ett sådant samarbete också bidra till spridning av europeisk vetenskap och teknik i världen. Parallellt med EU:s utvidgningspolitik skall moderniseringen av FoTU- strukturer i länderna i Central- och Östeuropa och det stöd som INCO ger till dessa länders medverkan i EU:s FoTU-program också bidra till att integrera dessa länder i unionen. INCO-DC har bidragit till att öka den europeiska forskningens kapacitet inom utvecklingsområdet, och har samtidigt stimulerat i utvecklingsländerna (under 1997 har man FoTU-verksamheten exempelvis givit stöd till nätverk som berör malariabekämpning och regnskogsforskning), vilket har främjat gemenskapens samarbets- och utvecklingspolitik. Ett annat exempel på hur en åtgärd kan främja unionens utrikespolitik är det internationella centret för forskning och teknik i Moskva, som ger stöd till omskolning av forskare som varit verksamma inom det militära till civil forskningsverksamhet. Arbetsprogram för 1998 Under 1998 kommer man särskilt att behandla följande frågor: uppföljning av de 1 600 pågående projekten (inbegripet APAS) och de ansökningsomgångar för INCO-COPERNICUS och INCO-DC som 58 Benmärgsgivare: med hjälp av en nederländsk partner har Ungern och Tjeckien kunnat ansluta sig till en internationell databank för benmärgsgivare. Därigenom har databanken utökats med 6 000 personer från dessa länder. Denna framgång med databanken, som redan tillämpas i Slovakien, gör att man planerar att utvidga den ytterligare till 3 andra länder i Östeuropa. genomfördes under 1997, undertecknande av kontrakt beträffande tredje lands deltagande i ramprogrammet verksamhetsområden 1, 3 och 4 samt urval och stöd till av stipendiater (Japan/Korea). Dessutom skall resultaten av FoTU-samarbetet ses över, möten skall organiseras för de olika gemensamma kommittéer som skall övervaka samarbetsavtalen, och EU-Japan-forumet för forskning och teknik skall förberedas. Till följd av utvärderingsgruppens rekommendationer skall ett informationssystem för förvaltningen (Management Information System) inrättas, och informationen om INCO fortsättas i olika former: skriftlig information (framgångsrika initiativ, förteckningar över INCO- projekt osv. ), audiovisuell (diabilder osv. ) och elektronisk (INCO:s hemsida på CORDIS-Europa). En politisk prioritet är förberedelserna för "utvidgningen", bland annat genom att främja kandidatländernas i Femte ramprogrammet, och genom att utveckla förbindelserna med de länder i Central- och Östeuropa som inte har slutit associationsavtal med unionen. Avtalen om FoTU-samarbete mellan EU och USA och med Ryssland kommer också att slutas. fulla medverkan Med tanke på att Femte ramprogrammet snart kommer att inledas skall en rad avtal om FoTU-samarbete (EES-avtalet skall bland annat utvidgas till Femte ramprogrammet, men också anpassas för att ta hänsyn till de extra anslagen för Fjärde ramprogrammet). Samordningen med medlemsstaterna på FoTU-området kommer att förstärkas, bland annat med hjälp av sekretariatet för europeiska initiativet för jordbruksforskning för utveckling, samordning av olika initiativ i medlemsstaterna och biotekniknätet för FoTU-samarbete med Kina. Man kommer också att försöka få ökade kunskaper om medlemsstaternas FoTU-samarbete med länder utanför gemenskapen och internationella organisationer (INCOPOL-undersökningen). internationella samarbetet omstruktureras Eftersom det i Femte ramprogrammet måste även samverkan mellan INCO-programmet och ramprogrammets övriga program definieras på nytt, och samverkan mellan COST, EUREKA, de internationella organisationerna och ramprogrammet förstärkas. Återvinning av 50 ton militärt plutonium i Ryssland: I april 1996 kom G7-länderna och Ryssland i Moskva överens om att förstärka samarbetet för att göra sig av med det plutonium som kommit fram vid nedmonteringen av ryska kärnvapen. Gemenskapen bidrar aktivt till genomförandet av detta G7-beslut, genom att finansiera projekt som anordnas av det internationella centret för forskning och teknik i Moskva. 59 SPRIDNING OCH OPTIMERING AV FORSKNINGSRESULTATEN (INNOVATIONSPROGRAMMET) Verksamheten 1997 Under 1997 var verksamheten främst inriktad på genomförandet av den första handlingsplanen för innovation (se ovan kap. 1. 3 i rapporten) och det delprogram som hör till tredje verksamhetsområdet, dvs. Innovationsprogrammet. för innovationsförmedlingscentra och CORDIS, Genomförandet av Innovationsprogrammet omfattade i) uppföljning av nätverket ii) immaterialrätt och innovationsfinansiering, iii) demonstrationsprojekt för tekniköverföring och teknikvalidering samt iv) stöd till regional innovationsinfrastruktur. för Under 1997 genomfördes en utvärdering av nätverket innovationsförmedlingscentra innan nätet förlängdes med (IRC) ytterligare två år. Kundernas tillfredsställelse var ett avgörande kriterium i utvärderingen. Det visade sig att nätet fungerar väl och förmodligen kommer att bli ännu effektivare under de två kommande åren. Av sammanlagt 53 existerande innovationsförmedlingscentra visade sig 29 fungera väldigt bra (56 %). Sju centra (14 %) bedömdes fungera sämre än väntat. På grund av denna utvärdering förlängs nätet med två år, och de centra som bedömdes som otillfredsställande har omstrukturerats. informationstjänsten I början av 1997 genomfördes en enkät bland CORDIS användare av en professionell marknadsundersökningsfirma. Resultaten tydde på att CORDIS anses vara den viktigaste för gemenskapens FoTU-verksamhet, och att de flest aktörerna inom området regelbundet använder CORDIS. Enkätresultaten ledde också till att tio rekommendationer om vidareutveckling av systemet lades fram. De efter diskussion med för programkommittén, tillhandahållandet av CORDIS-tjänsten under de kommande två åren (EGT S 247/27, 19. 12. 97). Dessutom infördes en ny typ av tjänst, Rapidus, som automatiskt ger användarna möjlighet att via e-post få information som är skräddarsydd efter deras behov. i samband med ansökningsomgången flesta av dessa infördes, Det viktigaste resultatet i fråga om innovationsfinansiering var inrättandet av pilotprojektet I-TEC, som genomförs i samarbete med europeiska investeringsfonden. I-TEC skall ge stöd till inrättandet av adekvat tillgång till kvalificerade mänskliga resurser som kan bedöma och på ett tidigt stadium följa upp teknikinvesteringar, och därigenom på medellång och lång sikt bidra till riskkapital-investeringar i sådana projekt. 60 Exempel pâ resultat De olika åtgärder som vidtagits inom ramen för Innovationsprogrammet vad gäller immaterialrätt inbegripet IPR-delarna i första handlingsplanen för innovation och samarbetet med Europeiska patentverket har givit den kanske största impulsen till viktiga nya europeiska initiativ på detta område, som grönboken om immaterialrätt och Europeiska patentverkets beslut att inrätta en nätbaserad europaövergripande informationstjänst om patent. Under 1997 registrerades 10 miljoner besök på CORDIS hemsida, mot 2,2 miljoner under 1996. Det genomsnittliga antalet aktiva användare (dvs. som använder CORDIS minst två gånger i månaden) fördubblades nästan från 25 000 under 1996 till 47 500 under 1997. Spridningen av CORDIS Focus ökade från 22 000 under 1996 till 32 000 under 1997. stöd åt En ansökningsomgång för projekt rörande transnationell överföring, och spridning samt främjande av åtgärder, program och effektiva metoder för att föra samman finansiärer, tekniker och organisationer som ger företag och främja små och medelstora forskargrundade företag (offentliga och privata). Ett av de projekt som valdes ut är ett konsortium bestående av företrädare för National Westminster Bank (Storbritannien), Deutsche Bank (Tyskland), ING Bank (Nederländerna), Innovation Partnership (Storbritannien) och Fraunhofer-Gesellschaft (Tyskland) som försöker vidareutveckla och sprida det nederländska systemet för teknikvärdering("technology rating system") för teknikbaserade små och medelstora företag. Verksamheten inom immaterialrättsområdet omfattar följande: - Utveckling av en plan för en IPR-helpdesk för EU:s FoTU-resultat och genomförandet av en ansökningsomgång för denna helpdesk. - Andra omgången av pilotåtgärden "Quick Scan" som i samarbete med Europeiska patentverket kontrollerar om teknik som används i projekt för tekniköverföring och -utnyttjande är ny. - Slutförandet av Straus-rapporten om patentsystemens nuvarande tillstånd i EU. - Organisation av PATINNOVA-konferensen i maj 1997, ett av de inom Europas viktigaste mötena för folk som är sysselsatta patentverksamhet. - Organisation av andra omgången kurser om IPR, med mer än 100 projektsamordnare. - Förvaltning av gemenskapens patentportfölj (cirka 1 500 patent) och skydd av europeiska handelsbeteckningar och logon. för tekniköverföring och -validering Två ansökningsomgångar utvärderades under 1997, varigenom antalet projekt som fått stöd under en definitionsfas sedan Innovationsprogrammets början ökade till 230. Cirka 150 av dessa förväntas leda till en mer omfattande demonstrationsfas. I 90 % av demonstrationsfas-programmen deltar små och medelstora företag, och 60 % av dessa samordnas av små och medelstora företag. Projektens syfte är i sista hand att vara försöksobjekt för transnationell och ibland även sektorsövergripande teknikvalidering och -överföring, och att demonstrera exempel på god metodik. Demonstrationsfaserna bygger på följande fyra stöttepelare: i) ii) förvaltning av transnationell teknikvalidering eller -överföring, iv) iii) integration och assimilation av ny teknik, immaterialrätt, hantering av teknisk kunskap. Regionala åtgärder omfattar bedömning av regional infrastruktur i syfte att främja innovation och tekniköverföring. I och med resultaten av 1997 års ansökningsomgång har cirka 90 regioner deltagit i detta program sedan 1995. Projektens resultat låter sig i huvudsak delas in i tre olika kategorier: - Främja regionernas innovationsfinansieringskapacitet (t. ex. Poitou Charentes, Hamburg, Wiener-Neustadt). 