title: 1999/197/EY: Komission päätös, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1998, Air Francen ilmoitetusta osakepääoman korottamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2404) (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
France
State aid
air transport
capital increase
transport company

text: L 63/66 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998, Air Francen ilmoitetusta osakep(cid:132)(cid:132)oman korottamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 2404) (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/197/EY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensim- m(cid:132)isen alakohdan, ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopi- muksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan ja sen p(cid:148)yt(cid:132)kirjan N:o 27, on aloittanut menettelyn 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1994 ja asia koskee, esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n pyyt(cid:132)nyt niit(cid:132), huomautuksensa artiklan 93 mukaisesti, sek(cid:132) ottanut huomioon edell(cid:132) mainitut huomautukset, perustamissopimuksen joiden etua sek(cid:132) katsoo seuraavaa: I TAUSTATIETOJA (1) hyv(cid:132)ksyi p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) 94/653/EY (1) Komissio (j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ’vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s’) Ranskan viran- omaisten Compagnie nationale Air France -yhti(cid:148)lle my(cid:148)nt(cid:132)m(cid:132)n 20 miljardin Ranskan frangin valtion- tuen. Edell(cid:132) mainitun p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen kahden ensim- m(cid:132)isen artiklan sanamuoto oli seuraava: ”1 artikla (Projet Air Francelle vuosina 1994–1996 my(cid:148)nnett(cid:132)- v(cid:132)ll(cid:132), kolmessa er(cid:132)ss(cid:132) maksettavalla tuella koro- tetaan yhti(cid:148)n osakep(cid:132)(cid:132)omaa 20 miljardilla Ranskan frangilla; tuen tarkoituksena on raken- neuudistussuunnitelman pour l’entreprise) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten mukaisesti tukea yhti(cid:148)n rakenneuudistusta; tuki on yhteismarkkinoille soveltuva ja ETA-sopimuksen mukainen EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, sill(cid:132) edellytyksell(cid:132), ett(cid:132) Ranskan viranomaiset noudattavat seuraavia sitoumuksia: 1) Ainoastaan Air France hy(cid:148)tyy tuen koko- naism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)st(cid:132). Air Francella tarkoitetaan Compagnie nationale Air France -yhti(cid:148)t(cid:132) sek(cid:132) kaikkia sen yli 50-prosenttisesti hallin- noimia yhti(cid:148)it(cid:132) lukuun ottamatta Air Inter -yhti(cid:148)t(cid:132). Jotta tuen siirtyminen Air Interille voitaisiin v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132), luodaan 31 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n joulu- kuuta 1994 menness(cid:132) Air Francen ja Air hallinnoiva Interin osake-enemmist(cid:148)j(cid:132) (1) EYVL L 254, 30. 9. 1994, s. 73 holding-yhti(cid:148). Air Frances -yhtym(cid:132)n eri yhti(cid:148)iden v(cid:132)lill(cid:132) ei ennen holding yhti(cid:148)n perustamista eik(cid:132) sen j(cid:132)lkeen suoriteta ta- vanomaisesta kaupallisesta suhteesta poik- keavia varainsiirtoja. Kaikkiin yhti(cid:148)iden v(cid:132)lill(cid:132) tapahtuviiin palveluiden tarjoamisiin ja tavaran luovutuksiin sovelletaan markki- nahintoja, eik(cid:132) Air France miss(cid:132)(cid:132)n tapauk- sessa voi soveltaa edullisempia hintoja Air Interin suhteen. 2) Air Francen yksityist(cid:132)minen aloitetaan sen j(cid:132)lkeen, kun yhti(cid:148)n taloudellinen ja rahoi- tuksellinen suunnitelman mukaisesti parantunut; my(cid:148)s rahoitusmark- kinoiden tilanne otetaan huomioon. tilanne on 3) Komissiolle 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1994 tehdyn ilmoituksen mukaisesti Air France rakenneuudistussuunnitelman t(cid:132)y- jatkaa t(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoa kokonaisuudessaan, erityisesti maksettuina matkustajakilometrein(cid:132) ty(cid:148)nte- kij(cid:132)(cid:132) kohti laskettujen tuottavuustavoit- teiden osalta koko suunnitelman keston ajan: — 1994: 1 556 200 maksettua matkustaja- kilometri(cid:132) / ty(cid:148)ntekij(cid:132) — 1995: 1 725 500 maksettua matkustaja- kilometri(cid:132) / ty(cid:148)ntekij(cid:132) — 1996: 1 829 200 maksettua matkustaja- kilometri(cid:132) / ty(cid:148)ntekij(cid:132). 4) Ranskan viranomaiset k(cid:132)ytt(cid:132)ytyv(cid:132)t suhtees- saan Air Franceen tavanomaisen osakkeen- omistajan tavoin: Air Francea johdetaan ainoastaan periaatteiden mukaan, eiv(cid:132)tk(cid:132) viranomaiset puutu yhti(cid:148)n hallintaan muiden kuin osakkeenomistajan asemaansa liittyvien syiden vuoksi. kaupallisten 5) Ranskan viranomaiset eiv(cid:132)t yhteis(cid:148)n lain- s(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaisesti en(cid:132)(cid:132) my(cid:148)nn(cid:132) Air Francelle uusia m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)rahoja eiv(cid:132)tk(cid:132) muita tukia. 6) Air France k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) tukea suunnitelman keston ajan ainoastaan yhti(cid:148)n rakenneuu- distukseen omistukseensa muiden lentoliikenteen harjoittajien osak- kuuksia. hanki eik(cid:132) 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 63/67 7) Air France ei suunnitelman aikana kasvata k(cid:132)ytt(cid:132)miens(cid:132) lentokoneiden yhteism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) suuremmaksi kuin 146. 8) Air France ei suunnitelman aikana kasvata tarjontaansa vuonna 1993 saavutetun tason ylitt(cid:132)v(cid:132)ksi seuraavilla lentoreiteill(cid:132): — Pariisin ja kaikkien Euroopan talousalu- eella sijaitsevien kohteiden v(cid:132)liset reitit (7 045 miljoonaa matkustajakilometri(cid:132)) — muun Ranskan ja kaikkien Euroopan kohteiden talousalueella v(cid:132)liset reitit (1 413,4 miljoonaa matkus- tajakilometri(cid:132)). sijaitsevien tarjontaa 2,7 % voidaan T(cid:132)t(cid:132) vuodessa, paitsi jos kyseisten markkinoiden kasvu on sit(cid:132) heikompaa. lis(cid:132)t(cid:132) Mik(cid:132)li markkinoiden vuosittainen kasvu kuitenkin ylitt(cid:132)(cid:132) 5 %, tarjontaa voidaan vuosittaisen 2,7 %:n lis(cid:132)ksi kasvattaa 5 % ylitt(cid:132)v(cid:132)n kasvutason verran. 9) Viranomaisten on varmistettava, ettei Air France suunnitelman aikana harjoita hinta- politiikkaa, johon sis(cid:132)ltyisi kilpailijoiden alempien hintojen tarjoaminen hintoja vastaavilla ETA:n kilpailijoiden reittej(cid:132) alueen reiteill(cid:132). 10) Viranomaiset eiv(cid:132)t anna Air Francelle mit(cid:132)(cid:132)n erityiskohtelua liikenn(cid:148)intioikeuk- sien my(cid:148)nt(cid:132)misen osalta. 11) Air France ei suunnitelman aikana liiken- n(cid:148)i useammalla Ranskan ja muiden ETA- maiden v(cid:132)lisell(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisell(cid:132) reitill(cid:132) kuin vuonna 1993 (89 reitti(cid:132)). 12) Air Charterin tarjonta rajoitetaan suunni- telman aikana vuoden 1993 tasolle (3 047 matkustajapaikkaa lentokonetta); ja t(cid:132)h(cid:132)n lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n mahdollinen vuosikorotus, joka vastaa markkinoiden kasvua. 17 (2) 13) Viranomaiset takaavat, ett(cid:132) Air France soveltaa markkinahintoja kaikkiin Air Charterin eduksi koituviin tavaran luovu- tuksiin ja palveluiden tarjoamisiin. 14) Viranomaiset sitoutuvat siihen, ett(cid:132) Air France luopuu ennen vuoden loppua osak- kuudestaan M(cid:130)ridien-hotelliketjuun itsel- leen mahdollisimman edullisilla rahoituk- sellisilla, oikeudellisilla ehdoilla. kaupallisilla ja 15) Air France jatkaa lentoliikenteen yhteisty(cid:148)ss(cid:132) Pariisin lentoasemalaitoksen (l’etablissement A(cid:130)ro- ports de Paris) kanssa Pariisin lentoasema- j(cid:132)rjestelm(cid:132)n jakamista koskevien s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen muuttamista mahdolli- simman pian siten, ett(cid:132) ne vastaavat komis- sion 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1994 tekem(cid:132)(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) Orly–Lontoo-lentoreitin avaami- sesta. 16) Viranomaiset valvovat, etteiv(cid:132)t v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t- t(cid:148)m(cid:132)t korjausty(cid:148)t, joita Pariisin lentoasema- laitos suorittaa Orlyn kahdessa terminaa- lissa, eiv(cid:132)tk(cid:132) sellaiset mahdolliset tilanteet, joissa toisen terminaalin koko kapasiteetti kilpailuolosuhteita on k(cid:132)yt(cid:148)ss(cid:132), muuta terminaaleissa lentoyhti(cid:148)iden vahingoksi. toimivien 2 artikla Jotta tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) pysyisi yhteismarkkinoille soveltuvana, osakep(cid:132)(cid:132)oman korotuksen toisen ja kolmannen er(cid:132)n maksaminen riippuu edell(cid:132) mainittujen sitoumusten noudattamisesta sek(cid:132) tosiasiallisesta rakenneuudistussuunnitelman toteutuksesta asetettujen tavoitteiden saavuttamisesta (erityisesti liiketoi- minnan tuloksesta ja tuottavuusluvuista, jotka lasketaan maksettuina matkustajakilometrein(cid:132)/ ty(cid:148)ntekij(cid:132), sek(cid:132) omaisuuden myynnist(cid:132)). suunnitelmassa ja Ranskan hallitus antaa komission k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)ksi raportin, joka koskee rakenneuudistussuunni- telman edistymist(cid:132) ja Air Francen taloudellista ja rahoituksellista tilannetta. Raportit esitet(cid:132)(cid:132)n v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n kahdeksan viikkoa ennen toisen ja kolmannen tukier(cid:132)n maksamista vuosina 1995 ja 1996. Komissio antaa riippumattomien asiantunti- joiden teht(cid:132)v(cid:132)ksi tarkastella mm. liiketoimin- taymp(cid:132)rist(cid:148)n ja markkinoiden kehityst(cid:132) sek(cid:132) tuen my(cid:148)nt(cid:132)miseen liittyvien sitoumusten toteutumista; komissio valitsee asiantuntijat yhdess(cid:132) Ranskan hallituksen kanssa. ” nostivat ensimm(cid:132)isen Yhti(cid:148)t British Airways, SAS, KLM, Air UK, Euralair ja TAT, jotka olivat kantajana asiassa T 371/94, sek(cid:132) British Midland -yhti(cid:148), joka oli kantajana asiassa T 394/94, oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) vastaan. Ensimm(cid:132)isen oikeusasteen tuomioistuin antoi 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998 n(cid:132)it(cid:132) kahta asiaa vuoden 1994 koskevan tuomion ja p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen. Tuomioistuimen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen perustelut ovat seuraavat (tuomion 454 kohta): kumosi esitetyt ”Tutkittuaan kaikki n(cid:132)iss(cid:132) perusteet ensimm(cid:132)isen oikeusasteen tuomiois- tuin toteaa, ett(cid:132) riidanalainen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on puut- teellisesti perusteltu kahden seikan osalta, jotka asioissa L 63/68 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 ovat 17 uuden lentokoneen osto 11,5 miljardilla FRF:lla (ks. edell(cid:132) 84–120 kohta) ja Air Francen kilpailuasema sen ETA:n ulkopuolisten reittien verkossa ja siihen liittyv(cid:132)ss(cid:132) sy(cid:148)tt(cid:148)lii- kenteess(cid:132) (ks. edell(cid:132) 238–280 kohta). Ensim- m(cid:132)isen oikeusasteen tuomioistuin katsoo, ett(cid:132) n(cid:132)ill(cid:132) kahdella seikalla on olennainen merkitys riidanalaisen rakenteen kannalta. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on kumottava. ” p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen yleisen (3) oston lentokoneen Ensimm(cid:132)isen oikeusasteen tuomioistuin viittasi 17 yhteis(cid:148)jen uuden osalta tuomioistuimen oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n (2), jonka muut, joiden etua asia koskee, olivat maininneet vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) edelt(cid:132)neen hallinnollisen menettelyn aikana. Oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaan valtiontuella ei voida rahoittaa yrityksen tuotantokapasiteetin s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)llist(cid:132) eik(cid:132) tavanomaista uudistamista. Tuomiois- tuimen mukaan vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) ”my(cid:148)n- net(cid:132)(cid:132)n se, ett(cid:132) tukea k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n 17 uuden lentoko- neen oston k(cid:132)sitt(cid:132)v(cid:132)n lentokalustoinvestoinnin rahoittamiseen” ja ett(cid:132) ”p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) ei ainakaan miss(cid:132)(cid:132)n tapauksessa kiellet(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)m(cid:132)st(cid:132) tukea edes osittain t(cid:132)m(cid:132)n investoinnin rahoittamiseen”, koska ”ainoa Air Francen oma rahoituskeino, jolla on tarkoitus rahoittaa osa t(cid:132)st(cid:132) investoinnista, eli luovuttamalla omaisuutta, tuottaisi ainoastaan seit- sem(cid:132)n miljardia FRF, kun taas kyseisen inves- toinnin kustannukset ovat 11,5 miljardia FRF” (111 kohta). Tuomioistuin arvioi, ett(cid:132) 17 lentokoneen ostolla ”uudenaikaistetaan selv(cid:132)sti Air Francen lentokalustoa” ja ett(cid:132) komissio ei ollut vuoden 1994 salliko se p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen perusteluissa t(cid:132)sment(cid:132)nyt, kyseisen rahoituksen poikkeuksellisesti sen vuoksi, ett(cid:132) se ei pit(cid:132)nyt edell(cid:132) mainittua oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:132) ”merkityksellisen(cid:132) olevaan tapaukseen liittyviss(cid:132) erityisiss(cid:132) olosuhteissa, vai halusiko se poiketa t(cid:132)ss(cid:132) oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) vahvis- tetusta periaatteesta” (112 kohta). Tuomioistuin huomautti, ett(cid:132) komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksentekomenette- lyst(cid:132) k(cid:132)vi ilmi, ett(cid:132) komissio vastustaa periaatteessa joiden tarkoituksena on kaikkia laitosten tavanomaista rahoittaa uudenaikaistamista, laitteiston tai toimintatukia, k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) ja totesi: nyt ”N(cid:132)in ollen riidanalaisen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen peruste- luissa ei ole mainittu sit(cid:132), ett(cid:132) komissio on tosi- asiassa tutkinut, voitiinko – ja jos voitiin, niin mist(cid:132) syist(cid:132) – Air Francen lentokaluston uudenaikaistaminen osittain rahoittaa yhti(cid:148)n rakennemuutokseen tarkoitetulla tuella, mik(cid:132) edell(cid:132) mainitun oikeusk(cid:132)y- on ristiriidassa (2) Yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa 310/85, Deufil v. komissio, 24. 2. 1987 antama tuomio (Kok. 1987, s. 901), ja yhdistetyiss(cid:132) asioissa 62 ja 72/87, Ex(cid:130)cutif r(cid:130)gional wallon ja SA Glaverbel v. komissio, 8. 3. 1988 antama tuomio (Kok. 1988, s. 1573). (4) (5) t(cid:132)nn(cid:148)n sek(cid:132) komission oman p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)sk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n kanssa” (kohta 114). Ensimm(cid:132)isen oikeusasteen tuomioistuin lis(cid:132)si, ett(cid:132) komission virkailijoiden oikeudenk(cid:132)ynnin aikana esitt(cid:132)mi(cid:132) huomautuksia, joiden mukaan kyseinen tuki oli tarkoitettu ainoastaan Air Francen velkojen maksamiseen eik(cid:132) 17 uuden lentokoneen ostami- seen, ei voitu hyv(cid:132)ksy(cid:132), koska ne olivat ristiriidassa vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen perusteluiden kanssa ja koska ainoastaan komission j(cid:132)senet voivat hyv(cid:132)ksy(cid:132) muutoksia n(cid:132)ihin perusteluihin. Tuomioistuin piti lis(cid:132)ksi ristiriitaisina selityksi(cid:132) siit(cid:132), ett(cid:132) rakenneuu- joiden avulla distussuunnitelma vapauttaisi varoja, Air France voisi vastata toiminta- ja investointiku- luistaan, ja ett(cid:132) toisaalta vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen perusteluiden mukaan Air Francen taloudellinen tasapaino ja kannattavuus oli m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) saavuttaa vasta vuoden 1996 loppuun menness(cid:132) (119 kohta). 1989 Ensimm(cid:132)isen oikeusasteen tuomioistuin muistutti, ett(cid:132) Air Francen kilpailuasema sen ETA:n ulkopuo- lisen reittiverkon ja siihen liittyv(cid:132)n sy(cid:148)tt(cid:148)liikenteen osalta oli kysymys, johon osa kantajista oli vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) edelt(cid:132)neen hallinnollisen menettelyn aikana kiinnitt(cid:132)nyt huomiota. Tuomioistuin totesi, ett(cid:132) ”riidanalaisen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen perusteluissa ei ole mink(cid:132)(cid:132)nlaista mainintaa Air Francen kilpailuase- masta ETA:n ulkopuolella” (270 kohta). Tuomiois- tuin korosti, ett(cid:132) Air Francen kansainv(cid:132)list(cid:132) verkkoa koskevaa arviointia ei ollut ja ett(cid:132) tuen my(cid:148)nt(cid:132)miseen tarjonnan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n ja hintojen osalta liittyv(cid:132)t ehdot koskivat ainoastaan ETA:n sis(cid:132)isi(cid:132) lentoreittej(cid:132). Komissio oli kuitenkin 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta annettuun yrityskeskittymien valvontaa koskevaan neuvoston asetukseen (ETY) liittyv(cid:132)n tapauksen yhteydess(cid:132) N:o 4064/89 (3) johon tehnyt asiaankuuluvan markkina-analyysin, sis(cid:132)ltyi lentojen korvaavuuden k(cid:132)site. Lis(cid:132)ksi Air Francen rakenneuudistussuunnitelmassa k(cid:132)siteltiin nimenomaan pitkien reittien lentojen kehitt(cid:132)mist(cid:132). Tuomioistuin katsoi, ett(cid:132) ”edell(cid:132) mainitun p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s- k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n perusteella ja ottaen huomioon hallin- nolliseen menettelyyn osallistuneiden t(cid:132)lt(cid:132) osin esitt(cid:132)m(cid:132)t huomautukset, komission olisi pit(cid:132)nyt ottaa kantaa siihen problematiikkaan, joka koskee niit(cid:132) ETA:n ulkopuolisia lentoreittej(cid:132), joilla hyv(cid:132)k- sytty(cid:132) tukea saava yritys, Air France, liikenn(cid:148)i ja joilla Air France kilpailee muiden ETA:ssa sijaitse- vien lentoyhti(cid:148)iden kanssa” ja ett(cid:132) koska edell(cid:132) mainittuja ehtoja ei ulotettu koske- maan Air Francen liikenn(cid:148)imi(cid:132) ETA:n alueen (273 kohta) (3) EYVL L 395, 30. 12. 1989, s 1. Oikaisu: EYVL L 257, 21. 9. 1990, s. 13. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 63/69 lentoja, ”komission olisi pit(cid:132)nyt relevantteja mark- kinoita tutkiessaan arvioida niiden ETA:n ulkopuo- listen lentojen mahdollista keskin(cid:132)ist(cid:132) korvaa- vuutta, joita harjoitetaan esimerkiksi Pariisista, Lontoosta, Roomasta, Frankfurtista, K(cid:148)(cid:148)penhami- nasta, Amsterdamista tai Brysselist(cid:132) k(cid:132)sin, ja siten my(cid:148)s mahdollista kilpailua n(cid:132)ist(cid:132) lennoista niiden lentoyhti(cid:148)iden v(cid:132)lill(cid:132), on keskuspaikka jossakin n(cid:132)ist(cid:132) kaupungeista” (274 kohta). joilla v(cid:132)itetty(cid:132) rikkomista, suhteellisuusperiaatteen kaupank(cid:132)ynnin edellytysten muuttamista yhteisen edun vastaisesti sek(cid:132) rakenneuudistussuunnitelman ep(cid:132)onnistumista Air Francen taloudellisen kannat- tavuuden palauttamisessa. (6) (7) Tuomioistuin lis(cid:132)si, ett(cid:132) Air Francen toiminta Pariisin Charles de Gaulle -lentoasemalta (CDG) l(cid:132)htevill(cid:132) ETA:n ulkopuolisilla lentoreiteill(cid:132) voi t(cid:132)h(cid:132)n keskuspaikkaan suuntautuvaan vaikuttaa sy(cid:148)tt(cid:148)liikenteeseen v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) ja mahdollisesti muihin keskuspaikkoihin suuntautuvaa sy(cid:148)tt(cid:148)lii- kennett(cid:132), t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi t(cid:132)ytynyt p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksens(cid:132) perusteluissa ottaa huomioon pienien, usein tietyist(cid:132) lentoreiteist(cid:132) riippuvaisten lentoyhti(cid:148)iden tilanne. ja ett(cid:132) komission olisi Tuomioistuin korosti viel(cid:132), ettei yksik(cid:132)(cid:132)n komis- sion vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen sis(cid:132)ltyvist(cid:132) ehdoista voi korvata ETA:n ulkopuolisiin lentoreitteihin liit- tyvien perustelujen puuttumista. Se ei my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n hyv(cid:132)ksy komission ja v(cid:132)liintulijoiden perusteluja, joiden mukaan kahdenv(cid:132)listen sopimusten katta- mille Air Francen ETA:n ulkopuolisille reiteille rajoitukset olisivat koituneet ainoastaan asetetut ETA:n ulkopuolella sijaitsevien lentoyhti(cid:148)iden eduksi ja ett(cid:132) ne olisivat t(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) olleet yhteisen edun vastaisia, sill(cid:132) perustelut eiv(cid:132)t ole kollegiaali- suuden periaatteen mukaisia. Tuomioistuin totesi, ettei se voi tutkia, ovatko perustelut tuen vaikutuk- sista Air Francen kilpailuasemaan ETA:n ulkopuo- listen lentoreittien ja niihin liittyv(cid:132)n sy(cid:148)tt(cid:148)liiken- teen osalta oikeutettuja, ja ett(cid:132) se ”ei my(cid:148)sk(cid:132)(cid:132)n voi ottaa kantaa v(cid:132)itteisiin, jotka koskevat Air Francen ETA:n soveltamia hinnoitteluk(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132), joiden osalta kantajat v(cid:132)it- t(cid:132)v(cid:132)t, ett(cid:132) ne rahoitetaan juoksevaan liiketoimintaan liittyvin(cid:132) toimina valtiontuella” (280 kohta). ulkopuolisessa verkossaan (8) Tuomioistuin totesi perusteettomiksi kantajien esit- t(cid:132)m(cid:132)t muut v(cid:132)itteet, jotka koskivat hallinnollisen menettelyn virheit(cid:132), arviointivirheit(cid:132) ja oikeudel- tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n liittyv(cid:132)(cid:132) lisia virheit(cid:132), erityisesti (9) (10) (11) II OIKEUDELLINEN ARVIOINTI Perustamissopimuksen 176 artiklan mukaisesti ”toimielimen, jonka s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)s on julistettu mit(cid:132)tt(cid:148)- m(cid:132)ksi tai jonka laiminly(cid:148)nti on julistettu t(cid:132)m(cid:132)n sopimuksen vastaiseksi, on toteutettava yhteis(cid:148)n tuomioistuimen tuomion t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n panemiseksi tarvittavat toimenpiteet”. Tuomioistuin on selkeytt(cid:132)nyt n(cid:132)m(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset: jotta toimielin voisi noudattaa tuomiota ja panna sen kokonaisuudessaan t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n, sen on tuomio- huomioon my(cid:148)s lauselman otettava lis(cid:132)ksi tuomioon johtaneet perustelut, jotka muodostavat sen perustan ja ovat sen vuoksi v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)mi(cid:132) tuomiolauselman tarkan sis(cid:132)ll(cid:148)n m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)misess(cid:132). Nimenomaan perusteluissa mainitaan tarkasti lain- vastaisena pidetty s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)s ja m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n syyt, jotka aiheuttavat s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksen lainvastaisuuden ja jotka asianomaisen toimielimen on otettava huomioon kun se korvaa mit(cid:132)t(cid:148)idyn s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksen (4). Tuomiois- tuin korosti my(cid:148)s, ett(cid:132) toimielimen, jonka s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)s on julistettu mit(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)ksi, on m(cid:132)(cid:132)ritett(cid:132)v(cid:132) toimen- piteet, joita s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksen mit(cid:132)t(cid:148)iv(cid:132)n tuomion t(cid:132)yt(cid:132)n- t(cid:148)(cid:148)npanoon liittyy (5). Jotta komissio voisi ottaa ensimm(cid:132)isen oikeus- asteen tuomioistuimen tuomion asianmukaisesti huomioon, sen on t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa teht(cid:132)v(cid:132) uusi johon sis(cid:132)ltyv(cid:132)t my(cid:148)s niiden kahden p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s, kohdan perustelut, joiden puuttumisen tuomiois- tuin totesi. Koska vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s mit(cid:132)t(cid:148)itiin muotovirheen vuoksi, komission ei perustamissopi- muksen 176 artiklan mukaan tarvitse k(cid:132)ynnist(cid:132)(cid:132) uudelleen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kseen johtanutta menettely(cid:132) eik(cid:132) suorittaa koko menettely(cid:132) ennen kuin se tekee uuden p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen. Mik(cid:132)li s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksen mit(cid:132)t(cid:148)inti perustuu muoto- tai menettelyvirheeseen, toimielin voi oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaisesti aloittaa menettelyn uudestaan siit(cid:132) vaiheesta, jossa virhe ilmeni (6). Kuten tuomioistuin 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) vakiintuneen (4) Yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen yhdistetyiss(cid:132) asioissa 97/86, 193/86, 99/86 ja 215/86, Ast(cid:130)ris ym. v. komissio, 26. 