61 Nätet av 52 Innovations förmedlingscentra kontaktades över 120 000 gånger under de första 16 månaderna det var i drift (oktober 95 till februari 97) för råd i fråga om tekniköverföring eller ansökning om stöd för projekt i EU-program. Nätet genomförde 7 500 kontroller åt kunder som ville erbjuda eller sökte teknik, förhandlade fram 1 250 transnationetla tekniköverföringsavtal, av vilka 190 undertecknades. Dessutom bidrog IRC med över 2 750 ansökningar beträffande EU:s FoTU-program, av vilka 700 antogs. Dessa siffror kommer att öka framöver. De första nio riskkapitalfonderna som valts ut under I-TEC skall under de kommande tre åren investera l$t> miljoner ecu (privat) riskkapital för teknikinvesteringar på ett tidigt stadium i små och medelstora företag. (Under 1996 investerade riskkapitalsektorn som helhet 441 miljoner ecu i projekt på ett tidigt stadium i Europa (källa: EFVA). - Utveckling (eller av innovationsstödsorganisationer, i synnerhet teknikcentra, som är bättre anpassade till de små och medelstora företagens behov (t. ex. i Highlands and Islands, Umbria, Extramadura). omorganisation) - Bättre samverkan mellan yrkesutbildning och små och medelstora företag. Vissa av de deltagande regionerna tillämpar resultaten av dessa bedömningar för att optimera nyttan av investeringarna från EU: s strukturfonder och därmed bidra till en homogen regional politik för ekonomi och innovation (Limburg/NL, Halle/Leipzig/Dassau). Arbetsprogram for 1998 helpdesks vidareutveckling Verksamheten kommer främst att inriktas på förvaltning av de projekt som valts ut under tidigare år, genomförandet av fortsättningen av samt av CORDIS, innovationfinansiering för resultat från EU:s FoTU-program samt förberedelse och inledning av det övergripande programmet "Förnyelse samt i Femte ramprogrammet. Konferenscykeln om innovation, skapandet av nya företag och sysselsättning som inleddes med en konferens i Paris i december 1997 kommer att fortsätta med stora konferenser i Luxemburg (maj 1998) och Wien (november 1998). integration av små och medelstora företag" IPR för 62 ;RKSAMHETSOMRÅDET I FJÄRDI FRÄMJANDE AV FORSKARES UTBILDNING OCH RÖRLIGHET Verksamheten 1997 Exempel på resultat Under 1997 fortsatte genomförandet av programmet för forskares utbildning och rörlighet samt av de projekt som ännu inte avlutats inom programmen Mänskligt kapital och rörlighet samt Science. Inom ramen för programmet för forskares utbildning och rörlighet hade 1 190 kontrakt slutits under 1997, varav 980 kontrakt om Marie Curie- stipendier, 64 om forskningsnät, 10 om samordnade åtgärder för storskalig anläggningar och 136 kontrakt för Eurokonferenser, sommarkurser och praktiska kurser. Dessutom antogs 83 nya projekt för forskningsnät för finansiering. Utnyttjandet av resultaten från programmet för forskares utbildning och rörlighet och dess föregångare Mänskligt kapital och rörlighet samt Science har bedrivits mer aktivt under det senaste året. Förberedelsen av delprogrammet Stärka den mänskliga potentialen har också varit en viktig uppgift under året. Inom ramen för programmets stödåtgärder kan följande särskilt nämnas: organisation av den nionde europeiska tävlingen för unga forskare (15 till 20 år), som hölls den 9 till 14 september i Milano, inrättandet av Marie Curie-organisationen, som skall göra det möjligt att upprätthålla kontakten med gamla stipendiater och rådfråga dem, exempelvis från kommissionen, undersökningar om industrins medverkan i programmet, utförda av arbetsgruppen Industri, samt den ansökningsomgång som genomfördes för att undersöka kvinnornas roll i forskningen. samband med nya förslag i Under året har verksamheten också omfattat sökandet efter adekvata sätt att åtgärda de skillnader som förekommer i behandlingen av gemenskapens Marie Curie-stipendiater i de olika länderna. Under 1997 genomfördes betydande förbättringar av programmets drift, vilket också noterats i 1997 års rapport från utvärderingsgruppen. Förbättringarna berör i synnerhet följande: • En betydande minskning av den tid som går mellan det att en informeras om lämnas in och det att den sökande ansökan resultaten, samt det att kontrakt tecknas. • Fastställandet av årliga mål för alla programenheter, inte minst i av fråga utvärderingsgrupperna och förvaltning av kontrakten. ansökningar, förvaltning hantering om av • Bättre uppföljning av och stöd projekten, främst genom kontroller på plats. • Mer omfattande information till allmänheten om programmet, inte minst via Internet. • Bättre utvärderingsmetoder, t. ex. i fråga om tvärvetenskaplig metodik och ökad insyn i hur utvärderingen går till. 63 En ung forskarstuderande i ett nätverk genomför en momentan teleportering av fotoners kvanttillstånd, vilket bör möjliggöra en stor förbättring av kvant datorer. NEUROS-nätet syftade till att återställa rörligheten hos paraplegiska patienter genom implantât som stimulerar deras muskler. De sex unga forskarstuderandena i detta nät arbetar i två olika grupper och samarbetar med partners inom näringslivet. En ung stipendiat fick tillfälle att fortsätta sin undersökning av hur hjärnan fungerar under epileptiska anfall, och i synnerhet om vilka sekundära negativa biverkningar som kan uppstå genom långvarig behandling med anti- konvulsiva medel. Resultaten ger hopp om förbättring av de anti- konvusliva medlens aktiva verkan, samtidigt som deras negativa bi verkningar kan minskas. En ung italiensk forskare har lyckats framställa en autonom robot som kan lära sig att utföra enkla uppgifter och anpassa sig till omgivningen. Projektet har blivit mycket väl mottaget, och fick bland annat det italienska priset för artificiell intelligens. Den unga forskaren fick dessutom anställning vid sin värdinstitution. En ung stipendiat har fördjupat sina studier i supraledning, som gör det möjligt att transportera ström på långa sträckor. Forskaren har särskilt sysslat med anpassning av material till stora tillämpningar, t. ex. kablar och transformatorer. Tack vare de framgångar han haft erbjöds han ett femårskontrakt vid sin gamla värdinstitution. inom 6 500 ramen uppstått kommer Samtidigt ha att Bidrag till gemenskapens FoTU-verksamhet Tack vare de åtgärder som vidtagits i fråga om programförvaltningen har man lyckats öka näringslivets deltagande på ett avgörande sätt. Inom ramen för nätverken har industrins medverkan fördubblats sedan den första ansökningsomgången i programmets början, och jämfört med programmets föregångare, Mänskligt kapital och rörlighet, har näringslivets deltagande t. o. m. mer än tredubblats. I Femte ramprogrammet skall särskilda industristipendier inrättas. Medverkan från organ från mindre gynnade regioner i gemenskapen har alltid varit god i detta program, men den har också förstärkts under det sista året. Sysselsättning: Det beräknas att stipendier motsvarande 5 600 personår forskning kommer att ha delats ut inom ramen för åtgärden individuella stipendier när programmet för forskares utbildning och personår rörlighet avslutas. för forskningsverksamhet nätverksåtgärdens utbildningsdel. Dessutom bör det betonas att de stipendier som delas ut inom ramen för dessa aktiviteter ökar chanserna för de unga forskare som fått stipendium att få fast anställning när stipendietiden löpt ut. Arbetsprogram för 1998 Under 1998 fortsätter genomförandet av programmet för forskares utbildning och rörlighet, samtidigt som programmen Mänskligt kapital och rörlighet samt Science fortsätter. Inom ramen för de individuella stipendierna kommer den systematiska projektgranskning som infördes 1997 och som innebär att man tagit kontakt med 50 % av stipendiaterna att slutföras. För nätverken och de storskaliga installationerna kommer första prioriteringen att vara organisationen av halvtidsutvärderingar av alla projekt. Dessa utvärderingar genomförs av grupper av oberoende experter. En konferens om nätverksverksamheten kommer också att anordnas, så att man i detalj kan undersöka hur de många olika näten fungerar. Vad gäller stödåtgärderna kommer man bland annat att förbereda det första Descartes-priset, som skall delas ut till en grupp forskare från medlemsstaterna eller de associerade länderna som gjort särskilt stora insatser för att lösa något vetenskapligt eller tekniskt problem i gränsöverskridande samarbete, samt till individuella forskare som haft vetenskapliga framgångar i ett laboratorium eller universitet utanför deras hemland. Samordningen med andra utbildningsåtgärder kommer att fortsätta i form av samarbetet för att ta fram åtgärdsplanen till grönboken Grundutbildning - Vidareutbildning - Forskning - Hinder för rörlighet över gränserna. I enlighet med rekommendationerna från utvärderingsgruppen skall slutligen en ansökningsomgång genomföras under 1998 för att inrätta ett externt kontor som kan ta över vissa rutinsysslor i samband med hanteringen av ansökningar och projektförvaltningen. Förberedelsen av Femte ramprogrammet kommer naturligtvis också att ta mycket tid i anspråk. 64 Gemensamma forskningscentret är Europeiska unionens vetenskapliga och tekniska försökslab. Centrets huvudkontor ligger i Bryssel, men det förfogar över fem olika anläggningar i Belgien, Tyskland, Italien, Nederländerna och Spanien, med sammanlagt sju forskningsinstitut med egna specialområden: Institutet för referensmaterial och - mätningar, Institutet för transuraner, Institutet för avancerade material, Institutet för systemteknik, informationsteknik och säkerhetsteknologi, Miljöinstitutet, Institutet för tillämpningar av fjärranalys och Institutet för framtidsstudier. Uppgifter GFC främjar och utför kundinriktad forskning av högsta kvalitet och objektivitet, till stöd för gemenskapens politik. Centret ingår i gemenskapens FoTU-system. Det genomför forskningsprogram som finansieras inom ramprogrammen, och deltar i konkurrensutsatt verksamhet genom att delta i gemensamma projekt med näringslivet, forskningsorganisationer och universitet i medlemsstaterna. forskare, Över 2 000 ingenjörer och andra yrkespersoner är heltidsanställda inom ramen för olika typer av kontrakt: tillfälligt anställda forskare, stipendiater, gästforskare, lån från industrin eller nationella regeringar, tjänstemän osv. Sammanlagt anslogs cirka 291 miljoner ecu till centret under 1997. Av dessa finansierades cirka 246 miljoner ecu ur kommissionens budget, cirka 37 miljoner ecu kom från olika konkurrensutsatta aktiviteter och cirka 8 miljoner från särskilda anslag till högflödesreaktorn (HFR) i Petten (NL). Verksamheten 1997 Under 1997 utvecklades centret snabbt till att bli det kundinriktade organ som tidigare års utveckling syftat till. I denna rapport redogörs för några av de framsteg som gjordes under 1997. I synnerhet kunde man för första gången testa en ny form av strålningsterapi på patienter med hjärncancer, och preliminära kliniska försök har givit lovande resultat i fråga om alfa-immunterapi för leukemipatienter. Ett tekniköverföringsinitiativ föreslogs, som omfattar samarbetsavtal för gemensamt utnyttjande av storskaliga anläggningar, en kapitalfond, telematiknät för tekniköverföring och utbildningsverksamhet, ett förfaranden för att utveckla ny teknik till produktionsstadiet. Forskningsverksamhet GFC:s forskningsverksamhet, fastlagd av rådet, är sådan verksamhet där GFC förfogar över expertis och särskilda (och i många fall unika) anläggningar till genomförandet av gemenskapens FoTU-politik. i gemenskapen, som bidrar Denna interna forskningsverksamhet omfattade 65 % av GFC:s programbudget för 1997. I enlighet med vad som föreskrivs i rådets avancerade material, frågor beslut behandlade GFC som 65 Exempel på resultat Alfa-immunterapi: En radioisotop som avger alfastrålning, bismut-213 har behandlats och anpas sats till en ny typ av im munterapi mot cancer. Iso topen är en biprodukt från produktionen av kärn energi och utvinns ur kärn avfall. Den sönderfaller snabbt till ett icke-radio- aktivt ämne. De första kli niska försök som genom förts med leukemipatienter vid Memorial Sloan- Kettering Cancer Center i New-York, USA visade för första gången att alfa partikelterapi kan vara genomförbar och säker. Materialstandarder och - normer: Standarder och normer är av största betydelse för industrin, i synnerhet när det gäller tillförlitlighet och kvalitet. GFC har bidragit till nya standardtest förfaranden för bedömning av mekanisk prestanda hos teknisk keramik och kompostmaterial, termomekanisk materialtrötthet, keramiska kompostmaterials skadetolerans, samt restspänning, och för förbättring av befintliga standarder. GFC samarbetar intensivt med CEN (Europeiska standardiserings organisationen), VAMAS (Versailles projekt för avancerade material och standarder) och ESIS (European Structural Integrity Society). ytkonstruktion, icke-destruktiva bedömningsmetoder för kontroll av industriella byggmaterial, referensmätningar och -material, bedömning av tillförlitlighet i byggnader och andra konstruktioner, atmosfären, marken, vatten och förorening från avfall, inrättandet av ett centrum för jordobservation (CEO), tillämpning av fjärranalysmetoder, material för ren teknik, standardisering av solcellsapparatur, övervakning av vetenskap och teknik och framtidsforskning där GFC främst analyserar, tekniktendenser åt behandlar och beslutsfattarna, reaktorsäkerhet, kärnsäkerhetskontroll, hantering av klyvbart material, säkerhet för kärnbränsle och grundforskning om aktinider, samt stöd till ITER- projektet. integrerar faktauppgifter om undersökningar om Stödåtgärder 1997. under Stöd till kommissionens verksamhet omfattade 35 % av GFC:s berörde programbudget informationsteknik, miljö och klimat, jordbruk och fiske, målinriktad socioekonomisk forskning och kärnsäkerhet och kärnsäkerhetskontrolk Uppgifternas art krävde GFC:s oberoende status och uppstod ur krav som ingår i EU-direktiv, beslut från kommissionen och rådet eller åtaganden i samband med Euratomfördraget. Stödverksamheten Stödåtgärderna genomfördes inom följande tre ämnesområden: Stöd till miljöpolitiken omfattade 43 % av stödbudgeten och innebar att GD XI (Miljö, kärnsäkerhet och civilskydd) fick vetenskapligt och tekniskt stöd i samband med genomförandet av lagstiftningen om industriella luftföroreningar, kemiska föroreningar, vattenkvalitet, risker och kärnsäkerhet. Verksamheten femte miljöhandlingsprogram. i EG: s ingår Stöd till den gemensamma jordbrukspolitiken (GD VI) omfattade 17 % av stödbudgeten och var främst inriktad på tillämpningar av fjärranalys för jordbruksstatistik, övervakning och kontroll av den gemensamma jordbrukspolitiken och genomförande av gemenskapens lagstiftning samt bedrägeribekämpning, inbegripet IDE A-projektet för elektronisk identifiering av djur. Stöd till kärnsäkerhetskontroll (Euratoms säkerhetskontroll som stöd till GD XVII, Energi, IAEA:s säkerhetskontroll som stöd till GD I-Yttre förbindelser) omfattade 28 % av stödbudgeten och berörde områden av av utvecklingsfasen för laboratorier för säkerhetskontroll på plats vid upparbetningsanläggningen i La Hague och Sellafield och provning av utrustning för säkerhetskontroll tillsammans med teknik för försegling och identifiering. inspektörer, slutförande utbildning som Konkurrensutsatt verksamhet Konkurrensutsatt verksamhet håller på att bli en fast del av GFC:s verksamhetskultur, och en betydande ökning av intäkterna från nya kontrakt har uppnåtts, jämfört med de föregående två åren. Så länge centrets opartiskhet inte hotas kan GFC utveckla konkurrensrelaterad verksamhet i syfte att utöka sina aktiviteter till nya områden och att öka och förstärka sina kompetenser. 66 Borneutroninfångnings- terapi (bncO mot elak artade hjärntumörer: BNCT är en innovativ form av strålningsterapi som för närvarande för första gången testas vid GFC: s högflödesreaktor i Petten (Nederländerna). Den nya behandlingen befinner sig fortfarande på stadiet för kliniska försök (5 patienter har behandlats inom ramen för kliniska försök som inledde i oktober 1997). Försöken utgör också ett första exempel på multinationell klinisk tillämpning i Europa: patienter från ett land behandlas i ett annat land av läkare från ett tredje land. Miliöprovtagning: GFC bidrar aktivt till EU. s politik i fråga om att främja Internationella atomenergiorganets (IAEA) verksamhet inom kärnsäkerhetskontroll i egenskap av medlem i organets nät för laboratorier som utför analyser av miljöprover. GFC tillhandahåller också liknande stöd till kommissionens direktorat för Euratoms säkerhetskontroll (ESD) inom området för högpresterande spåranalys. I samband med gemenskapens FoTU-ramprogram har GFC deltagit i åtgärder med kostnadsdelning som finansierats av andra gemenskapsforskningsprogram och parter från medlemsstaterna, till ett sammanlagt kontraktvärde på 15,5 miljoner ecu. Samtidigt har GFC i samband med ansökningsomgångar ingått kontrakt för motsvarande 18,5 miljoner ecu från programmet för konkurrensutsatt vetenskaplig och teknisk stödverksamhet som beskrivs i nästa avsnitt. Utanför ramprogrammen har GFC slutit nya kontrakt med tredje man (främst forskningstjänster som utförs åt industriföretag) för sammanlagt 11,1 miljoner ecu. Centret deltog i en rad olika gemenskapsaktiviteter som varit föremål för ansökningsomgångar, bland annat inom ramen för Phare, Tacis och samarbetet med utvecklingsländerna. Den sammanlagda kontraktsumman för sådan verksamhet var 6,1 miljoner ecu. Högflödesreaktorn (HFR): tilläggsprogram HFR drivs av GFC i Petten (avtal mellan Euratom och Nederländerna av den 25 juli 1961 och rådets beslut av den 27 juni 1996 om ett extra forskningsprogram för åren 1996-1999). Utöver den traditionella verksamheten till förmån för kärnforskning och kärnkraftsindustri ägnar GFC en stor del av sina aktiviteter åt medicinska tillämpningar som utvecklingen av borneutroninfångningsterapi (BNCT) och framställningen av medicinska radioisotoper för den europeiska farmaceutiska industrin. En annan viktig framgång är uppgraderingen av ett strålrör för mätning av restspänning i material genom neutrondiffraktion. Denna teknik kan tillämpas på en rad olika komponenter i industrianläggningar, luftfartsindustrin och bilindustrin. Kommunikation, samarbete. , publikationer och konferenser GFC främjar forskningssamarbete och nätverk med parter från alla EU:s medlemsstaterna och den övriga världen. GFC medverkar i samarbetsavtal med och privatföretag. För närvarande har centret över 1 000 partner, varav 875 i EU. forskningsorganisationer, universitet Under 1997 publicerade GFC sammanlagt 1 333 dokument, som varje år förs upp i publikationsbulletinen. I det senaste numret, nr. 17 av den mars 1997, ingår alla publikationer från 1996. Utöver dessa publikationer utfärdades 23 patent under 1997, vilket är en betydande ökning i jämförelse med föregående år. Varje år organiserar GFC ett antal konferenser, workshops och seminarier vid sina fem anläggningar i Europeiska gemenskapen, och genomför dessutom informationsdagar i medlemsstaterna. Det stora antalet besökare visar att forskarvärlden är mycket intresserad av GFC:s bidrag till forskning och utveckling. Centrets verksamhet var också föremål för stort mediaintresse under 1997. 67 Anläggning för säkerhetskontroll i Obninsk: GFC och Institute for Physics and Power Engineering (IPPE) i Obninsk, Ryssland, har fått i uppdrag att utveckla och inrätta ett centrum för metodik och utbildning i fråga om säkerhetskontroll i IPPE. Centret skall främst utbilda kärnkrafts- anläggningsoperatörer och de ryska myndig heternas inspektörer i syfte att bidra till utvecklingen och genomförandet av optimerade metoder för bokföring och säkerhets kontroll av klyvbart material. Projektet finan sieras genom Tacis och skall förbättra bokföringen och kontrollen av kärn- material i Ryssland. Tekniköverföring och immaterialrätt: Man har föreslagit meka nismer för att ge teknik användare över hela Europa tillgång till GFC:s anläggningar, resultat, immaterialrätt, expertis och kunskap. Mekanis merna omfattar flexibla lösningar som samarbets avtal och innovations- inriktad verksamhet. Under 1997 gjordes stora ansträngningar för att öka GFC-personalens med vetenhet om immaterial- rättsfrågor, och ett antal patentsamordnare utbildades. Ytterligare upplysningar finns i GFC:s årsrapport för 1997. Arbetsprogram for 1998 1998 kommer att vara ett viktigt år, då dels de mål som satts i början av Fjärde ramprogrammet skall uppnås, och övergången till de nya prioriteringarna i Femte ramprogrammet samtidigt skall inledas. GFC. s arbetsprogram för 1998 antogs av styrelsen i december 1997. SYSTEM OCH STRATEGIER FÖR ATT SPÅRA UPP PERSONMINOR GFC har inrättat en testbana utomhus för att fastställa standarder för sensorer för att upptäcka minor (t. ex. metalldetektorer, markpenetrerande radar och infraröda värmesensorer). Anläggningen har använts av olika tillverkare av mindetektorer och för en genomförbarhetsstudie av ett multisensorsystem för upptäckt och identifiering av personminor. De standarder som etableras kommer att tillämpas på kommande provningar liksom på minröjningsprojekt som stöds av Europeiska kommissionen i mindrabbade länder. SNABB REAKTION PÅ KONSUMENTERNAS ORO: EURO-MYNTENS SÄKERHET På området för spår av miljömässigt eller biomedicinskt betydelsefulla tungmetaller har analytisk forskning bedrivits om utsöndring av nickel från euro-mynt. Europeiska byrån för konsumentorganisationer hade tagit upp frågan om risken för att nickel som utsöndras från sådana mynt utlöser allergier då mynten hanteras av konsumenterna. GFC genomförde de nödvändiga kemiska referensmätningarna och fann att utsöndringen av nickelinnehållet från de nya euro- mynten var liknande den hos många mynt som nu är i cirkulation och avsevärt lägre än för en del av dessa. 