4. 1988 antama tuomio (Kok. 1988, s. 2181, kohta 27). (5) Yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa C-76/79, K(cid:148)necke v. komissio, 5. 3. 1980 antama tuomio (Kok. 1980, s. 665, kohdat 13–15). (6) Yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa C-331/88, Fedesa ym. , 13. 11. 1990 antama tuomio (Kok. 1990, s. I-4023), ja yhteis(cid:148)jen ensimm(cid:132)isen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-26/89, de Compte v. Euroopan parlamentti, 17. 10. 1991 antama tuomio (Kok. 1991, s. II-781, kohta 70). L 63/70 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 olivat kes(cid:132)kuuta 1998 antamassaan tuomiossa totesi (81 kohta), p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen on perustuttava tosiseikkoihin, vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) jotka olemassa teht(cid:132)ess(cid:132); lis(cid:132)ksi j(cid:132)senvaltiot ja muut, joiden etua asia koskee, ovat jo ilmaisseet mielipiteens(cid:132) vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) edelt(cid:132)neess(cid:132) hallinnollisessa menet- telyss(cid:132), joten oikeudenk(cid:132)yntimenettely(cid:132) on nouda- tettu; komissio voi siis tehd(cid:132) uuden p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen k(cid:132)ynnist(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) uudelleen perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tty(cid:132) menettely(cid:132). puolustaa oikeuksiaan (7). (12) Kuten tuomioistuin 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998 antamassaan tuomiossa muistutti, perustamissopi- muksen 190 artiklan mukaisista perusteluista on selv(cid:132)sti ja yksiselitteisesti k(cid:132)yt(cid:132)v(cid:132) ilmi riidanalaisen s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)ksen laatineen yhteis(cid:148)n viranomaisen ajattelu- tapa, jotta yhteis(cid:148)jen tuomioistuimet voivat valvoa asiaa ja jotta muut, joiden etua asia koskee, saavat tietoonsa toteutettujen toimien perustelut voidak- Vakiintuneen seen oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n mukaisesti sen m(cid:132)(cid:132)ritt(cid:132)miseksi, vastaavatko p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen perustelut perustamissopi- muksen 190 artiklan vaatimuksia, on tutkittava perustelujen sanamuodon lis(cid:132)ksi niiden asiayhteytt(cid:132) ja kyseist(cid:132) s(cid:132)(cid:132)n- tarvitsekaan n(cid:148)ksi(cid:132) (8). Vaikka p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen perusteluissa vastata kaikkiin tosiasioihin ja oikeudellisiin seikkoihin, joita muut, joiden etua asia koskee, hallintomenettelyn aikana tuovat esille, komission on kuitenkin otettava huomioon kaikki kyseiseen tapaukseen vaikuttavat olosuhteet ja olen- naiset tuomioistuimen tuomari voi valvoa menettelyn lainmukaisuutta ja saattaa j(cid:132)senvaltioiden ja muiden, joiden etua asia koskee, tietoon perustamissopimuksen soveltamis- edellytykset (9). asiaa koskevia oikeudellisia komission yhteis(cid:148)n seikat, jotta ei tavalla. Komission velvollisuutena on siis yhteis(cid:148)n tuomioistuimen tuomarin valvonnassa varmistaa, etteiv(cid:132)t j(cid:132)senvaltioiden toimet aiheuta vahinkoa yhteisen edun mukaiselle taloudelliselle toimin- nalle. Komissio k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) t(cid:132)ss(cid:132) valvontateht(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) sellaisten ehtojen tunnistamiseen ja m(cid:132)(cid:132)rittelemi- seen tarvittavaa harkintavaltaa, joita noudattamalla j(cid:132)senvaltioiden yksitt(cid:132)isi(cid:132) yrityksi(cid:132) hy(cid:148)dytt(cid:132)v(cid:132)t toimet eiv(cid:132)t aiheuta vaikeuksien siirtymist(cid:132) j(cid:132)sen- valtiosta toiseen ja joiden voidaan katsoa tukevan yhteisen edun mukaista kehityst(cid:132) tietyll(cid:132) talouden alalla. P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksentekomenettely(cid:132) on esitelty vuonna 1978 ilmestyneest(cid:132), kahdeksansesta kilpailupoli- tiikkaa koskevasta kertomuksesta alkaen. Vaikeuk- tuet ovat sissa oleville yrityksille my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)t perustamissopimuksen mukaisia silloin, kun niiden edellytyksen(cid:132) on yksityiskohtainen rakenneuudis- jonka tarkoituksena on parantaa tussuunnitelma, ja kest(cid:132)v(cid:132)sti palauttaa niiden kilpailukyky sek(cid:132) silloin, kun niill(cid:132) tuetaan vain v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)mimpi(cid:132) toimia, jotta yritys selvi(cid:132)isi v(cid:132)ist(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)m(cid:132)st(cid:132) siirtym(cid:132)vaiheesta, joka edelt(cid:132)(cid:132) suunnitelman toteuttamisen ansiosta syntyvien tuloksien n(cid:132)kymist(cid:132) (10). T(cid:132)m(cid:132) toiminta- malli vahvistettiin komission tiedonannossa, joka koskee valtiontukia ilmailualalla (11). Tiedonannossa omaksuttiin k(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148), jota komissio sovelsi erityi- sesti p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksiss(cid:132)(cid:132)n, jotka liittyiv(cid:132)t Aer Lingukseen 94/118/EY (12), TAP:hen 94/698/EY (13) ja Olympic Airwaysiin 94/696/EY (14). Toimintamalli esitettiin yleisemmin vaikeuksissa olevien yritysten pelasta- miseen ja rakenneuudistukseen my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) valtiontukea koskevissa yhteis(cid:148)n suuntaviivoissa (15). yritysten taloudellista tilannetta (13) Tuomioistuin totesi, ett(cid:132) perustelut puuttuivat kahden kohdan osalta. Tyydytt(cid:132)(cid:132)kseen kahta edell(cid:132) mainittua kohtaa koskevat vaatimukset komissio korostaa ensin, ett(cid:132) Air Francelle my(cid:148)nnetty tuki on yrityksen rakenneuudistukseen my(cid:148)nnetty(cid:132) tukea. Komissio on perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti sit(cid:132) mielt(cid:132), ett(cid:132) vaikeuksissa oleville yrityksille my(cid:148)n- netty rakenneuudistustuki saattaa edesauttaa tiet- tyjen taloudellisten toimintojen kehityst(cid:132) ilman ett(cid:132) ne vaikuttavat kauppaan yhteisen edun vastaisella (7) Yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa C-350/88, Delacre ym. v. komissio, 14. 2. 1990 antama tuomio (Kok. 1990, s. I-395, kohta 15). (8) Ibidem, kohta 16. Katso my(cid:148)s yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen ja Brink’s France, asiassa C-367/95, komissio v. Sytraval 2. 4. 1998 antama tuomio (Kok. 1998, s. I-1917, 63 kohta). (9) Yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen yhdistetyiss(cid:132) asioissa C-329/93, C- 62/95 ja C-63/95, Bremer Vulkan v. komissio, 24. 10. 1996 antamat tuomiot (Kok. 1996 s. I-5151, kohta 32), ja yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa C-360/92 P, Publishers Association v. komissio, 17. 1. 1995 antama tuomio (Kok. 1995, s. I-23, kohta 39). ”on osa rakenneuudistus (14) Komissio muistuttaa viimeksi mainitussa asiakir- jassa, ett(cid:132) realistista, johdonmukaista ja kauaskantoista suunnitelmaa, jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen elinkelpoi- ajaksi. Rakenneuudistukseen suus pidemm(cid:132)ksi sis(cid:132)ltyy tyypillisesti yksi tai useampi seuraavista seikoista: yrityksen toiminnan tehokkaampi uudel- leenorganisointi johon yleens(cid:132) ja j(cid:132)rkeist(cid:132)minen, kuuluu vet(cid:132)ytyminen tuottamattomasta tai tappiol- lisesta toiminnasta, sellaisen toiminnan rakenteel- linen uudistaminen, jonka kilpailukyky voidaan palauttaa, ja mahdollinen toiminnan monipuolista- minen tuottavampaan toimintaan. Yritystoiminnan rakenteen uudista- mista on yleens(cid:132) t(cid:132)ydennett(cid:132)v(cid:132) rahoitusrakenteen suuntautumalla uuteen (10) Katso kahdeksas kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus, kohdat 227, 228 ja 177. (11) EYVL C 350, 10. 12. 1994, s. 5 (12) EYVL L 54, 25. 2. 1994, s. 30 (13) EYVL L 279, 28. 10. 1994, s. 29 (14) EYVL L 273, 25. 10. 1994, s. 22 (15) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 63/71 olosuhteet, (esimerkiksi p(cid:132)(cid:132)omapanokset ja uudistamisella velkaantuneisuuden v(cid:132)hent(cid:132)minen). Rakenneuudis- tussuunnitelmissa otetaan yleens(cid:132) huomioon muun muassa yrityksen vaikeudet joissa alkoivat, kyseisten tuotemarkkinoiden kysynt(cid:132)- ja tarjontatilanne ja odotettavissa oleva kehitys sek(cid:132) kyseisen yrityksen erityiset vahvuudet ja heik- koudet. Yritys voi n(cid:132)iden suunnitelmien avulla muuttaa vaivattomasti rakenteitaan, joiden avulla taataan yrityksen pitk(cid:132)n aikav(cid:132)lin elinkelpoisuus ja mahdollisuus toimia omin varoin sen sijaan, ett(cid:132) sille my(cid:148)nnett(cid:132)isiin lis(cid:132)(cid:132) valtion tukea. ” (2. 1 kohta). Komission on valtiontukea sis(cid:132)lt(cid:132)v(cid:132)(cid:132) rakenneuudis- tushanketta tutkiessaan perustamissopimuksen 92 artiklan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ysten mukaisesti ensin m(cid:132)(cid:132)ritett(cid:132)v(cid:132), voidaanko yrityksen taloudellisen tilanteen paranta- mista pit(cid:132)(cid:132) yhteis(cid:148)n politiikan mukaisena tavoit- teena. T(cid:132)m(cid:132)n j(cid:132)lkeen komissio tarkastaa, voidaanko yrityksen kannattavuus palauttaa tuen avulla ja onko tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) suhteutettu rakenneuudistuksen kustannuksiin ja siit(cid:132) aiheutuvaan hy(cid:148)tyyn ilman ett(cid:132) tuki v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)(cid:132) kilpailua. Komissio voi p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) sallia tuen sill(cid:132) edellytyksell(cid:132), ett(cid:132) tiettyj(cid:132) ehtoja noudatetaan. (15) Komissio on t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa arvioinut vuoden on yhteis(cid:148)n edun ett(cid:132) 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n, mukaista tukea Air Francen rakenneuudistuksen onnistumista ja varmistaa sen pitk(cid:132)n aikav(cid:132)lin kannattavuus. Tuomioistuin ei kyseenalaistanut komission n(cid:132)kemyst(cid:132) (tuomion kohta 235). vahvistamalla yrityksen p(cid:132)(cid:132)omapohjaa 20 miljar- dilla Ranskan frangilla. T(cid:132)m(cid:132) rahoitusosuus on siis yrityksen koko rakenneuudistuksen v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)n ja erottamaton osa, kuten Lazard Fr(cid:138)res -toimiston kertomuksesta ilmenee. (17) rakenneuudistuksen aikana Rakenneuudistuksen kokonaisvaltainen luonne ja p(cid:132)(cid:132)omapohjan vahvistamisen v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:148)myys ovat syyn(cid:132) siihen, ett(cid:132) tuen kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n rahoittamaan kaikkia rakenneuudistustoimia. N(cid:132)m(cid:132) toimet voivat olla erilaisia: ne voivat olla luonteel- taan puhtaasti ”rakenteellisia” kuten yrityksen toiminnan uudelleenj(cid:132)rjestely, sosiaalisia (17) kuten ty(cid:148)ntekij(cid:148)iden v(cid:132)hent(cid:132)minen (irtisanominen, en- rahoituksellisia kuten jne. ), nenaikaiset el(cid:132)kkeet yritykselle kertyneiden tappioiden mit(cid:132)t(cid:148)inti tai jopa aiheutuneiden tappioiden kattaminen (18). Kyseess(cid:132) voivat my(cid:148)s olla yhti(cid:148)n tavalliseen toimintaan liittyv(cid:132)t toimet. Osittain tuen avulla rahoitetun toimen luonne ei ole ratkaiseva silloin, kun toimi kuuluu rakenneuu- distussuunnitelmaan, jonka avulla yrityksen kannat- tavuus voidaan palauttaa, ja kun edell(cid:132) mainitut suhteellisuuteen ja kilpailun v(cid:132)(cid:132)ristymisen est(cid:132)mi- seen liittyv(cid:132)t ehdot t(cid:132)yttyv(cid:132)t (19). Uusien lentoko- neiden hankinta on Air Francen rakenneuudistus- suunnitelman olennainen osa, sill(cid:132) suunnitelman toteutuminen saattaisi ep(cid:132)onnistua mik(cid:132)li lentoko- neita ei uusittaisi, kuten komissio totesi vuoden t(cid:132)m(cid:132)n 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n. Tuomioistuin piti seikan perusteluja riitt(cid:132)vin(cid:132) (tuomion 102 kohta). Komission mielest(cid:132) ei ollut esteit(cid:132) sille, ett(cid:132) lento- koneiden uudistaminen rahoitetaan tuen avulla. Uusien lentokonehankintojen rahoituksen perustelut (18) (16) Air Francen rakenneuudistusvaiheen aikana my(cid:148)n- netyn uusien lentokonehankintojen rahoituksen osalta on edell(cid:132) mainittu huomioon ottaen syyt(cid:132) mainita, ett(cid:132) yhti(cid:148)n rakenneuudistus perustuu kokonaisvaltaiseen ja itsen(cid:132)iseen suunnitelmaan, jotta yhti(cid:148) voisi kohtuullisen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ajan kuluessa j(cid:132)lleen muuttua taloudellisesti kannattavaksi ilman muuta apua (16). Suunnitelmaan kuuluu yrityksen toiminnan uudelleenj(cid:132)rjestely ja j(cid:132)rkeist(cid:132)minen, tietyist(cid:132) kulujen tehok- tappiollisista kuuden ja tuottavuuden lis(cid:132)(cid:132)minen, omaisuuden ja yhti(cid:148)t(cid:132) rasittavien huomattavien luovutukset v(cid:132)hent(cid:132)minen. rahoituksellisten joita ilman Kaikki edell(cid:132) mainitut ovat keinoja, on kannattavuuden yrityksen palauttaminen rahoitetaan osittain mahdotonta. N(cid:132)m(cid:132) toimet v(cid:132)hent(cid:132)minen, luopuminen, lentoreiteist(cid:132) velvoitteiden suunniteltu (16) Katso alaviite 11, kohta V. 2. 38. Tuomioistuin muistutti (tuomion 113 kohta), ett(cid:132) toimintatukien, joiden tarkoituksena on rahoittaa laitteiston tai laitosten tavanomaista uudenaikaista- mista ja vapauttaa yritys tavanomaisista hallintoku- luistaan, maksamiselle voida my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) poikkeusta perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa esitettyyn kieltoon paitsi jos n(cid:132)iden toimintatukien kilpailua v(cid:132)(cid:132)rist(cid:132)vi(cid:132) vaiku- tuksia tasapainottaa edell(cid:132) mainitun artiklan 2 ja 3 periaatteessa ei (17) Ibidem. (18) Katso kahdeksas kilpailupolitiikkaa koskeva kertomus, kohta 228. (19) Yhteis(cid:148)jen ensimm(cid:132)isen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-149/95, Ducros v. komissio, 5. 11. 1997 antama tuomio (Kok. 1997, s. II-2031, kohta 65). Katso my(cid:148)s kokonaisuudessaan julkaistut komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kset: ABB (EYVL L 309, 13. 12. 1993, s. 21), la Papelera Espa(cid:157)ola (EYVL C 123, 5. 5. 1993, s. 7), Bull Iritecna (EYVL L 330, (EYVL L 386, 31. 12. 1994, 13. 12. 1995, (EYVL L 298, 21. 11. 1996, s. 14), SEAT (EYVL L 88, 5. 4. 1996, s. 7), Compa- gnie Generale Maritime (EYVL L 5, 9. 1. 1997, s. 40), Aircraft Services Lemverder (EYVL L 306, 11. 11. 1997 s. 19) ja komis- sion lukuisat hyv(cid:132)ksyv(cid:132)t p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kset: esim. Bayerische Zellstoff (SG 93/D/18262), Polte (SEC(97)1055), Magdeburger Stahlbau (SEC(97)1271), Koenitz (SEC(97)546/2) s. 1), Seda de Barcelona s. 23), jne. L 63/72 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 asioissa Deufil oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n kohdan mukainen yhteisen edun mukainen tavoite (20). T(cid:132)h(cid:132)n liittyy muiden, joiden etua asia koskee, hallinnollisen menettelyn aikana tekem(cid:132) viittaus ja Glaverbel. Vaikka lentokoneiden uusiminen ei k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) olevassa tapauksessa olekaan alkuin- vestointi eik(cid:132) kyseess(cid:132) ole uusien tai ylim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isten lentoko- laitteiden tai neiden hankinta on yleinen rakenneuudistustoimi, tekij(cid:132)t johon edell(cid:132) yksityiskohtaisesti kuuluvat. Tilanne siis eroaa kahdessa edell(cid:132) maini- tussa asiassa vallinneesta tilanteesta. laitteistojen hankinta (21), luetellut (19) (20) tehtiin tilanteessa, Lis(cid:132)ksi kahteen edell(cid:132) mainittuun asiaan liittyv(cid:132)t jossa kyseisill(cid:132) investoinnit markkinoilla oli runsaasti ylikapasiteettia, ja asiassa Deufil investointi mahdollisti yrityksen tuotantoka- pasiteetin kaksinkertaistamisen. Sen sijaan k(cid:132)sitel- t(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) olevassa tapauksessa uusien lentokoneiden hankinta ei lis(cid:132)(cid:132) Air Francen matkustajapaikkojen tarjontaa, eiv(cid:132)tk(cid:132) Euroopan lentoliikennemarkkinat vuonna 1994 olleet ylitarjonnan aiheuttamissa rakenteellisissa vaikeuksissa, kuten j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) tode- taan. Ranskan viranomaiset ilmoittivat komissiolle l(cid:132)het- t(cid:132)m(cid:132)ss(cid:132)(cid:132)n 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) maaliskuuta 1994 p(cid:132)iv(cid:132)tyss(cid:132) kirjeess(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) Air Francen velat v(cid:132)henisiv(cid:132)t osakep(cid:132)(cid:132)oman korotuksen ansiosta vuoden 1993 lopun ja 1996 lopun v(cid:132)lill(cid:132) 34 miljardista Ranskan frangista Ilmoituksen liitteen(cid:132) olleessa Lazard Fr(cid:138)res -toimiston raportissa ennus- tettiin kyseiselle aikav(cid:132)lille seuraavanlaista Air Francen omien varojen ja nettovelkojen kehityst(cid:132): 15 miljardiin. (miljardia FRF) 1993 1994 1995 1996 Omat varat (0,4) 7,1 11,7 17,4 (1) Nettovelat 34,1 25,1 20,7 15,2 (1) (1) Lukuun ottamatta p(cid:132)(cid:132)omitettuja vuokria, joiden arvo on 6,9 miljardia Ranskan frangia, ja ennen 1,25 miljardin Ranskan frangin arvoisten osakkeina hyvitett(cid:132)vien obligaatioiden (Obliga- tions Remboursables en Actions, ORA) muuntamista. Taulukosta k(cid:132)y ilmi, ett(cid:132) Air Francen nettovelat v(cid:132)henisiv(cid:132)t vuoden 1993 lopun ja vuoden 1996 lopun v(cid:132)lisen(cid:132) aikana 18,9 miljardia Ranskan frangia. Mik(cid:132)li yhti(cid:148)n lis(cid:132)velkaantuminen vuoden 1994 ensimm(cid:132)isell(cid:132) puoliskolla otetaan huomioon, komissio arvioi, ett(cid:132) Air Francelle my(cid:148)nnetyn tuen (20) Yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa C-278/1995 P, Siemens v. komissio, 15. 5. 1997 antama tuomio (Kok. 1997, s. I-2507, kohta 23) vahvistaa yhteis(cid:148)jen ensimm(cid:132)isen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-459/93 antaman tuomion (Kok. 1995, s. II-1675, kohta 48). (21) Glaverbelin ja Deufilin asioihin liittyv(cid:132) oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148) sis(cid:132)lt(cid:132)(cid:132) korvaavia investointeja koskemaan laajennetun toimintatuen k(cid:132)sitteen, joka ei v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) vastaa talousteorian vastaavaa k(cid:132)sitett(cid:132). kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on tarkoitettu yhti(cid:148)n velkaantumi- sasteen pienent(cid:132)miseen samanaikaisesti omien varojen lis(cid:132)(cid:132)misen kanssa, eik(cid:132) uusien lentoko- neiden hankinnan rahoitukseen. Lazard Fr(cid:138)res rahoitustaulukko -toimiston raportin sis(cid:132)lt(cid:132)m(cid:132) todistaa my(cid:148)s, ett(cid:132) omaisuuden luovutuksesta (7 miljardia Ranskan frangia) ja omarahoituskapasitee- tista (12,1 miljardia Ranskan frangia), joka k(cid:132)sitt(cid:132)(cid:132) yhti(cid:148)n tuloksen lis(cid:132)ksi k(cid:132)ytt(cid:148)varat varauksiin ja poistoihin, per(cid:132)isin olevat toimintaresurssit riitt(cid:132)v(cid:132)t toimintakuluihin (14 miljardia Ranskan selv(cid:132)sti joihin kuuluvat 11,5 miljardin Ranskan frangia), lentokoneinvestoinnit. On viel(cid:132) frangin arvoiset todettava, etteiv(cid:132)t lentokoneinvestointien netto- kulut rakenneuudistussuunnitelman aikana ole 11,5 miljardia frangia vaan 6,2 miljardia, joista 3,5 miljardia on suunnattu ainoastaan lentokoneiden hankintaan. Komissiolle ilmoitetun suunnitelman mukaan vuosina 1994–1996 saadaan 4,1 miljardia Ranskan frangia lentokoneiden luovutuksesta ja 1,2 miljardia frangia lentokoneteollisuuden varaosien myynnist(cid:132). Air Francen kilpailuasemaan sen ETA:n ulko- puolisilla reiteill(cid:132) liittyv(cid:132)t perustelut ja 86 (21) Air Francen kilpailuasemasta sen ETA:n ulkopuo- listen reittien verkossa on todettava, ett(cid:132) valtiontu- kiasioissa komissio m(cid:132)(cid:132)rittelee relevantit markkinat laajemmin kuin kilpailuasioissa, joita se k(cid:132)sittelee perustamissopimuksen 85 artiklan ja asetuksen (ETY) N:o 4064/89 nojalla. Ilmailualan valtiontukia koskevassa komission tiedonannossa todetaan, ett(cid:132) tuen kilpailuvaikutusten rajoitettami- seksi on huomioitava maantieteelliset markkinat, jotka voivat olla joko ETA-markkinat kokonaisuu- dessaan tai jotkin tietyt alueelliset markkinat, joilla on paljon kilpailua (22). Sen sijaan soveltaessaan perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklaa siviili- ilmailumarkkinoihin komissio suorittaa analyysins(cid:132) osittain reittikohtaisesti (23). (22) Ensimm(cid:132)isen oikeusasteen tuomioistuimen 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998 antama tuomio vahvistaa itse asiassa t(cid:132)m(cid:132)n toimintamallin. Komissio ei vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksens(cid:132) yhteydess(cid:132) suorittanut (22) Katso alaviite 11, kohta V. 2. 38. 4. (23) Yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa 66/86, Ahmed Saeed Flug- reisen ja Silver Line Reiseb(cid:129)ro v. Zentrale zur Bek(cid:132)mpfung unlauteren Wettbewerbs, 11. 4. 1989 antama tuomio (Kok. s. 803, kohta 40–46). Ensimm(cid:132)isen oikeusasteen 1989, tuomioistuimen asiassa T-2/93, Air France v. komissio, 19. 5. 1994 antama tuomio (Kok. 1994, s. II-323, kohta 45 ja 80–85). Komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s: 92/213/ETY, British Midland v. Aer Lingus, EYVL L 96, 10. 4. 1992, s. 34; 5. 10. 1992, Air France v. Sabena EYVL C 272, 21. 10. 1992; 27. 11. 1992, British Airways v. TAT, EYVL C 326, 11. 12. 1992; 20. 7. 1995, Swissair v. Sabena, EYVL C 200, 4. 8. 1995, s. 10; 96/180/EY, LH v. SAS, EYVL L 54, 5. 3. 1996, s. 28. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 63/73 (23) reittikohtaista analyysi(cid:132) ETA:n sis(cid:132)ll(cid:132), vaan l(cid:132)hestyi Air Francen kilpailuasemaan liittyvi(cid:132) kysymyksi(cid:132) kokonaisvaltaisesti ETA-markkinoilla. koko Tuomioistuin hyv(cid:132)ksyi komission kannan niin sen perusteluiden (kohta 269) kuin sen p(cid:132)(cid:132)periaat- teenkin osalta (kohta 288). Komissio on t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi sit(cid:132) mielt(cid:132), ett(cid:132) se voi my(cid:148)s ETA:n ulkopuo- listen reittien osalta tehd(cid:132) vastaavan kokonaisval- taisen analyysin. vaikutuksia kohdistuvia Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakennemuutokseen my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) valtiontukea koskevissa komission suuntaviivoissa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n kilpailun v(cid:132)(cid:132)ristymist(cid:132) ja j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)liseen kauppaan rajoittavien ehtojen mahdollisesta asettamisesta, ett(cid:132) raken- neuudistussuunnitelmaan t(cid:132)ytyy sis(cid:132)lty(cid:132) tuotanto- kapasiteetin v(cid:132)hent(cid:132)minen silloin, kun yhteis(cid:148)n kyseisill(cid:132) markkinoilla on rakenteellista ylikapasi- teettia. Tilanne on toinen, mik(cid:132)li ylikapasiteettia ei ole: ”Mik(cid:132)li tuen saajan liikenn(cid:148)imill(cid:132) Euroopan yhteis(cid:148)n markkinoilla ei kuitenkaan ole tuotannon rakenteellista ylikapasiteettia, komissio ei yleens(cid:132) vaadi kapasiteetin pienent(cid:132)mist(cid:132) avun saamisen ehtona. Komissiolle on kuitenkin todistettava, ett(cid:132) tukea k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n ainoastaan yrityksen kannatta- vuuden palauttamiseen ja ett(cid:132) tuen saaja ei raken- neuudistussuunnitelman aikana voi kehitt(cid:132)(cid:132) tuotan- tokapasiteettiaan paitsi jos se on v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132) yri- tyksen kannattavuuden palauttamiseksi ilman ett(cid:132) toimintamalli kilpailu jossa kapasiteetin vahvistetaan oikeusk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132), v(cid:132)hent(cid:132)mist(cid:132) pidet(cid:132)(cid:132)n kilpailun v(cid:132)(cid:132)ristymisen hyv(cid:132)ksytt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) ehk(cid:132)isykeinona (25). Oikeusk(cid:132)yt(cid:132)n- n(cid:148)ss(cid:132) my(cid:148)nnet(cid:132)(cid:132)n mahdollisesti k(cid:132)ytett(cid:132)vien rajoi- tuskeinojen suhteellisuuden osalta, ettei tukim(cid:132)(cid:132)ri(cid:132) ja poistettavan tuotantokapasiteetin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) ole tarpeen suhteuttaa toisiinsa tarkasti. T(cid:132)t(cid:132) seikkaa koskeva komission arvio ei rajoitu yksinomaan ta- loudellisiin kriteereihin perustuvaan valvontaan, vaan komissio voi my(cid:148)s ”ottaa huomioon useita poliittisia, taloudellisia tai sosiaalisia n(cid:132)k(cid:148)kohtia” k(cid:132)ytt(cid:132)ess(cid:132)(cid:132)n harkintavaltaansa (26). v(cid:132)(cid:132)ristyy (24)”. T(cid:132)m(cid:132) (24) Jotta t(cid:132)ss(cid:132) tapauksessa voitaisiin v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132) yhteisen edun vastaiset kauppaan liittyv(cid:132)t muutokset, komissio asettaa tukip(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kselleen edellytykseksi seuraavien p(cid:132)(cid:132)ehtojen noudattamisen: sitoumus, jonka mukaan Air France k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) tukea ainoastaan rakenneuudistuksen toteuttamiseen; Air Francen lentokoneiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) rajoitetaan 146 koneeseen suunnitelman keston ajaksi; tarjottuina matkustaja- paikkakilometrein(cid:132) ilmaistua Air Francen tarjontaa (24) Ks. alaviite 15. (25) Yhteis(cid:148)jen ensimm(cid:132)isen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio, Ducros, katso alaviite 19, kohta 67. (26) Yhteis(cid:148)jen ensimm(cid:132)isen oikeusasteen tuomioistuimen asiassa T-244/94, Wirschaftsvereinigung Stahl v. komissio, 24. 