68 Fjärde ramprogrammet för FoTU-verksamhet omfattar åtgärder som skal göra det möjligt att på konkurrensvillkor ge vetenskapligt och tekniskt stöd till genomförandet av gemenskapens politik. Dessa stödåtgärder ingår i ett delprogram som antogs av rådet den 15 december 1994 (beslut 94/918/EG). De omfattar den verksamhet som utförs åt kommissionens generaldirektorat och som sedan 1995 skall utföras av en forskningsorganisation i en medlemsstat eller av GFC (konkurrensförfarande), eftersom den opartiskhet och det oberoende som kan inte är tillhandahållas av kommissionens avdelningar nödvändiga. Åtgärderna genomförs i följande två steg: • Fördelning av finansiella medel mellan de olika generaldirektoraten och avdelningarna på årsbasis. • Förvaltning av medlen av varje generaldirektorat och avdelning. För att kunna garantera att fördelningen av medel sker på ett klart och tydligt sätt som ger möjlighet till insyn, och för att kunna tillfredsställa generaldirektoratens och avdelningarnas behov, har man valt en metod för fördelningen som innebär att den genomförs av en övergripande grupp som samlar alla berörda generaldirektorat och avdelningar. Gruppen sammankallas av kommissionens generalsekretariat som också är ordförande. Gruppen sammanträder vid behov, men minst två gånger per år. Gruppen går igenom de behov som generaldirektoraten och avdelningarna har angivit. Den analyserar ansökningarna och kontrollerar att åtgärderna överensstämmer med ramprogrammets syften, samt fastställer en årlig tilldelning inom ramen för tillgängliga budgetmedel (budgetrubrik B6-792). Vid fördelningen tar man hänsyn till möjligheten till resurser via andra program samt möjligheter till integration eller sammanförande av flera projekt. Exempel pâ resultat Inom ramen för ECCATRS-4-projektet, som syftar till att öka säkerheten genom inrättandet av ett nytt instrument för uppspårning av säkerhetsbrister i civilflyget, har ett system utvecklats och tagits i drift som möjliggör sammanslagning av de uppgifter som samlats in på nationell nivå med hjälp av systemen för obligatorisk rapportering av olyckstillbud för lufttrafikoperatörer. Under 1997 inledde projektet TREES II sitt tredje år. Projektet syftar till utveckling av en prototyp till ett system för övervakning av tropiska skogar på global nivå. De generaldirektorat vars förslag har godkänts ansvarar förvaltningen av de tilldelade medlen. De utnyttjar konkurrensen mellan olika leverantörer (GFC kan också lämna in ansökningar) för att fa det bästa resultatet i förhållande till sina behov. Medlen förvaltas enligt till Europeiska gällande regler, särskilt gemenskapernas allmänna budget. tillämpningsförordningen för Med tillgängliga anslag på sammanlagt närmare 38 miljoner ecu kunde de 16 avdelningarna under 1997 finansiera genomförandet av 99 nya eller pågående projekt (ett projekt kan omfatta flera kontrakt), för ett sammanlagt belopp på 36 miljoner ecu, vilket innebär att 95 % av anslagen utnyttjades. I fråga om betalningarna för alla de projekt som pågick under 1997 uppgick de faktiskt använda medlen till 23,7 miljoner ecu som betalades till de forskningsinstitut, universitet, organisationer och andra avtalsparter, däribland även GFC, som valts ut på konkurrensmässiga grunder. Ytterligare två tjänstegrenar deltog i de aktiviteter som omfattas av budgetposten under 1997, och tre nya lämnade in ansökningar för 1998. Totalt 20 generaldirektorat och avdelningar kommer att använda de medel (åtagandebemyndiganden och/eller betalningsbemyndiganden) som är avsatta för vetenskapliga och tekniska stödåtgärder på konkurrensbasis för 1998. 69 Beskrivning av tabellerna Tabell 1 Översiktstabell: RP 4 + RP Euratom; RP 2 + RP 3 Tabell 2 Tabell 3A Tabell 3B Tabell 4 Tabell 5A Tabell 5B Tabell 6 Tabell 7 Tabell 8 Tabell 9 Tabell 10 Tabell 11 71 72 73 Delprogram RP 4 + RP Euratom: sammanställning av projekt (kontrakt undertecknade 1997) Delprogram RP 3 - sammanställning av projekt (kontrakt undertecknade 1997) samtliga projekttyper sammanslagna 74 Delprogram RP 4 + RP Euratom - sammanställning av projekt (kontrakt undertecknade 1997) samtliga projekttyper sammanslagna Ansökningar som utvärderats av kommissionen under 1997 uppdelade på delprogram i RP 4 och RP Euratom Fördelning av gemenskapsbidrag (i miljoner ecu) och deltaganden (antal) per deltagartyp: Delprogram i RP 4 och RP Euratom, verksamheter med delat kostnadsansvar: nya projekt, kontrakt undertecknade 1997 75 76 80 Andel (%) av gemenskapsbidrag och deltaganden per deltagartyp: Delprogram i RP 4 och RP Euratom, verksamheter med delat kostnadsansvar: nya projekt, kontrakt undertecknade 1997 81 Mål-1-regioners tillgång till europeisk forskning: Delprogram i RP 4 och RP Euratom, verksamheter med delat kostnadsansvar: nya projekt, kontrakt undertecknade 1997 Samarbetsförbindelser inom och mellan länder, internationella organisationer undantagna: Delprogram i RP 4 och RP Euratom, verksamheter med delat kostnadsansvar: nya projekt, kontrakt undertecknade 1997 Tidplan 1998 för ansökningsomgångar och urvalsförfarande: Budget - Delprogram i RP 4 + RP Euratom Finansiering av Fjärde ramprogrammet (EG) och Euratomramprogrammet (miljoner ecu) (inklusive besluten om utvidgning och om kompletterande finansiering) Utveckling av åtaganden för gemenskapens forskning. Perioden 1984 - 1998 (miljoner ecu, löpande priser) Utveckling av åtaganden för gemenskapens forskning. Perioden 1984 - 1998 (miljoner ecu, 1992 års priser) 82 83 84 88 89 90 70 Tabellerna 1-8, som sammanställts av delprogrammen, ger en kvantitativ sammanfattning av gemenskapens FoTU-verksamhet under 1997 (antal projekt, typ av projekt, deltagande, stödnivå osv. ). Siffrorna avser alla indirekta åtgärder i Tredje och Fjärde ramprogrammet för alla projekt tillsammans. Endast de faktiskt genomförda betalningarna har fastställts utifrån budgetuppgifterna (Sincom), och inte utifrån de undertecknade kontrakten. Uppgifterna tar hänsyn till medlemsstaternas deltagande och medverkan från länder som slutit särskilda avtal med Europeiska unionen (Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, Israel). Tabellerna 1 och 2 omfattar alla åtgärder med kostnadsdelning, egna åtgärder, samordnade åtgärder och förberedande och kompletterande åtgärder samt stödåtgärder. Tabellerna 3A och 3B visar antalet undertecknade kontrakt och gemenskapsstödet sedan början av Tredje (3A) resp. Fjärde (3B) ramprogrammet. Dessutom anges antalet pågående projekt och betalningarna, som liksom i tabell 1 har fastställts utifrån budgetuppgifterna (Sincom) , och inte utifrån de undertecknade kontrakten. Tabellerna 5A-7 berör endast åtgärder med kostnadsdelning. Tabellerna 5A och 5B visar belopp (5A) och procentandel (5B). Tabell 6 visar i vilken mån Mål-1-områdena har tillgång till forskningsverksamheten, anger antal projekt och det gemenskapsstöd till vilka Mål-1-regionerna har tillgång, samt antalet deltaganden som berör dessa regioner. Tabell 7 visar samarbetet mellan länder och mellan deltagare från ett och samma land. Tabellen omfattar inte de internationella organisationerna, som står för 412 förbindelser. (För tabellerna 6 och 7 bör anmärkningarna längst ned på sidan läsas mycket noga. ) Tabellerna 4 och 8 behandlar ansökningsomgångarna under 1997 (4) och 1998 (8). Tabellerna utgår inte från databaserna utan har sammanställts utifrån så detaljerad information som möjligt, som insamlats för detta ändamål. Tabellerna 9,10 och 11 berör budgetåtaganden. Tabell 9 berör finansieringen av Fjärde ramprogrammet och tar hänsyn till utvidgningen och tilläggsbetalningarna. Tabellerna 10 och 11 visar löpande priser och 1992 års priser i enlighet med Edinburg-toppmötet som täckte perioden 1992-1999. Anm. : Av praktiska skäl kallas det särskilda jordbruks- och fiskeprogrammet (som omfattar agroindustri, livsmedelsteknologi, skogsbruk, vattenvård och landsbygdsutveckling) ibland för "jordbruk och fiske". 71 FoTU-verksamheter 1997 Tabell 1 : Oversiktstabell RP4 + RP Euratom + RP2 + RP3 Nya projekt [kontrakt undertecknade 1997 (2) (RP4 + RP Euratom)! Alla löpande projekt (3) (RP2 + RP3 + RP4 + RP Euratom) Totalt EG- bidrag (4) miljoner ecu Antal projekt Antal deltaganden Genomsnittligt antal deltaganden per projekt Genomsnittligt antal medlemsstater per projekt Genomsnittligt EG- bidrag per projekt miljoner ecu Antal löpande projekt per den 31. 12. 97 (5) Summa utbetalningar 1997 miljoner ecu Verksamheter med delat kostnadsansvar (1) Samordnade verksamheter (1) Förberedande åtgärder, kompletterande åtgärder och stödåtgärder (1) 2209,11 4072 17900 41,18 129 1631 4,40 12,64 2,87 7,79 354,32 2141 4246 1,98 1,58 TOTALT (6) 2604,61 6342 23777 3,75 2,56 0,54 0,32 0,17 0,41 8064 453 2109,67 39,34 2542 338,47 11059 2487,48 (1) "Egna åtgärder" är, allt efter art, förknippade med antingen verksamheter med delat kostnadsansvar eller samordnade verksamheter eller förberedande åtgärder, kompletterande åtgärder och stödåtgärder. (2) Kontrakt undertecknade 1997, eventuellt utökade med tilläggskontrakt undertecknade 1997: se (6). (3) Samtliga undertecknade, löpande kontrakt (med slutdatum för arbeten efter den 31. 12. 1997) för samtliga program RP4 + RP Euratom + RP2 + RP3. (4) Sammanlagd summa gemenskapsbidrag (för hela projekttiden) för varje nytt kontrakt i enlighet med kontraktsvillkoren. (5) Löpande projekt per den 31. 12. 1997 = kontrakt och tilläggskontrakt undertecknade före den 1. 1. 1998 med slutdatum för forslcningsarbeten efter den 31. 12. 1997. (6) De 1 079 tilläggskontrakt som undertecknades 1997 och som innebar en utökning av kontrakt ursprungligen undertecknade 1995 och 1996 representerar ett belopp på ytterligare 381,29 miljoner ecu. Direktåtgärder - GFC: Åtaganden på 246,00 miljoner ecu 72 FoTU-verksamheter 1997 Tabell 2: Delprogram RP4 + RP Euratom Sammanställning av projekt (kontrakt undertecknade 1997) Sammanställning av nya projekt [kontrakt undertecknade (2) 1997; RP4 + RP Euratom] Verksamheter med delat kostnadsansvar (1 ) Samordnade verksamheter O) Stödåtgärder (1) Namn på delprogram (RP4 + RP Euratom) Totalt EG- bidrag (3) miljoner ecu Antal projekt Antal deltaganden Genomsnittligt antal deltaganden per projekt Genomsnittligt antal medlems stater per projekt Genomsnittligt EG- bidrag per projekt miljoner ecu Totalt EG- bidrag miljoner ecu Genomsnittligt EG- bidrag per projekt miljoner ecu Totalt EG-bidrag miljoner ecu Totalt EG-bidrag, miljoner ecu felematik kommunikationsteknik formationsteknik idustri- och materialteknik |Standardisering - mätningar och provningar Liljö och klimat lavsforskning och marinteknik [Bioteknik •Biomedicin och hälsa •Jordbruk och fiske pcke-nukleär energi • Transporter pMâlinriktad socioekonomisk forskning Pnternationellt samarbete (4) [Spridning och utnyttjande av resultat (5) [Forskares utbildning och rörlighet gKamenergi säkerhet kontrollerad termonukleär kämfusion rOTALT FORSKNING ^G (6) 102,79 102 1,15 520,77 492,64 43,10 126,87 50,03 130,24 92,01 142,18 251,71 77,89 38,83 163,03 72,5 178,74 4,24 115,89 2604,61 734 944 182 298 92 3091 212 347 492 109 108 797 202 1193 47 171 6342 1107 25 2835 4490 828 1203 316 878 1229 1674 2097 1010 485 2695 822 1725 170 188 23777 10,85 8,33 3,86 4,76 4,55 4,04 3,43 2,84 5,80 4,82 4,26 9M 4,4» 3,38 4,071 1,45 3,62 1,10 3,75 5,00 4,00 3,59 2,6a 3,05 2,69 2,21 2 , 8* 3,40 4,82 2,83 5,18 3,68 1,60 2,50 1,28 2,66 1,09 2,56 1,011 0,381 0,71 0,52 0,24 0,43 0,54 0,42 0,43 0,4 lj 0,511 0,7M OM 0,2d 0 3 6| 0,15| 0,09 0 , 69 Mti 79,31 0,46 355,39 482,11 39,671 116,121 47,03 117,14 79,14 124,84 238^5 60,671 37,06 128,23 19,45 168,73 0,99 114,42 2209,11 1,091 0,46fl 1,368 1. 