10. 1997 antama tuomio (Kok. 1997, s. II-1963, kohta 111, jossa viita- taan yhteis(cid:148)jen tuomioistuimen asiassa 214/83, Saksa v. komissio, 3. 10. 1995 antamaan tuomioon, Kok. 1985, s. 3053, kohta 33). rajoitetaan suunnitelman keston ETA:n sis(cid:132)ll(cid:132) ajaksi; Air Francelle annetaan suunnitelman keston ajaksi kielto ryhty(cid:132) hintajohtajaksi (price leader) ETA:n sis(cid:132)ll(cid:132); liikenneoikeuksien osalta ei harjoi- teta suosituimmuuskohtelua Air Francen hyv(cid:132)ksi; Air Francen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisesti Ranskan ja muiden ETA-maiden v(cid:132)lill(cid:132) liikenn(cid:148)imien reittien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) rajoitetaan 89 reittiin. N(cid:132)ist(cid:132) ehdoista liikenn(cid:148)in- tioikeuksia suosituimmuuskohtelun ep(cid:132)(cid:132)mist(cid:132) ja lentokoneiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n rajoittamista 146 koneeseen sovelletaan kaikkiin reitteihin, kolmansiin maihin suuntautuvat reitit mukaan lukien. Komissio on kokonaisvaltaista harkintaval- taansa k(cid:132)ytt(cid:132)ess(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)nyt olla soveltamatta ETA:n ulkopuolisiin reitteihin muita edell(cid:132) mainit- tuja ehtoja, erityisesti hintajohtajuutta koskevaa kieltoa sek(cid:132) tarjottujen matkustajapaikkakilomet- rien rajoittamista. T(cid:132)h(cid:132)n on kolme syyt(cid:132): koskevan — Kaikkien reittien osalta on olemassa huomat- tavia takuita. — ETA:n sis(cid:132)isten reittien kehityksell(cid:132) oli vuonna 1994 vaikutusta yhteis(cid:148)n sis(cid:132)isiin kilpailuehtoihin ja kauppaan kuin ETA:n ulkopuolisilla reiteill(cid:132). huomattavasti enemm(cid:132)n — Edell(cid:132) mainittujen laajentaminen koskemaan ETA:n ulkopuolisia reittej(cid:132) hy(cid:148)dyt- t(cid:132)isi l(cid:132)hinn(cid:132) kolmansien maiden lentoyhti(cid:148)it(cid:132). ehtojen (25) Komissio on ensimm(cid:132)isen kohdan osalta sit(cid:132) mielt(cid:132), ett(cid:132) ETA:n ulkopuolisillakin reiteill(cid:132) sovel- lettava sitoumus, jonka mukaan Air France k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ainoastaan rakenneuudistuksen toteutta- tukea miseen, ja yhti(cid:148)n lentokoneiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n rajoitta- minen ovat huomattavia vastineita Air Francen saamalle tuelle. Kuten edell(cid:132) on jo todettu, 20 miljardin Ranskan frangin p(cid:132)(cid:132)omasijoitusta on pidett(cid:132)v(cid:132) pelk(cid:132)st(cid:132)(cid:132)n velkaantumisen v(cid:132)hent(cid:132)mi- seen tarkoitettuna, lukuun ottamatta k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132), jonka tarkoituksena olisi turvautua hinta- tai muihin poli- tiikkoihin, jotka voivat aiheuttaa tappioita. Lis(cid:132)ksi ilmoitetussa lentokoneiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) rakenneuudistussuunnitelmassa koneeseen suunnitelman keston ajaksi. Tarjottujen matkustaja- laskee hieman. paikkojen kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132) Komissio ilmoittaa ilmailualan valtiontukia koske- vassa tiedonannossaan, ettei valtiontuella rahoitetun ohjelman ”tavoitteena voi olla kyseisen yhti(cid:148)n kapasiteetin ja tarjonnan lis(cid:132)(cid:132)minen siten, ett(cid:132) yhti(cid:148)n kilpailijoille aiheutuu haittaa ja ett(cid:132) ohjelma ei saa miss(cid:132)(cid:132)n tapauksessa asianomaisten markkinoiden lentokoneiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n tai matkusta- joka ylitt(cid:132)isi n(cid:132)iden japaikkojen lis(cid:132)(cid:132)ntymist(cid:132), markkinoiden kasvun” (27). eurooppalaisille rajoitetaan aiheuttaa sellaista suorille jopa 146 (27) Katso alaviite 11, kohta V-2. 38. 4. L 63/74 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 pienent(cid:132)mist(cid:132). (26) Komissio arvioi vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n, ettei Euroopan lentoliikenteen markkinoilla ollut ylika- pasiteetin aiheuttamaa rakenteellista kriisi(cid:132) ja ett(cid:132) ilmailualan tilanne ei oikeuttanut kapasiteetin Ensimm(cid:132)isen kokonaisvaltaista oikeusasteen tuomioistuin hyv(cid:132)ksyi komission kannan n(cid:132)iden kahden seikan osalta (tuomion 365 ja 367 kohta). T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) on syyt(cid:132) lis(cid:132)t(cid:132), ett(cid:132) siviili-ilmailu kuuluu aloihin, joiden pitk(cid:132)n aika- v(cid:132)lin kasvu on ollut eritt(cid:132)in voimakasta viimeksi kuluneiden 50 vuoden aikana. Kasvu jatkui my(cid:148)s vuosina 1990–1994, jolloin lentoliikenne joutui historiansa pahimpaan kriisiin. Kuten komissio ilmoitti vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132)(cid:132)n, alan pitk(cid:132)n aikav(cid:132)lin kasvuennuste on noin 6 % vuodessa. Tarjottujen matkustajapaikkojen kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n liev(cid:132) lasku, joka vastaa yhti(cid:148)n tuotantokapasiteetin j(cid:132)(cid:132)dytt(cid:132)mist(cid:132), tuntuu t(cid:132)ss(cid:132) tilanteessa merkitt(cid:132)v(cid:132)lt(cid:132) rajoitukselta, etenkin kuin Air France ei suunnittele lentoyhti(cid:148)iden liittoutumista muiden kanssa. Vuoden 1994 huhtikuussa komissiolle toimitettujen Air Francen ETA:n ulkopuolista lii- kennett(cid:132) vuosina 1994–1996 koskevien kasvuen- nusteiden mukaan Air Francen liikenteen kasvu kaikilla maailman suurilla alueilla on selv(cid:132)sti pienemp(cid:132)(cid:132) kuin liikenteen kokonaiskasvu matkus- [. ] (28) v. tajakilometrein(cid:132) mitattuna (esimerkiksi [. ] Pohjois-Amerikan, [. ] v. [. ] Etel(cid:132)-Amerikan, [. ] v. [. ] Aasian ja Tyynenmeren alueiden osalta jne. ). Riski siit(cid:132), ett(cid:132) Air France k(cid:132)ytt(cid:132)isi tukea hyv(cid:132)kseen kasvattaakseen kapasiteettiaan ja siirt(cid:132)(cid:132)k- seen lis(cid:132)(cid:132) lentokoneita kolmansiin maihin suuntau- tuville reiteille, tuntuu hyvin pienelt(cid:132). Ensinn(cid:132)kin Air Francen kolmansiin maihin suuntautuvaa liike- nn(cid:148)intikapasiteettia s(cid:132)(cid:132)telev(cid:132)t kahdenv(cid:132)liset sopi- mukset, joiden muuttamiseen vaaditaan kyseisen kolmannen maan suostumus, kuten j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ja toiseksi ETA:n sis(cid:132)isill(cid:132) reiteill(cid:132) selostetaan, k(cid:132)ytettyill(cid:132) lyhyen ja keskipitk(cid:132)n matkan lentoko- neilla on vaikea korvata pitkille reiteille tarkoitet- tuja lentokoneita, joita k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n merkitt(cid:132)v(cid:132)n osan ETA:n reiteist(cid:132) muodostavilla mannertenv(cid:132)lisill(cid:132) lennoilla. ulkopuolisista suurten (27) Toisesta kohdasta on ensin syyt(cid:132) huomauttaa ylei- sesti, ett(cid:132) komissio loogisesti keskitt(cid:132)(cid:132) Air Francelle antamansa rajoitukset ETA:n sis(cid:132)isiin reitteihin, joilla tuen vaikutukset ovat selv(cid:132)sti suurimmat, tuki koska komission teht(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) on valvoa, ettei muuta kaupank(cid:132)ynnin edellytyksi(cid:132) yhteis(cid:148)n edun vastaisiksi. Lis(cid:132)ksi on syyt(cid:132) korostaa, ett(cid:132) 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1993 voimaan tulleessa lentoliikenteen vapauttamista koskevassa yhteis(cid:148)n kolmannessa yhteis(cid:148)n toimenpidekokonaisuudessa annetaan lukuun ottamatta lentoliikenteen harjoittajille mahdollisuus ehdottaa kaikille ETA:n sis(cid:132)isille reiteille haluamiaan hintoja, lentoyhteyksien tiheytt(cid:132) ja matkustajakapa- siteettia. Reittien liikenn(cid:148)inti(cid:132) koskevia ehtoja eri ETA-maiden v(cid:132)lill(cid:132) ja ETA:an kuulumattomien maiden v(cid:132)lill(cid:132) s(cid:132)(cid:132)telev(cid:132)t sen sijaan useimmiten joilla joitakin Atlantin kahdenv(cid:132)liset sopimukset, rajoitetaan reittej(cid:132) ylitt(cid:132)vi(cid:132) tiukasti ja mahdollisuutta tarjonnan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) hintojen vaihteluun. T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi valtiontuen k(cid:132)ytt(cid:132)miseen liittyv(cid:132)t kilpailunvastaisten toimintatapojen rahoittamisesta tuen avulla ovat luonnollisesti paljon suurempia ETA:n sis(cid:132)isill(cid:132) kuin ETA:n ulkopuolisilla reiteill(cid:132). Komissio ilmoitti valtiontukia ilmailualalla koskevassa tie- donannossaan liittyvist(cid:132) suhteista, ett(cid:132) ”suurimmassa osassa kolmansien maiden kanssa tehtyj(cid:132) kahdenv(cid:132)lisi(cid:132) sopimuksia vahvistetut markkinoille p(cid:132)(cid:132)syyn ja kilpailun rajoit- tamiseen liittyv(cid:132)t ehdot vaikuttavat taloudellisesti huomattavasti kuin mahdolliset valtiontuet (29)”. kolmansiin maihin t(cid:132)rke(cid:132)mmilt(cid:132) riskit lausekkeita, nime(cid:132)m(cid:132)n (28) Kolmasosa vuonna 1994 voimassa olleista Ranskan ja ETA:n ulkopuolisten maiden kahdenv(cid:132)lisist(cid:132) sopimuksista sis(cid:132)lsi yhden liikenteenharjoittajan nime(cid:132)miseen liittyv(cid:132)n lausekkeen, joka rajoittaa Ranskan nime(cid:132)mismahdollisuuden yhteen lii- kenteenharjoittajaan. L(cid:132)hes kaikkiin sopimuksiin sopimus- rajoittavat jotka sis(cid:132)ltyy puolten (tai liikenteenharjoittajan nime(cid:132)mien liikenteenharjoittajien) koko tarjontaa tai sen osaa (liikennetiheytt(cid:132), matkustajapaikkojen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) jne. ). Sellaisia Ranskan allekirjoittamia sopi- joissa ei ole tarkkoja tarjontaa rajoittavia muksia, m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)yksi(cid:132), on eritt(cid:132)in v(cid:132)h(cid:132)n. Ranskalaisamerikka- laiset kahdenv(cid:132)liset suhteet ovat erikoislaatuisia: suhteita s(cid:132)(cid:132)delleen vuonna 1992 irtisanotun ilmai- lualan sopimuksen j(cid:132)lkeen molempien sopimus- puolten on t(cid:132)ytynyt erikseen hyv(cid:132)ksy(cid:132) kaikkien lentoyhti(cid:148)iden tarjoamat kapasiteetit jokaiseksi ilmailukaudeksi. Hinnat sen sijaan sis(cid:132)ltyv(cid:132)t koko- naan Ranskan hyv(cid:132)ksymiin kahdenv(cid:132)lisiin sopi- muksiin, koska ne ovat l(cid:132)hes t(cid:132)ysin riippuvaisia molempien asianomaisten valtioiden hyv(cid:132)ksynn(cid:132)n periaatteesta (30). N(cid:132)m(cid:132) kaikki kahdenv(cid:132)liset sopi- mukset rajoittavat nime(cid:132)mismahdollisuudet yksin- omaan Ranskan kansalaisten p(cid:132)(cid:132)osin omistamiin ja valvomiin yhti(cid:148)ihin. (29) On t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) erottaa toisistaan kaikkien sellaisten ETA:n ulkopuolisten reittien joukosta, joiden lii- kenn(cid:148)intiin Air Francelle my(cid:148)nnetty tuki voi vaikuttaa, Ranskan ja ETA:an kuulumattomien (28) P(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen t(cid:132)t(cid:132) versiota on toimituksellisesti muutettu siten, ett(cid:132) luottamuksellisia tietoja ei paljasteta. (29) Katso alaviite 11, kohta II. 2. 11. (30) Katso Kansainv(cid:132)lisen siviili-ilmailuj(cid:132)rjest(cid:148)n julkaisema lentoli- ikennealan kahdenv(cid:132)listen sopimusten kokoelma. 12. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 63/75 maiden v(cid:132)liset suorat lennot sek(cid:132) muiden ETA- maiden ja ETA:an kuulumattomien maiden v(cid:132)liset lennot, jotka liikenn(cid:148)id(cid:132)(cid:132)n ep(cid:132)suorasti jatkoyhteyk- sien keskuspaikkana toimivan Pariisin CDG -lento- aseman kautta. suorassa (30) Air France ei k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) ole Ranskan ja ETA:n ulkopuolisten maiden v(cid:132)listen lentojen muodosta- milla markkinoilla kilpailutilanteessa muiden sellaisten yhteis(cid:148)n lentoyhti(cid:148)iden kanssa, jotka eiv(cid:132)t ole ranskalaisia. T(cid:132)m(cid:132) on seurausta kahdenv(cid:132)listen sopimusten sis(cid:132)lt(cid:132)mist(cid:132) liikenteen- harjoittajan kansallisuutta koskevista rajoituksista. Useisiin sopimuksiin sis(cid:132)llytetty yhden liikenteen- harjoittajan nime(cid:132)miseen liittyv(cid:132) lauseke est(cid:132)(cid:132) my(cid:148)s ranskalaisten liikenteenharjoittajien nime(cid:132)- misen Air Francen kilpailijoiksi. Vaikka toinen ranskalainen yhti(cid:148) p(cid:132)(cid:132)tyisikin markkinoille erityi- sesti Air Francen suosituimmuuskohtelun kielt(cid:132)v(cid:132)n ehdon vuoksi, kahdenv(cid:132)listen sopimusten sis(cid:132)l- t(cid:132)m(cid:132)t muut hintoja ja tarjonnan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) koskevat rajoitukset eritt(cid:132)in vaativiksi. Lis(cid:132)ksi hintojen kaksoishyv(cid:132)ksynn(cid:132)n j(cid:132)rjestelm(cid:132) k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) est(cid:132)(cid:132) nimettyjen liikenteen- harjoittajien vihamieliset hintak(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)t yhteis(cid:148)n ulkopuolisilla reiteill(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) puolestaan poistaa hintajohtajuutta koskevan kiellon hy(cid:148)dylliset vaiku- tukset. Air Francen yhteis(cid:148)n ulkopuolisia reittej(cid:132) koskevan tarjonnan rajoittamisesta ei olisi enemp(cid:132)(cid:132) hy(cid:148)ty(cid:132), sill(cid:132) hintavalvonta rajoittaa liikenteenhar- joittajan intoa lis(cid:132)t(cid:132) voimakkaasti paikkatarjon- taansa n(cid:132)ill(cid:132) reiteill(cid:132), vaikka kahdenv(cid:132)liset sopi- mukset sallisivatkin matkustajapaikkojen lis(cid:132)(cid:132)- misen. Ranskan ja Yhdysvaltojen viranomaisten vuodesta valvonta Pohjois- Atlantin markkinoilla, jotka muodostavat Ranskasta l(cid:132)htevien mannertenv(cid:132)listen lentojen t(cid:132)rkeimm(cid:132)t markkinat, t(cid:132)ht(cid:132)(cid:132) k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) kasvamassa olevan matkustajapaikkojen tarjonnan rajoittamiseen. kilpailuedellytykset 1992 harjoittama tekev(cid:132)t johon liittyy riski matkatava- terminaalin vaihtoa, roiden k(cid:132)sittelyn kannalta. Komission mielest(cid:132) Pariisin CDG -lentoaseman ja muiden yhteis(cid:148)n alueella sijaitsevien jatkoyhteyksien keskuspaik- kojen v(cid:132)lill(cid:132) on jonkin verran korvaavuutta l(cid:132)hinn(cid:132) edullisista hinnoista kiinnostuneiden asiakkaiden – p(cid:132)(cid:132)osin turistien – keskuudessa. Korvaavuutta on sen sijaan eritt(cid:132)in v(cid:132)h(cid:132)n matkan kestosta, aika- taulujen noudattamisesta ja palvelun laadusta kiin- nostuneiden liikeasiakkaiden markkinoilla. Lento- yhti(cid:148)iden marginaalit ovat kuitenkin suurimmat ja valtiontuen v(cid:132)(cid:132)rink(cid:132)yt(cid:148)st(cid:132) kilpailun v(cid:132)(cid:132)ristymisen riski suurimmillaan juuri liikeasiak- kaiden kohdalla. aiheutuva (32) On kuitenkin otettava huomioon, ettei Pariisin tehokas CDG -lentoasema vuonna 1994 ollut johon lentokoneet jatkoyhteyksien keskuspaikka, ja josta ne l(cid:132)htiv(cid:132)t mahdollisimman saapuivat joka Air Francen matkustajalta tehokkaasti. Aika, keskim(cid:132)(cid:132)rin vuonna 1992 kului lentoyhteyden vaihtamiseen, oli 2 tuntia 48 minuuttia. Yhti(cid:148) tarjosi vuoden 1994 alussa saapuvaa lentoa kohti jatkoyhteyden keskim(cid:132)(cid:132)rin 16 lennolle (mahdol- listen jatkoyhteyksien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n mukaan arvioituna), kun Lufthansa tarjosi Frankfurtissa 23 jatkoyhteytt(cid:132) ja KLM Amsterdamissa 29 jatkoyhteytt(cid:132). Lis(cid:132)ksi Ranskan yleens(cid:132) Pariisi–Orly -lentoasemalle, joka sijaitsee noin 40 kilometrin ja huonojen kulkuyhteyksien p(cid:132)(cid:132)ss(cid:132) Pariisin CDG -lentoasemasta. N(cid:132)m(cid:132) kaksi tekij(cid:132)(cid:132) ovat esteen(cid:132) Pariisin CDG -lentoaseman korvaa- vuudelle. ETA:n j(cid:132)senvaltioiden (Ranskaa lukuun ottamatta) ja ETA:n ulkopuolisten valtioiden v(cid:132)lisi(cid:132) jatkoyhteyksi(cid:132) k(cid:132)ytt(cid:132)vien Air Francen matkustajien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) olikin vuosina 1991 ja 1993 vain 4 % ja 5 % yhti(cid:148)n matkustajista. Tuen vaikutusta Pariisin CDG -lentoasemalle sy(cid:148)tt(cid:148)liikenteeseen voidaankin siis pit(cid:132)(cid:132) sangen heikkona. Pariisin CDG -lentoasemaa ja muita suuria eurooppalaisia jatkoyhteyksien keskuspaikkoja k(cid:132)ytt(cid:132)vien pienten lentoyhti(cid:148)iden tilanne ei siis juuri muutu. laskeutuvat saapuvaan sis(cid:132)iset lennot (31) Pariisin CDG -lentoaseman kautta kulkevien muiden ETA-maiden ja ETA:n ulkopuolisten maiden v(cid:132)listen ep(cid:132)suorien lentojen markkinoilla on tietty(cid:132) kilpailua Air Francen ja niin ik(cid:132)(cid:132)n muita jatkoyhteyksien keskuspaikkoja k(cid:132)ytt(cid:132)vien yhteis(cid:148)n p(cid:132)(cid:132)kilpailijoiden v(cid:132)lill(cid:132). ETA:n j(cid:132)senvaltioiden ja ETA:n ulkopuolisten valtioiden tekemien kahden- v(cid:132)listen sopimusten sis(cid:132)lt(cid:132)m(cid:132)t rajoittavat lausekkeet rajoittavat kuitenkin my(cid:148)s t(cid:132)m(cid:132)n kilpailun edelly- tyksi(cid:132). Kahdenv(cid:132)listen sopimusten vaikutuksia seli- tettiin edell(cid:132). N(cid:132)m(cid:132) sopimukset eiv(cid:132)t yleens(cid:132) anna niin sanottua ”kuudetta vapautta” hy(cid:148)dynt(cid:132)v(cid:132)lle liikenteenharjoittajalle oikeutta toimia hintajohta- toisensa jana. Kyseess(cid:132) olevat palvelut korvaavat vain osittain, sill(cid:132) suoraa reitti(cid:132) on vaikea verrata ep(cid:132)suoraan lentoon, joka edellytt(cid:132)(cid:132) odotusaikaa transithallissa, usein lentokoneen vaihtoa ja joskus (33) Kolmannesta kohdasta voidaan edell(cid:132) liittyvin(cid:132) kahdenv(cid:132)lisill(cid:132) sanotun perusteella todeta, ett(cid:132) rajoitukset, joita on nime(cid:132)- miseen sopimuksilla asetettu Air Francen Ranskan ja ETA:n ulkopuo- listen maiden v(cid:132)listen reittien kapasiteetille tai hinnoille, hy(cid:148)dytt(cid:132)isi l(cid:132)hinn(cid:132) ETA:n ulkopuolelle sijoittuneita liikenteenharjoittajia, mik(cid:132)li kahdenv(cid:132)- lisiss(cid:132) sopimuksissa on jonkin verran liikkuma- varaa. Ranskalaisen liikenteenharjoittajan tarjoaman kapasiteetin rajoittaminen Ranskan ja Yhdysval- tojen v(cid:132)lisill(cid:132) Atlantin ylitt(cid:132)vien reittien markki- noilla, joilla Air France on jo useita vuosia ollut vaikeuksissa ja joista kaksi kolmasosaa oli vuonna L 63/76 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 3. 1999 1993 suorituskykyisempien amerikkalaisyhti(cid:148)iden hallussa, suosisi suoraan amerikkalaisia yhti(cid:148)it(cid:132), koska Ranskan viranomaiset eiv(cid:132)t voisi siirt(cid:132)(cid:132) kaikkia Air Francelle asetettuja rajoituksia koske- yhti(cid:148)it(cid:132). Kuvatun maan my(cid:148)s kaltainen tilanne olisi yhteis(cid:148)n edun vastainen, sill(cid:132) yhteis(cid:148)n on yhteis(cid:148)n edun mukaista. siviili-ilmailualan amerikkalaisia kehitt(cid:132)minen (34) Air Francelle on annettu mahdollisuus Ranskasta l(cid:132)htevi(cid:132) mannertenv(cid:132)lisi(cid:132) reittej(cid:132) koskevan tar- jontansa mukauttamiseen hintojen ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n osalta. Yhti(cid:148)n kannattavuuden palauttaminen vaarantuu ylim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isesti, mik(cid:132)li t(cid:132)t(cid:132) mahdollisuutta rajoite- taan kahdenv(cid:132)listen sopimusten sis(cid:132)lt(cid:132)mi(cid:132) vaati- muksia tiukemmilla ehdoilla. On hyv(cid:132) muistaa, ett(cid:132) Air France, KLM, British Airways ja Lufthansa ovat ne nelj(cid:132) yhteis(cid:148)n lentoyhti(cid:148)t(cid:132), joilla on kansainv(cid:132)- linen, kaikkiin maanosiin ulottuva reittiverkko, jonka l(cid:132)ht(cid:148)pisteen(cid:132) on lentoyhti(cid:148)n kotimaa. Reitti- verkko ja Air France -tuotemerkki ovat t(cid:132)rkeit(cid:132) liikenteenharjoittajalle, joutuu kohtaamaan joka ETA:n ulkopuolisten maiden lentoyhti(cid:148)iden jatku- vasti lis(cid:132)(cid:132)ntyv(cid:132)(cid:132) kilpailua erityisesti Atlantin ylitt(cid:132)- vill(cid:132) reiteill(cid:132). (35) III YHTEENVETO Edell(cid:132) on vastattu vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132) puuttu- maan j(cid:132)(cid:132)neiden kahden kohdan perusteluja koske- viin vaatimuksiin. Muiden kohtien osalta komissio vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen johdanto-osan viittaa kappaleisiin, joita on pidett(cid:132)v(cid:132) t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen olennaisena osana ilman ett(cid:132) niit(cid:132) on tarpeen toistaa kokonaisuudessaan. vei (36) Komissio toteaa my(cid:148)s, ett(cid:132) vuoden 1994 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen mit(cid:132)t(cid:148)inti oikeusperustan niilt(cid:132) kolmelta p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)kselt(cid:132), jotka se teki Air Francelle my(cid:148)nnetyn tuen toisen ja kolmannen tukier(cid:132)n maksamisesta 21 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995, 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1996 ja 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) huhtikuuta 1997. T(cid:132)ss(cid:132) yhtey- dess(cid:132) ei ole syyt(cid:132) vastustaa uudelleen kyseisten tukierien maksamista. Komissio viittaa t(cid:132)ss(cid:132) asiassa Ranskan viranomaisille 5 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1995 (31), 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1996 (32) ja 10 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1997 (33) l(cid:132)hett(cid:132)miens(cid:132) kirjeiden perusteluihin, t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen olennaisena osana, joita on my(cid:148)s pidett(cid:132)v(cid:132) ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 1 artikla Ranskan valtion Air Francelle vuosina 1994–1996 my(cid:148)n- t(cid:132)m(cid:132) tuki, joka maksettiin 20 miljardin Ranskan frangin osakep(cid:132)(cid:132)oman korotuksena kolmessa tukier(cid:132)ss(cid:132), soveltuu yhteismarkkinoille ja on ETA-sopimuksen mukainen EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c ottaen huomioon komission alakohdan mukaisesti, p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 94/653/EY 1 ja 2 artiklaan sis(cid:132)ltyv(cid:132)t sitou- mukset ja ehdot, jotka on toistettu t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen I osassa. 2 artikla Komissio ei vastusta vuosina 1995 ja 1996 tapahtunutta osakep(cid:132)(cid:132)oman korotuksen toisen ja kolmannen tukier(cid:132)n maksamista. 3 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Ranskan tasavallalle. Tehty Brysseliss(cid:132) 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Neil KINNOCK Komission j(cid:132)sen (31) EYVL C 295, 10. 11. 1995, s. 2 (32) EYVL C 374, 11. 12. 1996, s. 9 (33) EYVL C 374, 10. 12. 1997, s. 6 (t(cid:132)h(cid:132)n saakka j(cid:132)(cid:132)dytettyn(cid:132) olleen miljardin Ranskan frangin summan liitt(cid:132)minen osakep(cid:132)(cid:132)omaan)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2302/98 af Marjo MATIKAINEN- KALLSTRÖM Samarbejde mellem myndighederne om ulovlig anvendelse af Internettet