051 0,92fl 0,62fl 0,581 0,721 0,711 0,571 0,3TB 0,18fl 0,16] 0,331 0,85| 0£4 0,20 0,008 0,631 0,001 0,201 3,93 o^q 1,02 11,59 12,6d o. od 2,63^ 0,001 4,12 0,00 2,W 1,98 0,00[ 41,18| 23,29 0,691 164,751 10,531 3,231 6,80j 2,8d 12,0d ua 4,68» 13,361 14,591 1,771 30,68 53,05 8,01 1,271 1,47^ 354,321 (1) "Egna åtgärder" ir, allt efter art, förknippade med antingen verksamheter med delat kostnadsansvar eller samordnade verksamheter eller förberedande it girder, kompletterande åtgärder och stöditgirder. (2) Kontrakt undertecknade 1997, eventuellt utökade med tillaggskontrakt undertecknade 1997: se (6). (3) Sammanlagd summa gemenskapsbidrag (för hela projekttiden) for varje nytt kontrakt i enlighet med kontraktsvillkoren. (4) Sektorovergripande verksamhet inom det internationella samarbetet, dir vissa tredje länder (t. ex. i Central- och Östeuropa) har möjlighet att deha i projekt inom delprogram, motsvarar dessutom ett gemenskapsbidrag på 15,1 miljoner ecu. (5) "Egna åtgärder" (79 projekt, 49,45 miljoner ecu), som syftar till att inrita infrastruktur och nitverk till stöd for innovationsverksamhet, ingår i "Förberedande åtgärder, kompletterande åtgärder och stödåtgärder". (6) De 1 079 tilliggskontrakt som undertecknades 1997 och som innebar en utökning av kontrakt ursprungligen undertecknade 1995 och 1996 representerar ett belopp på ytterligare 381,29 miljoner ecu. 73 FoTU-verksamheter 1997 Tabell 3A: Delprogram RP3 - sammanställning av projekt (kontrakt undertecknade 1997) Samtliga proiekttyper sammanslagna Namn på delprogram RP3 Antal löpande projekt per den 31. 12. 97 (1) Sammanlagt antal projekt (2) Utbetalningar 1997 totalt, miljoner ecu Sammanlagt gemenskapsbidrag miljoner ecu (3) Informationsteknik Kommunikationsteknik Telematiksystem av allmänt intresse Industri- och materialteknik Mätningar och provningar Miljö Havsforskning och marinteknik Bioteknik Forskning för jordbruk och livsmedelsindustri, fiske Biomedicinsk forskning och hälsa Biovetenskap och bioteknik för utvecklingsländerna Icke-nukleär energi Kärnklyvningssäkerhet Kontrollerad termonukleär kärnfusion Mänskligt kapital och rörlighet Centraliserad verksamhet för spridning och utnyttjande av resultat TOTALT 9 0 0 48 21 5 5 0 133 14 39 5 0 8 150 6 443 715 123 312 1655 202 659 145 374 578 627 355 506 125 3% 3461 207 10440 45,57 17,36 5,51 55,05 6,26 14,97 6,29 14,81 36,19 13,37 11,95 10,72 1,55 7,80 36,34 1,08 1488,00 521,60 379,00 761,42 57,69 305,72 107,72 174,77 350,06 144,26 121,59 242,14 46,28 465,94 548,06 60,76 284,82 5775,01 (1) Löpande projekt per den 31. 12. 1997 = kontrakt och tilläggskontrakt undertecknade före den 1. 1. 1998 med slutdatum för forskningsarbeten efter den 31. 12. 1997. (2) Sammanlagt antal projekt sedan början av tredje ramprogrammet, inklusive redan avslutade projekt. (3) Sammanlagt gemenskapsbidrag under ramprogrammets hela löptid. OBS: Siffrorna för Thermie-programmet är inte medtagna i tabellen eftersom Thermie-programmet fram till 1994 låg utanför RP3. 74 FoTU-verksamheter 1997 Tabell 3B: Delprogram RP4 + RP Euratom - sammanställning av projekt [undertecknade kontrakt (IM Samtliga proiekttyper sammanslagna Namn på delprogram RP4 + RP Euratom Antal löpande projekt per den 31. 12. 97 (2) Sammanlagt antal projekt (3) Utbetalningar 1997 totalt, miljoner ecu Sammanlagt gemenskapsbidrag miljoner ecu (4) Telematik Kommunikationsteknik Informationsteknik Industri- och materialteknik Standardisering - mätningar och provningar Miljö och klimat Havsforskning och marinteknik Bioteknik Biomedicin och hälsa Jordbruk och fiske Icke-nukleär energi Transporter Målinriktad socioekonomisk forskning Internationellt samarbete Spridning och utnyttjande av resultat Forskares utbildning och rörlighet Konkurrensinriktat vetenskapligt och tekniskt stöd Kärnsäkerhet Kontrollerad termonukleär kärnfusion TOTALT 420 145 1109 1158 290 574 145 433 487 614 1143 218 127 846 351 2127 215 213 10615 508 154 1762 1802 402 790 224 739 663 940 1371 244 160 1756 646 3016 251 529 15957 189,7 150,02 380,71 320,33 30,91 114,61 51,03 83,69 83,11 88,28 155,07 66,82 23,28 93,18 51,70 104,18 18,96 27,66 154,41 2187,65 638,26 477,80 1400,77 1127,98 120,75 380,97 170,84 424,12 250,81 445,37 725,91 224,17 61,10 297,36 194,10 556,73 132,42 547,00 8176,45 (1) Om inte annat föreskrivs i delprogrammet, omfattar ett projekt både Iwudkontraktet och eventuella tiläggskontrakt. (2) Löpande projekt per den 31. 12. 1997 = kontrakt och tilläggskontrakt undertecknade före den 1. 1. 1998 med slutdatum för forskningsarbeten efter den 31. 12. 1997. (3) Sammanlagt antal projekt sedan början av fjärde ramprogrammet, inklusive redan avslutade projekt. (4) Sammanlagt gemenskapsbidrag under ramprogrammets hela löptid (inklusive tillåggskontrakt). 75 FoTU-vorksamhetor 1 9 97 Tabell 4: Ansökningar som utvärderats av kommissionen 1997. Uppdelat på delprogram mom RP4 + RP Euratom rMiJMiiamm^s^m^L^ Telematiktillämpningar (utom konstruktionstefciuk och stödåtgärder) Multimedia för utbildning Integrerade natbaserade tillämpningar (för sk. 'digital sites") Forskningsnätverk C381/18 (17/12/96) C381/20 (17/12/96) C84/5 (13/03/97) 0183/22(17/06/97) Steg 1:837 Steg 2: 107 Steg 1:79 Steg 2: 26 Steg 1:6 Steg 2:1 Initiativ för öppna mikroprocessorsystem; teknik for företagsprocesser, integrering i tillverkning; IT för rörlighet; elektronisk handel C84/12(15/03/97) Komponent- och subsystemteknik; forskning på läng sikt, IT med nog överföringskapacitet Programvaruteknik: ESSI Programvaruteknik; multimediesystem, forskning på lång sikt; initiativ för öppna mikroprocessorsystem; integrering i tillverkning + satellitkommunikation + informationsaccess; IT för utbildning i industrin Komponent- och subsystemteknik; multiinediesystein; forskning på lång sikt; IT med hög överföringskapacitet Kompletterande åtgärder och diverse uppgifter (öppen ansctamgsoœgang). däribland åtgärder för små och medelstora företag Temainriktade nätverk Kompletterande åtgärder Intelligenta tillverkningssystem (IMS) Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag (1) lnkhmv» ev«ntuaH ratarvlifta. (2) Streck (-) i ratan - ej tilltmpJigt C183/06 (17/06/97) C280/09 (16/09/97) C357/07 (15/12/94) C381/19 (17/12/96) C357/03 (15/12/94) C357/03 (15/12/94) C117/15(15/04/97) 0357/03(15/12/94) 7a 300 157 526 698 306 605 271 1140 156 90 1 840 805 106 76 26 6 1 193 297 144 516 654 297 598 252 1081 156 90 1 729 -(2) 47 24 89 31 117 93 190 74 400 86 67 1 436 92 100 46 27 22 23 14 32 29 37 55 74 100 60 22,1 50,8 8,6 79,7 124,4 52,0 25,2 92,4 7. 8 81. 2 4,5 702,5 54,0 2,2 4. 4 74,6 FoTU-verkaamheter 1 9 97 Tabell 4 (forts. ): Ansökningar som utvärderats »v kommissionen 1997. Uppdelat på delprogram inom RP4 + RP Euratom Mätmetoder för europeiska kvautetsprodukter, inklusive industristandarder C171/24 (15/06/96) 129 104 Mätmetoder för europeiska kvalitetsprodukter, inklusive industristandarder Forskning om standarder och tekniskt stöd ull handeln; mätningar som det finns behov av i samhället Temainriktade nätverk (öppen ansökningsomgång) Kompletterande åtgärder (öppen ansökningsomgång) Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag (öppen ansökningsomgång) C171/23 (15/06/96) C381/24 (17/12/96) C357/06 (15/12/94) C148/06 (15/06/95) C357/06 (15/12/94) 40 31 56 100 22 39 31 56 86 12 22 17 36 39 Forskning om naturlig miljö, miljökvalitet och global förändring; miljöteknik; rymdteknik tillämpad på miljöövervakning och miljöforskning (utom område 3. 3 CEO); miljöförändringens mänskliga dimension C271/18 (17/09/96) 1182 1177 291 ENRICH (European Network for Research in Global Change) på miljö- och klimatområdet samt inom havsforskning och marinteknik • första ansökningsomgången Högre utbildningskurser Rymdteknik tillämpad på miljöövervakning och miljöforskning (område 3. 3 CEO) Rymdteknik tillämpad på miljöövervakning och miljöforskning (område 3. 2) C306/09 (15/10/96) C381/21 (17/12/96) C183/10 (17/06/97) Cl 83/11(17/06797) Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag (öppen ansökningsomgång): förundersökningsbidrag C381/21 (17/12/96) Fofskningssamarbete Stödinitiativ C271/18 (17/09/96) C075/05 (15/03/96) Strategisk havsforskning om kustområden och kontinentalsockeln; struktur och dynamik hos kontinentalsockelns ekosystem (område B 1. 2) Cl 10/10 (16/04/96) Högre utbildningskurser C381/26 (17/12/96) Havsforskning (endast område A1. 1); strategisk havsforskning (utomciiridenaB 1 2 och B 2 1); marinteknik (endast område C 2) C183/15 (17/06796) Stödinitiativ (endast område D. 3) Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora foretag (öppen ansökningsomgång; (1) bktanvc eventtttB re»«vfc*t». Cl 83/16 (17/06797) C357/19 (11/06/97) 77 20 13 25 7 44 9 61 40 97 23 107 9 12 32 62 40 100 23 111 9 11 26 12 37 3 14 30,4 7,7 8. 5 2. 6 2. 9 3. 1 203,0 2. 0 0. 9 18. 7 13. 6 1. 8 3. 5 53 6. 5 0. 2 12. 5 0,9 OJ 55 56 55 64 45 25 33 33 26 30 41 100 73 19 25 22 67 43 FoTU-verksamheter 1 9 97 Tabell 4 (forts. ): Ansökningar som utvärderats av kommissionen 1997. Upppdelat på delprogram inom RP 4 + RP Euratom Cellproduktion; analys av arvsmassa; växters bioteknik; immunologi och generisk vaccinologi, strukturbiologi; prenormativ forskning; biologisk mångfald och samhällsacceptans; infrastrukturer, ELSA C171/27 (15/06/96) Utbildningsstipendier (öppen ansökningsomgång) Utbildningsstipendier för högre praktiska utbildningskurser (öppen ansökningsomgång) Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag (öppen ansökningsomgång) Cancerforskning; forskning om hjärt- och kärlsjukdomar, forskning om kroniska sjukdomar, åldrande och åldersrelaterade sjukdomar, forskning om yrkes- och miljömedicin; sällsynta sjukdomar, forskning om folkhälsan, inklusive hälso- och sjukvårdsorganisation; forskning om biomedicinsk etik; tvärvetenskaplig verksamhet: etiska, juridiska och samhälleliga aspekter, tvärvetenskaplig verksamhet: demonstration Gemensam ansökningsomgång för överförbar spongiform encefalopati (galna ko-sjukan) Utbildningsstipendier ur Marie Curie-fonden Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag C171/28 (15/06/96) C381/25 (17/12/96) C240/09 (15/09/95) C271/08 (17/09/96) C134/07 (29/04/97) Cl 2/06 (17/01/95) Cl 2/06 (17/01/95) Storskalighet och omvamilingsmetoder, generiska vetenskaper och avancerad teknik för näringsriktiga livsmedel C171/14 (15/06796) Integrerade produktions- och bearbetningskedjor, jordbruk, skogsbruk och landsbygdens utveckling; samordningsaktiviteter C381/19 (15/12/96) överförbar spongiform encefalopati (garna ko-sjukan) Stipendier för rörlighet och utbildning (öppen ansökningsomgång) Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag (öppen ansökningsomgång) JOULE öppen ansökningsomgång THERMIE typ A demonstrationsprojekt THERMIE typ B: kompletterande åtgärder (öppen ansökningsomgång) THERMIE typ B: åtgärder för små och medelstora företag (1) Inklusive eventuell reserviista. C381/17 (17/12/96) C357/10(15/12/94) C357/19 (15/12/94) C271/13 (17/09/96) C18/05 (17/01/97) C357/11(15/12/94) C271/13 (17/09/96) C357/11(15/12/94) C357/11(15/12/94) 78 391 213 3 55 1002 39 110 98 264 631 24 272 227 250 353 2 289 403 57 391 213 3 55 988 39 110 95 252 627 18 272 218 241 324 2 286 401 56 107 125 1 36 195 13 36 42 76 143 8 99 109 107 124 1 175 266 27 59 33 65 20 33 33 44 30 23 44 36 50 44 38 50 61 66 48 126,9 9,0 0,05 1. 4 91,4 13,0 2,8 5,6 59. 2 1033 8,8 83 17,9 97,0 98. 0 0. 4 162,0 273 1. 