eurovoc_concepts:
Interpol
child
child protection
information network
international cooperation
judicial cooperation
police cooperation
pornography
selective dissemination of information
transmission network

formats: html pdf print

text: 11. 10. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 289/3 (1999/C 289/003) SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2302/98 af Marjo Matikainen-Kallström (PPE) til Kommissionen (22. juli 1998) Om: Samarbejde mellem myndighederne om ulovlig anvendelse af Internettet Udbredelsen af børneporno på Internettet er forfærdende. Ifølge undersøgelser udført af Interpol sidste år blev der i løbet af to måneder fundet over 70. 000 filer indeholdende børnepornografiske billeder. I mange lande har bl. a. politi og organisationer, der varetager børns rettigheder, indledt et samarbejde om indsamling af oplysninger om børneporno, der er lagt ind på Internettet. En effektiv udveksling af viden er af afgørende betydning på dette felt. Hvilke foranstaltninger vil Kommissionen under henvisning til ovenstående træffe for at fremme dannelsen af effektive samarbejdsnetværk mellem de myndigheder, der overvåger Internettet? Svar afgivet på Kommissionens vegne af Anita Gradin (22. oktober 1998) Gennem forvaltningen af STOP-programmet for bekæmpelse af menneskehandel og seksuel udnyttelse af børn og Daphne-initiativet til fremme af foranstaltninger til bekæmpelse af vold har Kommissionen siden 1997 støttet projekter, der er rettet mod pædofile sammenslutningers ulovlige udnyttelse af Internet. STOP-programmet ydede i 1997 støtte til et seminar om bekæmpelse af udnyttelsen af mindreårige på Internet og om midler til at øge samarbejdet på området mellem de offentlige myndigheder og ikke-statslige organisationer (NGO). Endvidere til en feasibility-undersøgelse om etablering 4 i efterforskningsøjemed 4 af et digitalt system til registrering af børneporno, der er beslaglagt af politiet, herunder materiale fra Internet, og endvidere til et forskningsprojekt om omfanget af pædofile aktiviteter på Internet og om midlerne til at kontrollere og forebygge misbrug. Anden del af dette forskningsprojekt vil blive gennemført i 1998. Som det ærede medlem påpeger, er indsamling og udveksling af information af afgørende betydning for, at kriminelle handlinger som udbredelsen af børneporno kan bekæmpes. Kommissionen har foreslået en handlingsplan for fremme af sikker anvendelse af Internet (1), som lægger stor vægt på at fortsætte det hotline-samarbejde, der er iværksat under Daphne-programmet, og på at udvide samarbejdet til et omfattende netværk af hotlines for at kunne koordinere indsatsen på EU-plan og internationalt plan. De eksisterende hotlines har allerede etableret forbindelser til Interpol via de lokale politimyndigheder, og indberetninger til hotlines har i en række tilfælde ført til retsforfølgelse. Ganske vist har der været nogen skepsis i forbindelse med, at udenretslige organer udfører overvågnings- opgaver. Ikke desto mindre ser det ud til, at de steder, hvor der allerede er etableret hotlines, påskønnes deres arbejde generelt af politimyndighederne og af de personer, de benytter muligheden for at indberette. Selv om efterforskningen af alt ulovligt materiale i sidste ende påhviler politiet og de retsmyndighederne, har et netværk af hotlines baseret på Internet-industrien og brugerne en række væsentlige fordele. Ikke blot kan der opvises imponerende resultater med hensyn til opsporing af kilder til ulovligt materiale, men det uformelle internationale samarbejde giver også mulighed for en hurtig indberetning til de lokale politimyndigheder. Hotlines indebærer også muligheden for at gøre opmærksom på materiale, som kan være lovligt, men som ikke desto mindre bør identificeres for at give forbrugeren mulighed for at beskytte sig selv og sin familie. Kommissionen går også klart ind for at støtte det arbejde, der i øjeblikket i gang med hensyn til at øge den internationale udveksling mellem de retshåndhævende myndigheder af information om højteknologisk kriminalitet. Et af disse initiativer gennemføres af en undergruppe om højteknologisk kriminalitet, der er nedsat under gruppen af de otte mest industrialiserede lande (G8), som for nylig har offentliggjort en rapport om procedurer og kontaktpunkter for indberetning af sådanne kriminelle handlinger. (1) EFT C 48 af 13. 2. 1998


title: 98/477/EG: Kommissionens rekommendation av den 22 juli 1998 om nödvändiga uppgifter till stöd för ansökningar om utvärderingen av länders epidemiologiska status vad gäller transmissibel spongiform encefalopati [delgivet med nr K(1998) 2268] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
animal disease
cattle
consumer protection
epidemiology
exchange of information
public health

text: L 212/58 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 98 KOMMISSIONENS REKOMMENDATION av den 22 juli 1998 om n(cid:148)dv(cid:132)ndiga uppgifter till st(cid:148)d f(cid:148)r ans(cid:148)kningar om utv(cid:132)rderingen av l(cid:132)nders epidemiologiska status vad g(cid:132)ller transmissibel spongiform encefalopati [delgivet med nr K(1998) 2268] (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/477/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA REKOMMENDATION den information som kr(cid:132)vs om den epidemiologiska statusen i varje land. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artikel 155 i detta, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: i F(cid:148)renade kungariket. (1) Nya uppgifter som ytterligare st(cid:148)der hypotesen att exponering f(cid:148)r smitt(cid:132)mnet av bovin spongiform ence- falopati (BSE) h(cid:148)r samman med den nya varianten av Creutzfeldt-Jacobs sjukdom hos m(cid:132)nniskor har offent- liggjorts R(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n f(cid:148)r spongiform encefalopati (Spongiform Encephalopathy Advisory Committee) i F(cid:148)renade kungariket drog den 16 september 1997 slutsatsen att nyare forskning har gett nya (cid:148)vertygande bevis p(cid:134) att det smitt(cid:132)mne som orsakar BSE (cid:132)r identiskt med det som orsakar den nya varianten av Creutzfeldt-Jacobs sjukdom hos m(cid:132)nniskor. Den 18 september 1997 fattade den r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n f(cid:148)r farliga pato- gener (Advisory Committee on Dangerous Pathogens) beslut om att BSE-smitt(cid:132)mnet nu b(cid:148)r klassificeras som ett smitt(cid:132)mne som kan framkalla sjukdom hos m(cid:132)nni- skor. Den 26 november 1997 antog kommissionen direktiv 97/65/EG, i vilket BSE och andra smitt(cid:132)mnen av transmissibel spongiform encefalopati (TSE) hos djur inordnas i samma riskgrupp som det smitt(cid:132)mne som ger Creutzfeldt-Jacobs sjukdom. (2) R(cid:134)det uppmanade den 31 mars 1998 kommissionen att, i anslutning till slutsatserna fr(cid:134)n det m(cid:148)te Interna- tionella byr(cid:134)n f(cid:148)r epizootier (OIE) skulle h(cid:134)lla i maj 1998, l(cid:132)mna in ett l(cid:132)mligt f(cid:148)rslag om specificerat risk- material. Kommissionen bekr(cid:132)ftade (cid:134)ter sin avsikt att utarbeta ett mer omfattande kommissionsf(cid:148)rslag p(cid:134) grundval av artikel 100 A, vilket b(cid:134)de skulle ber(cid:148)ra r(cid:134)det och Europaparlamentet. I kapitel 3. 2. 13 i OIE:s allm(cid:132)nna regler r(cid:148)rande BSE finns rekommendationer om att det vid import skall tas h(cid:132)nsyn till den epide- miologiska statusen i ett land eller ett omr(cid:134)de. (3) Det kan vara s(cid:134) att en riskbed(cid:148)mning som utf(cid:148)rs enligt en godk(cid:132)nd vetenskaplig metod visar att det i vissa l(cid:132)nder finns en betydligt h(cid:148)gre risk f(cid:148)r att djur och m(cid:132)nniskor uts(cid:132)tts f(cid:148)r transmissibel spongiform encefalopati. En grundlig epidemiologisk utv(cid:132)rdering genomf(cid:148)rd med gemensamma parametrar inom ramen f(cid:148)r ett gemenskapsf(cid:148)rfarande kommer att ge (4) I sitt yttrande av den 23 januari 1998 uppr(cid:132)ttade Vetenskapliga styrkommitt(cid:130)n en f(cid:148)rteckning (cid:148)ver faktorer som p(cid:134)verkar den geografiska risken i ett givet geografiskt omr(cid:134)de. I sitt yttrande av den 19–20 februari 1998 gav den en fullst(cid:132)ndig framst(cid:132)llning om den epidemiologiska statusen f(cid:148)r transmissibel spongi- form encefalopati. (5) F(cid:148)rberedandet av en ans(cid:148)kan om erk(cid:132)nnande av den epidemiologiska statusen f(cid:148)r TSE i ett land underl(cid:132)ttas om uppgifterna presenteras i enlighet med ovan- n(cid:132)mnda vetenskapliga yttrande. (cid:142)ven utv(cid:132)rderingen av ans(cid:148)kningarna kommer att underl(cid:132)ttas n(cid:132)r s(cid:134)dana uppgifter l(cid:132)ggs fram i enlighet med yttrandet. (6) Kommissionen kommer att grunda sin bed(cid:148)mning av fr(cid:134)n lands epidemiologiska status p(cid:134) yttrandet uppmanar de ett Vetenskapliga kommissionen l(cid:132)nderna inkomma med underlag som anges i denna rekommendation. styrkommitt(cid:130)n. D(cid:132)rf(cid:148)r att H(cid:142)RIGENOM REKOMMENDERAS F(cid:153)LJANDE. 1. Medlemsstaterna uppmanas att s(cid:134) snart som m(cid:148)jligt, helst f(cid:148)re den 1 oktober 1998, och p(cid:134) minst ett av gemenskapen officiella spr(cid:134)k l(cid:132)mna in sina ans(cid:148)k- ningar om erk(cid:132)nnande av deras epidemiologiska status betr(cid:132)ffande TSE. 2. Medlemsstaterna b(cid:148)r s(cid:148)rja f(cid:148)r att de verifikationer som medf(cid:148)ljer ans(cid:148)kan f(cid:148)rbereds och l(cid:132)ggs fram i enlighet med rekommendationerna i bilagan. 3. Alla ans(cid:148)kningar skall liksom (cid:148)nskem(cid:134)l om ytterligare upplysningar riktas till Europeiska kommissionen Generaldirektoratet f(cid:148)r konsumentpolitik och konsu- menth(cid:132)lsa GD XXIV/B1 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel Tfn: status dg24. cec. be (32-2)299 63 01 e-post: tse- (32-2)295 39 62 Fax: 30. 7. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 212/59 4. De m(cid:148)jligheter som anges i denna rekommendation skall ocks(cid:134) vara (cid:148)ppna f(cid:148)r tredje land. 5. Kommissionen kommer att st(cid:134) f(cid:148)r utv(cid:132)rderingen av materialet och kommer att be Vetenskapliga styrkommitt(cid:130)n att avge yttrande om alla ans(cid:148)kningar. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen L 212/60 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 98 BILAGA Uppgifter som skall l(cid:132)mnas in till st(cid:148)d f(cid:148)r en ans(cid:148)kan om erk(cid:132)nnande av epidemiologisk status Alla uppgifter m(cid:134)ste l(cid:132)mnas p(cid:134) (cid:134)rlig basis och helst fr(cid:134)n 1980 och fram(cid:134)t, men minst fr(cid:134)n 1988. De stater som l(cid:132)mnar in ans(cid:148)kningar m(cid:134)ste anstr(cid:132)nga sig till det yttersta f(cid:148)r att tillhandah(cid:134)lla utt(cid:148)mmande och konsekvent information. Utel(cid:132)mnade uppgifter eller uppgifter som betraktas som ofullst(cid:132)ndiga eller otillfredsst(cid:132)llande kan komma att ers(cid:132)ttas med ”i v(cid:132)rsta fall”-antaganden f(cid:148)r att en riskbed(cid:148)mning skall kunna g(cid:148)ras. F(cid:148)ljande information m(cid:134)ste tillhandah(cid:134)llas: 1. Struktur och dynamik vad g(cid:132)ller populationer av n(cid:148)tkreatur, f(cid:134)r och getter a) det absoluta antalet djur per art och ras, vid liv samt som slaktas b) djurens (cid:134)ldersf(cid:148)rdelning per art och ras, k(cid:148)n och typ c) djurens (cid:134)ldersf(cid:148)rdelning per art och ras, k(cid:148)n och typ vid slakt d) djurens geografiska f(cid:148)rdelning p(cid:134) art och ras e) djurens geografiska f(cid:148)rdelning p(cid:134) uppf(cid:148)dningssystem, bes(cid:132)ttningarnas storlek och produktionssyften f) system f(cid:148)r identifiering av samt kapacitet att sp(cid:134)ra djur 2. Handel med djur a) import och export b) handel inom det geografiska omr(cid:134)det c) import av embryon och sperma d) anv(cid:132)ndningen av importerade djur, embryon eller importerad sperma e) de metoder som slakterierna anv(cid:132)nder f(cid:148)r att identifiera djur och deras ursprung, samt uppgifter fr(cid:134)n dessa f(cid:148)rfaranden 3. Foder a) b) inhemsk produktion av k(cid:148)tt- och benmj(cid:148)l och dess anv(cid:132)ndning per art och uppf(cid:148)dningssystem (s(cid:132)r- skilt den andel inhemskt producerat k(cid:148)tt- och benmj(cid:148)l som ges till n(cid:148)tkreatur, f(cid:134)r och getter) importerat k(cid:148)tt- och benmj(cid:148)l, med specificerat ursprungsland och dess anv(cid:132)ndning per art och per uppf(cid:148)dningssystem (s(cid:132)rskilt den del k(cid:148)tt- och benmj(cid:148)l som ges till n(cid:148)tkreatur, f(cid:134)r och getter) c) exporterat k(cid:148)tt- och benmj(cid:148)l, med specificerat best(cid:132)mmelseland 4. F(cid:148)rbud mot k(cid:148)tt- och benmj(cid:148)l a) fullst(cid:132)ndig beskrivning b) datum f(cid:148)r ikrafttr(cid:132)dande c) faktiska siffror betr(cid:132)ffande genomf(cid:148)rande, (cid:148)vervakning och efterlevnad d) m(cid:148)jligheter till korskontaminering med annat foder 5. F(cid:148)rbud mot specificerade bovina slaktbiprodukter (SBO) och specificerat riskmaterial (SRM) a) fullst(cid:132)ndig beskrivning b) datum f(cid:148)r ikrafttr(cid:132)dande c) faktiska siffror betr(cid:132)ffande genomf(cid:148)rande, (cid:148)vervakning och efterlevnad 30. 7. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 212/61 6. (cid:153)vervakning av TSE, med s(cid:132)rskild h(cid:132)nvisning till BSE och skrapie a) b) c) f(cid:148)rekomst av fall av BSE och skrapie som bekr(cid:132)ftats av laboratorium fallens (cid:134)ldersf(cid:148)rdening, geografiska f(cid:148)rdelning och ursprungsl(cid:132)nder f(cid:148)rekomst av neurologiska rubbningar hos alla djurarter, d(cid:132)r TSE inte kan uteslutas p(cid:134) klinisk grund d) metoder och program f(cid:148)r (cid:148)vervakning och registrering av kliniska BSE- och skrapiefall, inklusive utbildning f(cid:148)r att (cid:148)ka medvetenheten hos jordbrukare, veterin(cid:132)rer, kontrollorgan och myndigheter e) uppmuntran att rapportera fall, ers(cid:132)ttnings- och bel(cid:148)ningssystem f) metoder f(cid:148)r laboratoriebekr(cid:132)ftelse och registrering av misst(cid:132)nkta fall av BSE och skrapie g) de stammar av BSE- och skrapiesmitt(cid:132)mnen som kan komma i fr(cid:134)ga h) existerande system eller aktuella planer f(cid:148)r m(cid:134)linriktad aktiv (cid:148)vervakning 7. Konvertering samt bearbetning av foder a) alla till(cid:132)mpade system f(cid:148)r konvertering samt bearbetning av foder b) typ av registrering av konverterings- och bearbetningsanl(cid:132)ggningar c) kvantitativa och kvalitativa parametrar f(cid:148)r k(cid:148)tt-, benmj(cid:148)ls- och talgproduktionen f(cid:148)r varje bearbet- ningssystem d) geografiska omr(cid:134)den d(cid:132)r de konverterade materialen har sitt ursprung e) typ av r(cid:134)varor som anv(cid:132)nds f) parametrar f(cid:148)r separata bearbetningskedjor f(cid:148)r material fr(cid:134)n friska och fr(cid:134)n misst(cid:132)nkta djur g) transport- och lagringssystem f(cid:148)r k(cid:148)tt- och benmj(cid:148)l eller foder inneh(cid:134)llande k(cid:148)tt- och benmj(cid:148)l 8. Slakt knuten till BSE och skrapie a) slaktkriterier b) datum f(cid:148)r inf(cid:148)rande av slaktsystemet och samtliga p(cid:134)f(cid:148)ljande (cid:132)ndringar c) d) slaktade djur (detaljer enligt specifikationerna i punkt 1) storleken p(cid:134) de bes(cid:132)ttningar som de slaktade djuren tillh(cid:148)rde


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2293/98 af John McCARTIN til Kommissionen. Priser på lammekød

eurovoc_concepts:
EU Member State
average price
sheepmeat

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2291/98 dell'on. Maria BERGER alla Commissione. Motivi per la mancata assegnazione del posto di consulente per l'informazione e le comunicazioni a Vienna

eurovoc_concepts: Publications Office of the European Union

text: 29. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 118/53 La Commissione prevede che l(cid:146)accordo previsto abbia un impatto economico positivo e dinamico 8. sul Sudafrica e sugli altri paesi della regione. Un accordo ad referendum Ł stato raggiunto sui principi essenziali e sull(cid:146)insieme delle misure e sul 9. testo degli articoli dell(cid:146)accordo previsto. 10. Un accordo ad referendum non Ł stato ancora raggiunto per quanto riguarda alcune misure, la sezione che riguarda gli scambi e l(cid:146)elenco dei prodotti allegato all(cid:146)accordo, a causa di differenze tra le offerte e le richieste delle parti. 11. Un accordo ad referendum Ł stato raggiunto in relazione a clausole di salvaguardia generale, di salvaguardia di carattere agricolo e di salvaguardia regionale (unione doganale sudafricana) che permetterebbero al Sudafrica, in condizioni eccezionali, di adottare misure per rimediare agli squilibri provocati sul mercato interno dalle importazioni di prodotti originari della Comunit(cid:224). 12. Le clausole di salvaguardia generale, di salvaguardia agricola e di salvaguardia regionale (la Riunione), pu(cid:242) essere applicata anche dalla Comunit(cid:224), nei casi in cui le importazioni originarie del Sudafrica provochino squilibri gravi sul mercato comunitario. (1999/C 118/063) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2291/98 di Maria Berger (PSE) alla Commissione (22 luglio 1998) Oggetto: Motivi per la mancata assegnazione del posto di consulente per l(cid:146)informazione e le comuni- cazioni a Vienna Per quali motivi oggettivi non ha avuto luogo l(cid:146)aggiudicazione del lotto 15 conformemente al bando di gara n. V/041/97? Per quale motivo non sono stati informati tempestivamente di tale decisione, contrariamente alle specifiche disposizioni normative, nØ gli offerenti, nØ l(cid:146)Ufficio delle pubblicazioni delle Comunit(cid:224) europee? Era assicurata una copertura finanziaria delle prestazioni previste dal bando di gara al momento dell(cid:146)emissione dello stesso? Quante offerte sono pervenute artgtolo del lotto 15? Risposta fornita dal sig. Flynn a nome della Commissione (23 ottobre 1998) Il lotto n. 15 (Vienne) non Ł stato attribuito sia per il fatto che i candidati non rispondevano a tutti criteri di selezione, sia per il fatto che l(cid:146)offerta era insufficiente alla luce dei criteri di attribuzione contenuti nel capitolato d(cid:146)oneri e nella gara d(cid:146)appalto. I candidati sono stati informati individualmente in conformit(cid:224) dei regolamenti sui risultati della procedura per quanto li riguarda. La notifica verr(cid:224) pubblicata sulla Gazzetta ufficiale conformemente ai regolamenti e entro i termini previsti, quando tutte le condizioni richieste saranno riunite. La copertura finanziaria per le prestazioni da aggiudicare verr(cid:224) garantita al momento della gara d(cid:146)appalto. In totale, sono state registrate 3 offerte per il lotto n. 15 (Vienne) nel quadro della gara d(cid:146)appalto V/041/97. (1999/C 118/064) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2297/98 di Patricia McKenna (V) alla Commissione (22 luglio 1998) Oggetto: Il problema dell(cid:146)anno 2000 e i reattori nucleari dell(cid:146)Europa orientale E(cid:146) diffusa la preoccupazione riguardante i problemi che potrebbero derivare dal malfunzionamento dei computer legato all(cid:146)inizio del nuovo millennio


title: WRITTEN QUESTION No. 2293/98 by John McCARTIN to the Commission. Lamb prices


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2279/98 van Anita POLLACK aan de Commissie. Richtlijn tropische wouden

eurovoc_concepts:
EC Regulation
drafting of EU law
forest conservation
tropical forest

text: C 96/68 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 4. 1999 3. Haar zogenaamde (cid:132)onbillijke(cid:148) handelspraktijken waarvan het geachte parlementslid Swedish Match beschuldigt kan alleen een onderzoek in het kader van de in het EG verdrag vastgelegde mededingingsregels worden verricht indien het gaat om een bedrijf dat een dominante positie bekleedt en verdacht wordt van (cid:132)moordend(cid:148) prijsgedrag overeenkomstig de jurisprudentie van het Hof van Justitie (vonnis van 3 juli 1991, AKZO Chemie versus de Commissie). Hiermee wordt bedoeld dat een dominant bedrijf prijzen toepast die onder de gemiddelde variabele kosten liggen (dat zijn de kosten die naar gelang van de geproduceerde hoeveelheden variºren) en hiermee zijn concurrent uit te schakelen, of het bedrijf past prijzen toe die hoger liggen dan de gemiddelde variabele kosten maar lager dan de gemiddelde totale kosten waarbij deze prijzen zijn vastgesteld met de opzet de concurrent uit te schakelen. In dit geval beschikt de Commissie niet over voldoende gegevens om een procedure in te leiden. (1) PB L 284 van 16. 10. 1997. (1999/C 96/096) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2279/98 van Anita Pollack (PSE) aan de Commissie (22 juli 1998) Betreft: Richtlijn tropische wouden Wanneer is de Commissie voornemens een nieuwe richtlijn voor te stellen, aangezien deze richtlijn in 1999 afloopt? Antwoord van de heer Mar(cid:237)n Namens de Commissie (14 september 1998) De Commissie zal een besluit nemen over een voorstel voor een nieuwe verordening inzake tropisch bos wanneer zij het Parlement en de Raad haar mededeling inzake ontwikkelingssamenwerking op bosbouwgebied heeft voorgelegd, die momenteel wordt opgesteld. (1999/C 96/097) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2284/98 van Sebastiano Musumeci (NI) aan de Raad (28 juli 1998) Betreft: Noodsituatie clandestiene immigranten in Zuid-Italiº en nalatigheid van de Italiaanse regering De laatste weken heeft het trieste verschijnsel van clandestiene bootlandingen op de kusten van Zuid-Italiº alarmerende afmetingen aangenomen. Alleen al op Siciliº zijn binnen ØØn week honderden burgers uit Afrikaanse landen onderschept, die gerekruteerd waren door echte organisaties die zich bezighouden met clandestien personenvervoer tussen de twee oevers van de Middellandse Zee. De Italiaanse overheidsinstanties hebben schuld hieraan, want zij zijn niet in staat geweest concrete initiatieven te nemen om de thans onhoudbare stroom immigranten tegen te houden, waarvan de meesten erin slagen, door elke controle van politie en gezondheids- dienst te ontlopen, om andere lidstaten te bereiken en dus gedoemd zijn om een marginaal bestaan te leiden en te worden uitgebuit, ook door misdaadorganisaties. Door haar laks beleid is de Italiaanse regering de precieze verplichtingen uit hoofde van de ratificatie van het Schengen-Verdrag niet nagekomen en heeft dus afbreuk gedaan aan de veiligheid en de openbare orde in Italiº en de rest van de Europese Unie. Acht de Raad het niet nodig om de Italiaanse regering onmiddellijk aan te manen tot nakoming van haar verplichtingen en om, in geval van herhaalde nalatigheid, een zaak aanhangig te maken bij het Hof van Justitie? Antwoord (19 oktober 1998) De vraag van het geachte parlementslid houdt verband met de toepassing van het Akkoord van Schengen en valt dus niet onder de bevoegdheid van de Raad


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2265/98 do Deputado Miguel ARIAS CAÑETE à Comissão. Feoga-Garantia na Finlândia, 1995

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
Finland
agricultural guidance
agricultural production
area of holding
export refund
farm price support
food aid
reform of the CAP
storage premium

text: C 50/140 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 22. 2. 1999 (1999/C 50/209) PERGUNTA ESCRITA E-2263/98 apresentada por Miguel Arias Caæete (PPE) (cid:224) Comissªo (22 de Julho de 1998) Objecto: Feoga-Garantia na SuØcia, 1995 Pode a Comissªo especificar qual o montante total recebido em 1995 pela SuØcia, a t(cid:237)tulo do FEOGA- -GARANTIA, especificando a reparti(cid:231)ªo: › por cap(cid:237)tulos (culturas arvenses, a(cid:231)œcar, tŒxteis, bichos da seda, outros sectores ou produtos vegetais, sector vitivin(cid:237)cola, tabaco, leite e produtos lÆcteos, carne de bovino, carne de ovino e caprino, carne de su(cid:237)no, ovos e aves de capoeira, outras medidas de produ(cid:231)ªo animal, restitui(cid:231)ıes de produtos agr(cid:237)colas transformados, restitui(cid:231)ıes a t(cid:237)tulo da ajuda alimentar da UE, distribui(cid:231)ªo de produtos agr(cid:237)colas (cid:224)s pessoas desfavorecidas, medidas de acompanhamento, medidas de desenvolvimento rural relacionadas com o funcionamento dos mercados, outras medidas, ajudas ao rendimento e Fundo Europeu de Garantia das Pescas)? › e por modalidades (restitui(cid:231)ıes (cid:224) exporta(cid:231)ªo, ajudas compensat(cid:243)rias de pre(cid:231)os, ajudas por superf(cid:237)cie, ajudas por cabe(cid:231)a de gado, prØmios de orienta(cid:231)ªo, ajudas (cid:224) armazenagem privada, retirada e opera(cid:231)ıes similares, montantes compensat(cid:243)rios, medidas de acompanhamento da reforma da PAC e despesas de armazenagem pœblica)? (1999/C 50/210) PERGUNTA ESCRITA E-2264/98 apresentada por Miguel Arias Caæete (PPE) (cid:224) Comissªo (22 de Julho de 1998) Objecto: Feoga-Garantia na `ustria, 1995 Pode a Comissªo especificar qual o montante total recebido em 1995 pela `ustria, a t(cid:237)tulo do FEOGA- -GARANTIA, especificando a reparti(cid:231)ªo: › por cap(cid:237)tulos (culturas arvenses, a(cid:231)œcar, tŒxteis, bichos da seda, outros sectores ou produtos vegetais, sector vitivin(cid:237)cola, tabaco, leite e produtos lÆcteos, carne de bovino, carne de ovino e caprino, carne de su(cid:237)no, ovos e aves de capoeira, outras medidas de produ(cid:231)ªo animal, restitui(cid:231)ıes de produtos agr(cid:237)colas transformados, restitui(cid:231)ıes a t(cid:237)tulo da ajuda alimentar da UE, distribui(cid:231)ªo de produtos agr(cid:237)colas (cid:224)s pessoas desfavorecidas, medidas de acompanhamento, medidas de desenvolvimento rural relacionadas com o funcionamento dos mercados, outras medidas, ajudas ao rendimento e Fundo Europeu de Garantia das Pescas)? › e por modalidades (restitui(cid:231)ıes (cid:224) exporta(cid:231)ªo, ajudas compensat(cid:243)rias de pre(cid:231)os, ajudas por superf(cid:237)cie, ajudas por cabe(cid:231)a de gado, prØmios de orienta(cid:231)ªo, ajudas (cid:224) armazenagem privada, retirada e opera(cid:231)ıes similares, montantes compensat(cid:243)rios, medidas de acompanhamento da reforma da PAC e despesas de armazenagem pœblica)? (1999/C 50/211) PERGUNTA ESCRITA E-2265/98 apresentada por Miguel Arias Caæete (PPE) (cid:224) Comissªo (22 de Julho de 1998) Objecto: Feoga-Garantia na Finl(cid:226)ndia, 1995 Pode a Comissªo especificar qual o montante total recebido em 1995 pela Finl(cid:226)ndia, a t(cid:237)tulo do FEOGA- -GARANTIA, especificando a reparti(cid:231)ªo: › por cap(cid:237)tulos (culturas arvenses, a(cid:231)œcar, tŒxteis, bichos da seda, outros sectores ou produtos vegetais, sector vitivin(cid:237)cola, tabaco, leite e produtos lÆcteos, carne de bovino, carne de ovino e caprino, carne de su(cid:237)no, ovos e aves de capoeira, outras medidas de produ(cid:231)ªo animal, restitui(cid:231)ıes de produtos agr(cid:237)colas transformados, restitui(cid:231)ıes a t(cid:237)tulo da ajuda alimentar da UE, distribui(cid:231)ªo de produtos agr(cid:237)colas (cid:224)s pessoas desfavorecidas, medidas de acompanhamento, medidas de desenvolvimento rural relacionadas com o funcionamento dos mercados, outras medidas, ajudas ao rendimento e Fundo Europeu de Garantia das Pescas)? › e por modalidades (restitui(cid:231)ıes (cid:224) exporta(cid:231)ªo, ajudas compensat(cid:243)rias de pre(cid:231)os, ajudas por superf(cid:237)cie, ajudas por cabe(cid:231)a de gado, prØmios de orienta(cid:231)ªo, ajudas (cid:224) armazenagem privada, retirada e opera(cid:231)ıes similares, montantes compensat(cid:243)rios, medidas de acompanhamento da reforma da PAC e despesas de armazenagem pœblica)?