1 FoTU-verk«amh«ter 1 9 97 Tabefl 4 (forts. ): Ansökningar som utvärderats »v kommissionen 1997. Upppdeiat pa delprogram inom RP 4 + RP Euratom Strategisk forskning Jamvagstransporter htegrerade transporter Frygtranspotter Stadstransporter Sjotranspoiter Landsvagstransporter Kompletterande atgarder COPERNICUS Utbildning (Japan- och Koreastipendier) Utvecklingslander Europeiska tjanster och natverk (*) Natverk av centrer for mnovadonsorerforing (**) Prqjekt for teknikvalidering och tefaiikdverfdnng Tillgang till storskaliga anlaggrungar (samordnade atgarder) Fonkningsnatverk Kompletterande atgarder Utbildningsstipendier ur Marie Curie-fonden 0381/10(17/12/96) C306/10(15/10/96) 0117/14(15/04/97) C38/08 (15/0295) 0117/13(15/04/97) 0337/24(15/12/95) C12/Ö8 (17/01/95) 0271/09(17/09/96) 0271/10(17/09/96) 0271/17(17/09/96) 0381/16(17/12/96) 0271/12(17/09/96) 084/07(15/03/97) 012/03(17/01/95) C38710(15/02/95) Rättelse 012/03(17/01/95) 038/10(15/02/95) Rättelse 28 14 29 32 43 70 51 17 308 1298 101 1020 82 52 314 11 1071 166 2192 2124 16 24 13 24 31 41 65 51 16 301 1248 98 790 80 52 302 10 1067 161 2050 1979 16 11 7 10 11 10 29 11 2 74 304 79 236 16 52 92 10 147 68 553 511 11 46 54 42 35 24 45 22 13 25 24 81 30 20 100 30 100 14 42 27 26 69 8,0 4,3 6,1 8,0 7,4 15,8 5,2 2,5 33,7 69,0 4,9 11. 7 4,9 23,7 35,0 2,0 8U 3. 8 48,9 44. 6 1. 6 50 50 26 52 3. 0 (*) Två sist» am^kningylmun' B*'k^ *>* m*fiimingpnmgpmgen Har i wg uppgiften» det senaste av de«a datum riv» 13 9 1996 (*•). Ansökningsomgången offentliggjonles i januan 1995 ffr två år (refercraro 95/012, sid 9, offentliggörande den 17 1 1995), den har ansökningsomgången avser förlängningen med två Ir förde 52 centrer som valdes ut 1995 (1) Inklusive eventuell reservlista. 79 FoTU-verksamheter 1997 Tablet! 5A: Fördelning av gemenskapsbidrag (i miljoner ecu) och deltaganden (antal) per deltagartvp: Delprogram RP4 + RP Euratom Verksamheter med delat kostnadsansvar (VDK) (1) - nya projekt [kontrakt undertecknade (2) 1997] Typ av deitagarc Storföretag Småföretag (3) Europeiska unionen Forsknings-institutJoner (4) Hdgre utbUdn. inst. 6vriga(5) Intorg. («) Under utanfor EU TOOK Namn pi ddprogram (RP4 + Euratom) j EG-Mdrag Aatri EG-Mdng •attJMMr aca Antal dettagandeo EC-bldrag nriajOawr ccn Antal EC bldrag Antal EC-bldrag mityoocrcc* Antal dtttacaadta 1 | EG-Mdrag Antal EG-Mdrag Antal drHigaatcn EG-Mdrag •gjeacraca Antal Telematik Kornmunikauonstekriik Informarionsteknik Industri- och materialteknik | [ Standardisering • matningar och provningar KC1J6 och ktimat Havsforskning och marinteknik Bioteknik Biomcdicin och halsa Jordbruk och fiske Icke-nukleir encrgi Transporter Milinriktad sociockonomisk forskning Intemationclh samarbctc Spridntng och urrryttjande avresuhat Forskarcs utbfldning och rdrfighet KarncncrgisSkerhct Kontrouerad termonukkar karnfusion 10,82 - 167,46 154,16 5,78 1,83 1,50 5,05 2,16 5,25 83,75 12*5 0,00 0,93 1. 71 3,91 0,13 ¥7 99 - 570 944 100 15 8 46 23 61 281 170 0 26 30 30 4 A 20,27 - 69,10 106,03 9,84 8,49 6,98 10,15 6,41 1W1 6948 1838 043 2,64 6,16 244 0,29 2*J_ 212 - 368 1. 769 227 78 52 130 107 328 521 242 7 59 205 22 7 4 7,71 - 48,03 88,62 14^0 47,37 1347 37,88 20,22 44,44 26,96 11,25 8,40 20^2 1*7 43,11 0,48 37. 28 72 - 176 674 274 372 74 182 160 272 202 115 91 307 52 367 16 96 18,89 - 47,94 11540 8,73 51,65 22*2 58,10 44,00 58,06 27,94 10,80 2448 3544 2^0 113,19 0,09 0,32 200 216 748 111 37s|. 251 318 314 176 137 281 483 61 994 3 9 17,69 - 1447 10,09 0,87 1,07 0,26 142 3,91 2,73 21,96 5,09 1,64 1,11 7,08 —H 0. 27 0. 00 7. 23 TOTALT FORSKNING 45946 2411,00 352,40 4338 471. 91 3502 640^46 4776 96*9 (1) TiB sin natur år vissa åtgärder förknippade med VDK. (2) Kontralct undertecknade 1997 och evtmtue» utökade med t a ^^ (3) Företag med ftne in 500 «nstakta dar l k^ en tredjedd tv ka^ (4) Forskningsinstitutioner med privat, offentligt dte blandat ågande,dtai>landGFC (5) GIE, CEIE, icke viratdrivande organisationer etc. (6) Internationella oieganisationer SO 2 41 1 112| 761 25 18 12 5| H 19 123 91 27 76 3 0 31 924 0,82 - 043 0,19 0,11 043 0,00 2*0 0,72 0,17 0,00 041 0,14 ojr 0,09 2,73 0,00 634*1 73,12 14 - 1 1 1 8 0 9 4 1 0 7 1 6 5 24 0 2 84 3,12 - 7,96 742 0,14 5. 18 1*0 1,84 1,72 1,99 8,16 1*8 1,77 84 127 29 87 19 33 29 37 79 76 28 67,22 1110 044 2*8 0,00 0^60 14 47 0 5 7941 0,46 35549 482,11 39,67 116,12 47,03 117,14 79,14 124*4 23845 60,67 37,06 128J3 19,45 168,73 0*9 114,42 895 7 1527 4339 767 953 257 663 669 1032 1382 838 442 2018 443 1487 30 151 11442 1858 22t»,ll 179M FoTU-verksamhetef 1997 Tablell 5B: Andel (% i av gemenskapsbidrag och antal deltaganden per deltagartvp: Delprogram RP4 + RP Euratom Verksamheter med delat kostnadsansvar (VDK) (1) - nya projekt [kontrakt undertecknade (2) 1997] T yp av dettagare Storföretag Småföretag (3) Europebka unionen Forsknings- institutioner (4) Hdgre •tbiMn. inst 6vriga<5) Intorg. (6) Under utanfor EU Totalt Naran pi d d p r o g r am ( RP + Euratom) Telematik Kommunikationstekruk Inforrnarkmsteknik Industri- och materialteknik Standardiscring - matningar och provningar MBj6 och khmat Havsforskning och marinteknik jBioteknik Biomedkin och halsa Jordbruk och fiske Icke-nuklear encrgi Transporter Mihnriktad sock>ekonotnisk fonkmng ultemationelh samarbete Sprkmmg och utnytrjande av resultat Forskares urMdning och rorfcghet KJrricriergtsSkcThet KontroMerad termonukkar karnfusion T O T A LT F O R S K N I NG Andel EG bidrag r i r t iti af a Andd EG-Mdrag DeHaganden Andd EC-bldrag D d * g n n d» Andd EG-Mdrag Ddtagaaden Andd EG-Mdrag DeMagandea Andd EG-Mdrag Ddtagaaden Andd EG-Mdrag DaMagandan Andd EG-Mdrag Ddtagandan 13,64 - 47,12 31*8 1447 148 3,19 441 2. 73 441 35,14 21,19 0,00 0,73 SV9 242 13. 13 1*8 20*1 11,06 - 3743 21,76 13,04 147 3,11 6*4 3,44 5*1 2043 20,29 0,00 1,29 6,77 2,02 1343 2. 65 13,47 25,55 - 19,44 21*9 24,80 741 14,84 8,66 8,10 9,78 29,19 3040 1,43 2,06 31,67 140 29,29 2k46 15*6 23,69 - 24,10 40,77 29,60 8,18 2 03 19,61 15*9 31,78 37,70 28*8 148 2. 92 46,28 1,«J 2343^ 2,65^ 24,241 9,72 - 13,51 1848 35,80 40,79 28,85 3244 2545 3549 1141 1845 22,67 16,00 9,61 2545 48,48 32. 58 2147 8,04 - 1143 1543 35,72 39,03 28,79 27,45 23*2 2646 14,62 13. 72 2049 15,21 11,74 24,68 5343 6348 lt£ 23,82 - 13,49 23*6 22,01 44,48 48. 73 49,60 55,60 4641 11,72 17J1 6642 27,72 1141 67,09 9,09 04> 29,00 2245 14,15 1744 14,47 3945 38,52 37,86 4743 30,43 12,74 1645 6347 23*3 13,77 66*5 10,00 5*6 26,69 2240 - 4,10 2,09 2. 19 0*2 045 1. 13 4*4 2. 19 941 8. 40 4. 43 0*7 36. 40 0. 16 0,00 642 *& 2746 - 743 1,75 346 1*9 1*5 1*1 4. 19 1*4 8*0 10*6 7,69 144 17,16 040 0,00 2043 5. 16 1,03 - 0,09 0,04 048 0. 46 0,00 249 0*1 0. 14 0,00 041 048 041 0,46 1,62 0,00 55*6 341 146 - 0,07 0,02 0,13 0,84 0,00 146 0,60 0,10 0,00 0*4 043 040 1,13 1,61 0. 00 142 0. 47 3*4 - 244 146 045 4,46 3*3 147 2,17 149 3,42 346 4,78 6. 03 - 540 2*3 3. 78 9. 13 749 4*8 443 349 5. 72 9. 07 643 52,42 55,00 1. 73 1. 77 0,00 2£ 5,18 346 3,16 0,00 341. 1048 100. 00 - 100,00 100. 00 100. 00 100. 00 100,00 100. 00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100. 00 100. 00 100. 00 100,00 100,00 100. 00 100 - 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (1) Till sin natur år vissa åtgärder förknippade med VDK. 111 111 ulil ni (IJlL. uUilituitJ ILLIJLIIIL | n ~ i i il I inanjjiliinliatl innliHi rbnaili 1997 - kontrakt undertecknade 1995 och 1996 som utökat» med )Éag4itiii*iitl urtdertectaia<fc 1997hirtomwlr«gmhar (3) Företag med fanv in 500 anstdkfa dar liogst m tiedjedd av k a^ (4) ForskningSDistitutioner med privat, offenÄgt dier blandat aeande, dårAland GFC (5) GIE, GEIE, icke vinstdrivinde organisationer etc. (6) IntemanoneDa onjarasationer. 81 FoTU-verksamheter 1997 Tabell 6: Mål 1-regioners tillgång till europeisk forskning Delprogram RP4 + RP Euratom Verksamheter med delat kostnadsansvar (VDK) (1) - nya projekt [kontrakt undertecknade (2) 1997] Namn på delprogram (RP4 + RP Euratom) Antal projekt (3) Antal deltaganden (4) Summa gemenskapsbidrag till projekt (miljoner ecu) (5) Totalt Mall Totalt Mall Telematik Kommunikationsteknik Informationsteknik Industri- och materialteknik Standardisering - mätningar och provningar Miljö och klimat Havsforskning och marinteknik Bioteknik Biomedicin och hälsa Jordbruk och fiske (GD VI och XH) Icke-nukleär energi Transporter Målinriktad socioekonomisk forskning Internationellt samarbete Spridning och utnyttjande av resultat Forskares utbildning och rörlighet Kärnenergisäkerhet Kontrollerad termonukleär kärnfusion TOTALT FORDELAT TOTALT FORSKNING (165) 73 1 262 801 136 165 43 128 128 214 329 85 65 351 107 1047 3 134 4. 022 4. 072 35 - 115 319 48 75 27 57 40 (56) 121 51 46 88 49 170 1 4 1302 (824) 895 7 1527 4339 767 953 257 663 669 1032 1382 838 442 2018 443 1487 30 151 17. 685 17. 900 122 - 178 588 70 113 53 66 46 (83) 175 96 75 284 79 203 1 6 2238 (101,79) Totalt 79,31 0,46 355,39 482,11 39,67 116,12 47,03 117,14 79,14 124,84 238,35 60,67 37,06 128,23 19,45 168,73 0,99 114,42 2185,60 2. 209,11 Mall 41,01. 182,68 283,21 20,04 55,84 33,88 61,43 28,88 (44,71) 90,87 36,75 27,39 33,96 7,50 77,54 0,20 0,13 1026,02 (1) Till sin natur ftr vissa åtgärder förknippade med VDK. (2) Kontrakt undertecknade 1997 och eventuellt utökade med tiUåggskontrakt undertecknade 1997 - kontrakt undertecknade 1995 och 1996 som utökat* med tillåggskontrakt undertecknade 1997 är inte medtagna har. (3) Av det totala antalet projekt anges i kolumnen "Mål 1 " antalet projekt med minst en deltagare hemmahörande i en mål 1 -region. (4) Av det totala antalet deltagande anges i kolumnen "Mål 1 " antalet deltaganden med minst en deltagare hemmahörande i en mål 1 -region. (5) Av det totala antalet projekt anges i kolumnen "Mål 1 " storleken på EG-bidrag till projekt med minst en deltagare hemmahörande i en mål 1-region. 82 FoTU-verksamheter 1997 Belgian D n r ak TyaUaad Gtakhad Tabell 7: Samarbetsforbindelser (3) inom och mellan länder, internationella organisationer undantagna (4): Delprogram RP4 + RP Euratom Verksamheter med delat kostnadsansvar (VPK) fl) - nya projekt (kontrakt undertecknade 1997 (2)] Fraakdcc Uand ItatMn LuxMnbvxg Nadcr4aBdam> Oatcoflw Poctnaal Finland SvcQga FOrandt TOTALT EUR 15 l » r a l« law band Notg* land S A w* Ovriaavaddaa TOTALT Bdgien Danmark Tyskiand Greldand Sparnen Frankrike Irland Italien Luxemburg Nedolandema Osterrike Portugal Finland Sverige Fdrenade kungariket 313 150 764 171 330 839 96 439 35 483 123 141 184 269 871 150 186 517 116 219 366 71 307 14 272 106 85 155 252 616 764 517 1. 837 520 1. 087 2. 504 241 1769 49 1376 506 349 574 938 171 116 520 220 324 489 61 508 15 240 96 165 140 139 *— 330 219 839 366 1. 08" 2. 504 324 T)l 98" 130 1 105 13 446 143 43" 214 480 489 987 1543 224 1. 644 39 998 219 351 yr> 670 96 71 241 61 130 224 45 168 4 120 54 62 47 114 439 307 1. 769 508 1. 105 1. 644 168 927 24 643 238 336 274 517 2. 958 676 1. -T9 2. 603 430 1. 766 35 14 49 15 13 39 4 24 4 9 14 9 7 17 34 483 272 1. 376 240 446 998 120 643 9 606 183 176 276 414 1. 448 123 106 506 96 143 219 54 238 14 183 137 70 90 128 311 141 85 349 165 437 351 62 336 9 176 70 211 105 124 535 184 155 574 140 214 307 47 274 7 276 90 105 244 281 269 252 938 139 480 670 114 517 17 414 128 124 281 404 871 616 2. 958 676 1. 479 2. 603 430 1. 766 34 1. 448 311 535 581 1. 155 &2M 3432 15989 3JS* t * 95 13. 783 1J67 1M«5 287 7. 69* 2418 3. 156 3. 47* 5. 9K 581 1. 155 2. 132 17. 595 5 3 5 2 3 3 0 5 0 1 2 1 1 3 5 10 15 26 13 20 17 8 10 1 28 10 16 11 31 34 105 177 418 122 149 275 66 173 23 212 45 79 145 216 583 25 15 86 18 26 83 10 52 0 38 6 10 3 14 67 66 54 332 49 75 237 22 150 8 120 62 42 43 81 266 269 113 652 226 206 615 67 427 7 295 98 131 164 175 786 T a t a k E U R lS 5. 2«t 3. 432 1 5 J» 3 JM 8L*9S 13. 7*3 1. 867 10. 665 287 7-69* M il 3. 156 3479 53*2 17. 595 5 M 7t 39 25t 2. 788 453 tjtn 4. 231 Liechtenstein Island Norge Israel Schweiz Ovriga vadden 5 10 105 25 66 269 3 15 177 15 54 113 5 26 418 86 332 652 2 13 122 18 49 226 3 20 149 26 75 206 3 17 275 83 237 615 0 8 66 10 22 67 5 10 173 52 150 427 0 1 23 0 8 7 1 28 212 38 120 295 2 10 45 6 62 98 1 16 79 10 42 131 1 11 145 3 43 164 3 31 216 14 81 175 5 34 583 67 266 786 39 25t 2. 7*8 453 l-6«7 4. 231 0 0 1 0 0 1 0 16 23 0 4 3 1 23 193 4 23 56 0 0 4 22 9 31 0 4 23 9 33 33 1 3 56 31 33 3. 015 T O T A LT 5. 688 3. 8*9 17. 5M 4 JH 8-574 15J13 2. *4* 11. 482 32* 8. 3 84 2441 3. 435 3. 846 £422 19J36 41 296 3. MS 519 1. 7t9 7J7* 65J46 j m in (1) Till an latur ar n an -tam K a M a' IMoappaäe aaal VDK C)K(»<i#tiaiitatrdm»tel9P7rm^T^^ii^T-^im»awiii*i*laii<iiliii>aaail1— f~ O) Bi tiartnaTM-arfH- ~«-****im~ r - i i — n a» i. im»aiiiiii - • -" tt_ ~ * " -~ OL ull I l i l h l i ai •••—Wll* ~' „ tu •. • (4) OFC (K (5) laida- taMkna JA odi JBJ b t l ln tiD raa«fam mm é*r caare BBB • « » « ,« 411 iama*elifortt»a«too-med k i w n » ^^ 1 *-! "- i nr ' II V7 i-1 _! - 3 ' „ i. anA——I—I. *»•>•» aiaaat r» 11 »niÉliliiit lliiitvåoltolfcda-fataaatHalBaar. aiatajar »aråi haaa (aMhali» ar t» aj|lajiitHataaa-. »atajlii«wDaaaa* nilpmoAwaaajiiaaaillilaii i PiiiaiU ' "t ~ " ' * — ~— • -• • -T~-* *,m. -~é. , • i < i * « n » nt * - • • ' - • • • •• «--••—- ——. : - , ]• • •*. —»- * •om. , -. , , » , • • ,• i ^. « J M * — a i a i f c M i t it i l" - w*rim+mmm>***^'***™*ri*^Mi^^^"t'"'*Ml+äi,m** ~ ," - — '^ — " —" * - * -' ' "' • • - i " r a i. T - « a i i , É — 1 W T A I. T -. - T. ^. n »•< * -« » — » wi B3 5-Ctt 3J*9 173*8 4 J 1* 9574 15. 113 1*49 11. 482 32* 8J84 2441 1435 3 J 4* 6AU 19J36 41 296 1M* 519 1. 719 7J71 Tabell 8 : Tidplan 1998 for ansökningsomgångar och urvalsförfarande. Budget Delprogram RP4 + RP Euratom Stench *cfe2^^«re*Mi>9r aft^Wo^edj>mw^iie»ir<*»|y | * &odtr*Ju»f€rfaMMt* F«»t*at»dda - <jwrfe*> fnHnfWTirtiHtu_*r TiltiallirHliriipiniigwr V &HgF&NJ. fM&?^^ vW ? -^ Fdrsta ansdkmngsomg&ngcn inom foljande omriden: komponent- och subsystemteknik (TCS), databehandling och nil med hdg kapacitet (HPCN), integrering inom tillverkning (IiM) Temainriktade n&tverk (omg&ng 9 - forberedande undersokningssteg och gcnomforandesteg) Algarder for teknisk stimulans for sma och medelstora foretag (omging 10 - forskningssamverkan) Algarder for teknisk stimulans for sma och medelstora foretag (omging 11 - forskningssamverkan) Kompletterande atgarder Staa»Vp<^. a«%i»*a^^ Ansokningsomgang lor forskning med anknytning till standarder och tckniskt stod till handeln; mitningar av behov for samhallet V - • -, ^^^S^^S/^^m Sjane riktade ansokmngsomgangen (CEN, ETSI, CENELEQ for stod at EU:s politiska riktlinjer Oppen ans&knmgsoingang for projekt inom temainriktade nltverk Kompletterandc och forberedande atgarder samt stodatgarder Atgarder for teknisk stimulans for sma och medelstora foretag (fonimrngssamv-erkan) 30/08/98 Juli-september September-oktober September 32,4 31/12/97 Februari April 31/12/97 Januari Februari 30/04/98 20/05/98 Maj 1998 Juni 1998 27/11/97 Januari-februari MaHuni 27/11/97 Januari-februari Maj-juni 17/12/97 Januan-februari MaHuni 23A01/M Januari-lebnjan Maj-juni Juni April September 1998 Juli Juli Juli Juli 30X17/96 11/12/97 8/04/96 September Oktober-november November Januari April-maj _ _m. _. _ September-oktober Juni Oktober 12,0 32,0 70,0 30. 0 13,5 5,0 3,0 1. 7 7. 3 17/3/98 C 82 15/12/94 C 357 15/12/94 C 357 15/12/94 C 357 15/12/94 C 3 57 17/08/1997 C 183 17/08/1997 C 1 83 15/12/94 C 357 15/06/95 C 148 15/12/94 C 357 84 FoTU-verksamheter 1998 Tabell 8 : Tidplan 1998 for ansökningsomgångar och urvalsförfarande. Budget Delprogram RP4 + RP Euratom PNRICH (European Network for Research in Global Change - Europeiska nätverket för forskning in den globala förändringen) inom områdena miljö, klimat, havsforskning och marinteknik Vattenanvändning och vattenhushålmrng inom de ämnesområden som ingår i programmen "Industri' och materialteknik" och "Miljö och klimat" Högre utbildningskurser Utbildningsstipendier gAtgårder för teknisk stimulans för små och medelstora företag (forskningssamverkan) Stödinitiativ Utbildningsstipendier Cellproduktion; analys av arvsmassa; växters bioteknik; cellkommunikation inom neurovetenskapen; immunologi och generisk vaccinologi; strukturbiologi; prenormativ forskning; biologisk mångfald och samhällsacccptanr, infrastrukturer, ELSA Gemensam ansökningsomgång för överförbara former av spongiform encefalopati (galna sjukan) ko Gemensam ansökningsomgång för övcrforbara former av spongiform encefalopati (galna ko sjukan) Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag (fonkningssanrv erkan) UtbUdningsstipendier ur Marie Curie-fonden Åtgärder för teknisk stimulans för små och medelstora företag (forskningssamverkan) 16/12/97 Februari-juni Juli-september 2/02/98 Mars-juni Juli-oktober September 16/03/98 Mars-juN Augusti-november December 20/03/98 Augusti 1998 April-september Juni-november Juni-november Februari Juni Juli 12/08/98 20/08/98 Jum-juii September-oktober Dtcttnbtr September Oktober-november Dscombw 15/10/97 Novefnber-fnais Maj-september 30/07/97 Juli februari April 15/07/97 JuK Mars-april MM juni Januari Januari Maj-juni S6p6wnbar 31/12A77 April Maj Maj Juni-juli htoMOffibor^tocwnbaK 1. 8 0,8 3,8 2,6 0. 9 0. 2 137. 9 6. 6 12,0 2. 1 5,5 16/9/97 C 280 31/10/97 C329 31/10/97 C 381 15/12/95 C 337 31/10/97 C 271 17/06/97 C 183 17/12/96 C 381 17/08/1997 C 183 29/04/1997 C 134 29/04/1997 C 134 17/01/95 C 12 17/01/95 C 12 29/04/1997 C 134 85 FoTU-verksamheter 1998. 'As/^fii^ Tabell 8 : Tidnian 1998 for ansökningsomgångar och urvalsförfarande. Budget Delprogram RP4 + RP Euratom t r O t r i i K * * !^ jenerisk vetenskap o ch avanccrad teknik for narmgsrikti§plivamedel,jcTdbruk, skogsbruk, andsbygdens utveckling, fiske och vattenbruk Atgarder for teknisk stimulans for sma o ch medelstora foretag (bidrag till fSrberedande mdersdkningar) - Oppen ansokningsomgang for forskningssamverkan Ansokningsomgang for 6verf6rbara former av spongiform encefalopati (galna ko-sjukan) Jtbildningsstipcndier ur Marie Curie-fonden FOULE: atgarder for teknisk stimulans for sma o ch medelstora foretag (bidrag till forberedande mdersdkningar begrinsade till projekt m ed forskningssamverkan) IOULE: utbildningsstipendier ["HERMIE: forberedande, kompletterande o ch stodjande atgarder (framtagning och genomforande iv specialinriktade FoTU-strategier pi energiomridet; spridmng av eiiergiteknik; samordnade erksamheter och natverk; atgarder for s mi o ch medelstora forertag) r H E R \ f I E: Demcnstrauonsprojekt inom omradena ratioaeUt atvyttjaBde av energi, fomybar energi >ch fossila brinslen Flygtransporter, landsvigstransporter, atgarder for att befasta rcaaataten frin tnmapcrtforskning n om fjarde nmprogrammet, atgarder o ch studier inriktade pi pohttaka frigor, uppgifter for forberedelse av framtida verksamheter inom t r a m p o r t f o n k n mg [ntermodala transporter: demonstrauonsprojekt inom g o d s- o ch paaaafcrartrafik 16/01/98 Mars-juni Juni-ncvember September 160,0 15/12/97 Januari-mars April-juli 8/04/98 Maj-juni Juli-november Juni Oktober 17/06/98 Juni-september September-november November 15/12/97 Februari-april Maj-juni Juni 7,0 10,0 2,7 2,5 8/04/98 1/07/98 Maj Juli September December October Januari 0,8 17/12/97 Januari-februari Maj-juni September 14,0 30/01/98 rebruan-maw Maj-juni September 96. 0 16/03/98 April Jub-december September 16/03/98 AprH Juli-december September 12,0 12. 0 15/10/97 C 313 15/12/94 C 357 17/03/1998 C 134 15/12/94 C 357 15/12/94 C 357 15/6/96 C 171 15/12/94 C 357 16/9/97 C 280 16/12/97 C 381 16/12/97 C 381 öt> FoTU-verksamheter 1998 Tabell 8 : Tidplan 1998 for ansökningsomgångar och urvalsförfarande. Budget Delprogram RP4 + RP Euratom J ^ * j ^ m i. J c 3 ^ j O j L l ^ ^ ^ 20 AJternativa riktlinjer for vetenskap och teknik, forskning om utbildning och vidareutbildning, forsknmg om social integration och utslagning (enbart vissa underomriden) 16/9/97 C 280 15/01/98 Januari-maj Juni-september September 30,0 [KCO-COPERNICUS: samarbete mellan lindema i Central- och Osteuropa och de nya oberoende staterna (GD HI, XH, XIII och XVII) 15/04/97 10/10/97 November Mars Juni Projekt inom teknikvalidering och teknikdverforing Europeiska natverk och tjanster Regionala wrksamheter Tillging till stora anlaggningar Komplctteraode itgarder (Eurokonferenser, sommarkurser och \idareutbildning) Kompleoerande itgarder (Eurokonferenser, sommarkurser och \idareutbildning) Forsbana3>ikkting Samordnade \<erksamheter 6/10/97 Januari Februari-mars 15/12/97 Januari-mars April-mai 15/12/97 Januari April-mai 16/06/97 Jua-auousn 1997 Januari-mars 30/09/97 OICaDtMT-fnSTK 31/03/96 Apfaat-Cta^MWntMT 15/12/97 Fetman-mars April Maj Maj Mars Mars September Juni 1/11/97 Oscwi^STwnsfs 1906 Apri*-juni98 Jul 1906 17/8/97 C 183 16/9/97 C 280 16/9/97 C 280 15/03/1997 C 84 17/6/97 C 183 16/12/97 C 381 16/9/97 C 280 17/1/95 C 12 87 7,3 18. 0 5,5 11. 5 40,0 4. 8 4. 8 54,0 3. 0 Tabell 9: Finansiering av fjärde ramprogrammet och Euratom- ramprogrammet (miljoner ecu) (inklusive besluten om utvidgning och kompletterande finansiering) Fjärde ramprogrammet Beslut 1110/94/EG, 616/96/EG Euratom- ramp rogrammet Beslut 94/268 och och 2535/97/EG 96/253/Euratom TOTALT Indirekta åtgärder GFC Stod ät GD:n Indirekta åtgärder GFC 9425 639 96 FÖRSTA VERKSAMHETSOMRÅDET Program för forskning, teknisk utveckling och demonstration Informations- och kommunikationsteknik 1. Telematik 2. Kommunikationsteknik 3. Informationsteknik Industriell teknik 4. Industri- och materialteknik 5. Mätningar och provningar Miljö 6. Miljö och klimat 7. Havsforskning och marinteknik 11,5 10,5 3 646 913 671 2 062 1921 1737 184 816,5 573,5 243 11,5 208,5 96 112,5 313 313 Biovetenskap och bioteknik 1627,5 50 50 21 21 35 8. Bioteknik 9. Biomedicin och hälsa 10. Jordbruk och fiske Energi 11. Icke-nukleär energi 12. Kämklyvningssäkerhet 13. Kontrollerad termonukleär kärnfusion 14. Transporter 15. Målinriktad socioekonomisk forskning ANDRA VERKSAMHETSOMRÅDET Samarbete med tredje land och internationella organisationer TREDJE VERKSAMHETSOMRÅDET Spridning och utnyttjande av resultat FJÄRDE VERKSAMHETSOMRÅDET Stimulans av forskares utbildning och rörlighet 595,5 374 658 1039 1039 263 112 575 312 792 10,5 10,5 10,5 27,5 27,5 31,5 31,5 16 16 40 3668 2140 1157 1709 913 671 2084 1833 307 914 243 595,5 374 739,5 1016,5 319,5 2412 170,5 270,5 846 49 1076 441 895 263 147 | 575 352 792 TOTALT 11104 639 136 1016,5 319,5 SUMMA MAX. TOTALBELOPP 1336 13215 11879 88 Tabell 10: Utveckling av åtaganden for gemenskapens forskning Perioden 1984-1998 (miljoner ecu, löpande priser) Liget den 1. 5. 1998 AR 1984 593,0 1985 735,0 1986 874,0 1987 701,8 188,1 1988 260,8 810,6 1989 101,1 1241,3 1990 4,9 1596,9 RP 1984-1987 RP 1987-1991 RP 1990-1994 1991 1992 1993 1994 1995 19% 1997 1998 (2) 1270,7 230,9 296,0 2160,5 14,8 1929,5 150,0 3,9 1264,7 750,0 0,2 1,0 0,0 3017,5 3201,5 3485,4 Kompl. finans. RP 1990-1994 RP 1994-1998 (*) FoTU-PROGRAM APAS FoTU+APAS SPRINT EKSG 80 % av THERMIE Summa forskning (1) _ 1 593,0 735,0 874,0 889,9 1071,4 1342,4 1601,8 1566,7 2391,4 2094,3 2018,6 3018,7 3201,5 3485,4 593,0 735,0 874,0 939,3 1128,0 1412,2 49,4 56,6 69,8 113,1 1714,9 16,0 17,5 36,0 168,8 308,4 1735,5 2699,8 440,2 2534,5 571,8 2,1 2590,4 3020,8 3201,5 3485,4 3491,0 16,0 17,5 17,0 17,5 118,4 128,9 17,5 139,2 17,5 145,6 593,0 735,0 874,0 939,3 1128,0 1412,2 1784,4 1887,4 2863,2 2691,2 2753,5 3020,8 3201,5 3485,4 3491,0 30859,9 1 i i 1 , , 4 2 6 93 dvs. 2,42% av budgeten 7151 dvs. 3 , 1 8% av budgeten 11980 dvs. 4 , 0 3% av budgeten 15952 dvs. 3 , 9 8% av budgeten 3491,0 3491,0 SUMMA 3270,6 5357,4 5651,7 900,0 13195,4 28375,1 1780,2 30155,3 49,0 87,5 568,1 | | EG-BUDGET (löpande priser) 28905 29925 35842 38392 43080 42569 45057 56111 61232 67760 65929 75355 82125 87651 Summa forskning i % av budgeten 2,1 24 2,4 2,4 2,6 3,3 4,0 3,4 4,7 4,0 4,2 4,0 3,9 4,0 8 9 5 0 3| J (*) Beloppen for RP 1994-1998 år de som antagits till följd «\ onidgningen av EU. (1) FoTU + THERMIE + EKSG + SPRINT + APAS. (2) 1998 års budget 89 Tabell 11: Utveckling av åtaganden för gemenskapens forskning Perioden 1984-1998 (miljoner ecu, 1992 års priser) Läget den 1. 5. 1998 AR RP 1984-1987 RP 1987-1991 RP 1990-1994 Kompl. finansiering RP 1990-1994 1984 848,4 1985 991,9 1986 1139,5 1987 886,1 237,5 317,7 987,3 117,1 5,4 1438,4 1770,4 1339,0 230,9 311,9 2160,5 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 19% 1997 1998 (2) RP 1994-1998 (*) FoTU-PROGRAM APAS FoTU+APAS SPRINT EKSG 80 % av THERMIE Summa forskning (1) 848,4 991,9 1139,5 1123,6 1305,0 1555,5 62,4 68,9 80,9 848,4 991,9 1139,5 1186,0 1373,9 1636,4 1775,8 125,4 1901,2 17,7 19,4 39,9 1650,9 2391,4 177,9 308,4 1828,8 2699,8 16,9 18,4 124,8 17,0 17,5 128,9 14,6 1901,0 147,8 2063,4 433,7 2497,1 3,8 1224,3 726,0 0,2 1,0 0,0 2887,6 2969,9 3148,5 1954,1 2888,8 2969,9 3148,5 3092,1 3092,1 553,5 2,0 2507,6 2890,8 2969,9 3148,5 3092,1 17,2 137,1 16,9 140,9 SUMMA! 4306,1 6022,1 5598,7! 873,8! 12098, il 28898,8: 1813,1; 30711,9; 51,6 89,4 571,6 i 848,4 991,9 1139,5 1186,0 1373,9 1636,4 1978,2 1988,9 2863,2 2651,4 2665,4 2890,8 2969,9 3148,5 3092,1 31424,5; i i 5539,7 dvs. 2,41% av budgeten 8163 dvs. 3 , 1 5% av budgeten 12147 dvs. 4 , 0 4% av budgeten 14767 dvs. 3 , 9 8% av budgeten EG-BUDGET ( 1992 års priser) Summa forskning i % av budget Deflationsfaktorer (**) Ärlig inflation i % 41352 2,1 0,699 40385 2,5 0. 741 6. 0 46730 2,4 0. 767 3,5 48475 2,4 0,792 3,3 52473 2,6 0,821 3. 6 49327 33 0,863 5,1 49952 4,0 0. 902 44 59126 3,4 0. 949 5. 2 61232 4,7 1,«M 3. 5 66759 4,0 1. 015 14 63823 4,2 1. 033 1. 8 72110 4,0 1,045 1,2 76183 3,9 1. 078 3. 2 79179 4,0 1,107 2,7 79276 3,9 1. 129 2. 0 (*) Beloppen for RP 1994-1998 år de som antagits av EG tån följd av utvidgningen av EU. (*•) De faktorer som används fr. ojn. 1995 år justerade med hånsyn till att unionen vixt från 12 till 15 med tem—täter (KOM(96)65). ( 1 ) FoTU + THERMIE + EKSG - SPRINT + APAS. (2) 1998 års budget 90 > i' ^v < ^ Rapporter rörande gemenskapens forskningsverksamhet 1. Väsentliga dokument som utgivits av kommissionen rörande gemenskapens pågående FoTU-verksamhet: • Rapporter från femårsutvärderingen av: (i) Fjärde ramprogrammet för FoTU/Euratoms ramprogram (1994-1998), EUR 17644 (1997); och (ii) delprogrammen: Telematiktillämpningar, EUR 17603 (1997) Avancerad kommunikationsteknik och avancerade kommunikationstjänster, EUR 17602 (1997) Informationsteknik (ESPRIT), EUR 17601 (1997) Industri- och materialteknik, EUR 17587 (1997) Mätning och provning, EUR 17588 (1997) Miljö och klimat, EUR 17589 (1997) Havsforskning och marinteknik, EUR 17590 (1997) Bioteknik, EUR 17591 (1997) Biomedicin och hälsa, EUR 17592 (1997) Jordbruk och fiske, vattenbruk och landsbygdsutveckling, EUR 17593 (1997) Icke-nukleär energi, EUR 17594 (1997) Transport, EUR 17595 (1997) Målinriktad socioekonomisk forskning, EUR 17596 (1997) Samarbete med tredje land och internationella organisationer, EUR 17597 (1997) Spridning och optimering av forskningsresultaten (Innovation), EUR 17600 (1997) Främjande av forskares utbildning och rörlighet, EUR 17598 (1997) Säkerhet vid kärnklyvning, EUR 17599 (1997) Kontrollerad termisk kärnfusion, EUR 17521 (1996) inbegripet agroindustri och livsmedelsteknik, skogsbruk, (Dessutom har årliga utvärderingsrapporter lagts fram för alla ovanstående program för åren 1995, 19096 och 1997. ) • Gemensamma forskningscentret: Årsrapport 1997 (publiceras inom kort) • Utvärdering av Gemensamma forskningscentret 1992-1996, meddelande från kommissionen, KOM(97) 164 slutlig. • Meddelande från kommissionen - EU:s verksamheter inom forskning och teknisk utveckling: kommissionens svar på rekommendationerna från de oberoende externa utvärderingar av de senaste fem årens verksamheter inom de områden som omfattas av de särskilda programmen och GFC-instituten under det fjärde ramprogrammet och Euratoms ramprogram, KOM(97) 149 slutlig. • Den andra europeiska rapporten om vetenskaps- och teknikindikatorer, 1997, EUR 17639(1997). 91 • Forskning och utveckling: årsstatistik 1997 - Eurostat, 9c - CA-06-97-416-3AC 2. De mest aktuella och viktigaste årliga budgetdokument som berör gemenskapens FoTU-verksamhet : • Preliminärt förslag till Europeiska gemenskapernas budget för budgetåret 1998, Volym 4, KOM(97) 280. • Allmän budget för budgetåret 1998, L 44, Volym 41 (16 Feb. 1998). • Revenue and Expenditure Account and Balance Sheet, Relating to Operations under the 1997 Budget, SEK(98) 519. • Vademecum Budgétaire, som forskningsverksamhet från och med år 1958, SEK(97) 120 innehåller ett tidsschema för utbetalningar till 92 Förteckning över viktigare akronvmer och förkortningar som använts APAS AVS ACTS AIDS ALENA ATM BIOMED Förbreedande och kompletterande åtgärder samt uppföljning Stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet Kommunikationsteknik och avancerade kommunikationstjänster Förvärvat immunbristsyndrom (Acquired Immune Deficiency Syndrome) Nordamerikanska frihandelsavtalet Asynkron överföring Delprogram för forskning och teknisk utveckling inom området biomedicin och hälsa BRITE-EURAM Europeiska gemenskapernas delprogram för forskning och teknisk utveckling inom områdena industriell tillverkningsteknik och användning av avancerade material (delprogram inom Tredje ramprogrammet) BSE CAM CAP CCPF CEN Galna kosjukan (Bovin spongiform encefalopati) Datorstödd konstruktion Gemensamma jordbrukspolitiken Rådgivande kommittén för fusionsprogrammet Europeiska standardiseringsorganisationen CENELEC Europeiska standardiseringsorganisationen inom elområdet CERN CJD CNES Europeiska kärnforskningscentret Creutzfeld Jacobs sjukdom Nationella rymdforskningscentret (Frankrike) COPERNICUS Sektorn för länder i Central- och Östeuropa inom INCO-programmet CORDIS Kommissionens informationstjänst om gemenskapens FoTU-verksamhet COST CRAFT CREST EBRD ECHO EES EFTA EG EGT EKSG ESA ESF ESPRIT ESSI ESTA Europeiska samarbetet inom området vetenskaplig och teknisk forskning Cooperative Research Action for Technology (verksamhet för teknisk forskning i samverkan) Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning (fungerar som rådgivare till kommissionen) Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling Europeiska gemenskapens humanitära byrå Europeiska ekonomiska samarbetsområdet Europeiska frihandelssammanslutningen Europeiska gemenskapen Europeiska gemenskapernas officiella tidning Europeiska kol- och stålgemenskapen Europeiska rymdorganisationen Europeiska vetenskapsstiflelsen Program för strategisk forskning inom området informationsteknik European Systems and Software Initiative (initiativ rörande bästa programvarumetoder) Den vetenskapliga och tekniska konferensen 93 ET AN ETSI European Technology Assessment Network (europeiskt nätverk för teknisk utvärdering Europeiska telekommunikationsstandardiseringsinstitutet (European Telecommunications Standards Institute) EU Europeiska unionen EURATOM Europeiska atomenergigemenskapen EUREKA Ramavtal för europeiskt tekniskt samarbete EURET FoTU FoU FUSE GFC HPCN IEA IiM IPTS Särskilt FoTU-program inom transportsektorn (särskilt forskningsprogram härrörande från Andra ramprogrammet) Forskning och teknisk utveckling Forskning och utveckling First User Experiments Gemensamma forskningscentret Högpresterande databehandling och datanät Internationella energiorganet Integration i tillverkningen Institute of Prospective Technological Studies (GFC:s institut för framtidsstudier, Sevilla) IRDAC Rådgivande kommittén för industriell forskning och utveckling ISPO ISTC IT ITEA ITER JET JOULE LEBM MAST MEDA Projektkontor för informationssamhället Internationella centret för vetenskap och teknik (Moskva) Informationsteknik Europeiska informationsteknikpriset (Information Technologies European Awards) Experimentell internationell termonukleär reaktor Joint European Torus Delprogram för forskning och teknisk utveckling inom området icke-nukleär energi Europeiska laboratoriet för molekylär biologi Havsforskning och marinteknik (delprogram för forskning och teknisk utveckling) Stödåtgärder för ekonomiska och sociala strukturreformer i länderna i Medelhavsområdet MERCOSUR Gemensam marknad för södra Sydamerika OECD OSS PECO PHARE SAVE SPD SPRINT TACIS Organisation för ekonomiskt samarbete och utveckling Oberoende staters samvälde (stater i f. d. Sovjetunionen) Länderna i Central- och Östeuropa Hjälp till ekonomisk återuppbyggnad av länderna i Central- och Östeuropa Särskild verksamhet för effektivt energiutnyttjande (Special Action Programme for Vigorous Energy Efficiency) Samlat programplancringsdokumcnt (strukturfonderna) Strategiskt program för innovation och tekniköverföring (Tredje ramprogrammet) Program för tekniskt bistånd till de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen THERMIE Demonstrationsprogram inom området icke-nukleär energi 94 I I I TSE TSER UMTS WMO WTO Transmissibel spongiform encefalopati Program för målinriktad socioekonomisk forskning (särskilt FoTU-program kopplat till Fjärde ramprogrammet) System för mobil och trådlös telekommunikation (Universal Mobile Telecommunication Systems) Världsmeteorologiorganisationen Världshandelsorganisationen 95 ISSN 1024-4506 KOM(98) 439 slutlig DOKUMENT SV 15 02 16 17 Katalognummer : CB-CO-98-450-SV-C ISBN 92-78-38084-9 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg %