title: Council Regulation (EC) No 1659/98 of 17 July 1998 on decentralised cooperation

eurovoc_concepts:
cooperation policy
decentralisation
developing countries
development aid

text: L 213/6 EN Official Journal of the European Communities 30. 7. 98 COUNCIL REGULATION (EC) No 1659/98 of 17 July 1998 on decentralised cooperation THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, policy objectives of the Community as set out in Article 130u of the Treaty; Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 130w thereof, Whereas administrative procedures should be established accordingly, Having regard to the proposal from the Commission (1), Acting in accordance with the procedure laid down in Article 189c of the Treaty (2), HAS ADOPTED THIS REGULATION: Whereas decentralised cooperation is a new approach to development cooperation which places the agents at the focal point of implementation and hence pursues the dual aims of gearing operations to needs and making them viable; Whereas the importance of a decentralised approach to development cooperation has been emphasised in the Fourth ACP-EC Convention, Council Regulation (EEC) No 443/92 of 25 February 1992 on financial and technical assistance to, and economic cooperation with, the developing countries in Asia and Latin America (3), and the Council Resolution of 27 May 1991 on cooperation with NGOs and in numerous European Parliament Resolutions; Whereas the budgetary authority decided to include in the 1992 budget a heading for the promotion of this approach in all developing countries; financial reference amount, within Whereas a the meaning of point 2 of the Declaration by the European Parliament, the Council and the Commission of 6 March 1995 on the incorporation of financial provisions into legislative acts (4) is included in this Regulation for the period 1999 to 2001, without thereby affecting the powers of the budgetary authority as they are defined by the Treaty; Whereas decentralised cooperation is intended to help bring about a real change in the long term of the Union’s development cooperation procedures; Whereas decentralised cooperation makes an important contribution to achieving the development cooperation (1) OJ C 250, 26. 9. 1995, p. 13. (2) Opinion of the European Parliament delivered on 15 December 1995 (OJ C 17, 22. 1. 1996, p. 460). Council Common Position of 5 November 1997 (OJ C 43, 9. 2. 1998) and Decision of the European Parliament of 1 April 1998 (OJ C 138, 4. 5. 1998). (3) OJ L 52, 27. 2. 1992, p. 1. (4) OJ L 102, 4. 4. 1996, p. 4. Article 1 The Community shall support operations and initiatives on sustainable development undertaken by decentralised cooperation agents of the Community and the developing countries, in particular those designed to promote: — a more participatory approach to development, initiatives of the responsive to the needs and populations in the developing countries, — a contribution reinforcement of democracy in the countries concerned, to civil the and diversification society and grassroots — the mobilisation of decentralised cooperation agents in the Community and the developing countries in pursuit of these objectives within the structured programmes. All developing countries shall be eligible for operations to promote decentralised cooperation. Article 2 The priority fields for operations under this Regulation shall be: — the development of human and technical resources local rural or urban social and economic and development in the developing countries, — information and the mobilisation of decentralised cooperation agents, — support for strengthening the institutional capacities of such agents and their capacity for action, — methodolical back-up and follow-up for operations. Article 3 The cooperation partners eligible for financial support under this Regulation shall be decentralised cooperation 30. 7. 98 EN Official Journal of the European Communities L 213/7 local agents in the Community or the developing countries, non-governmental authorities, namely: organisations, local traders’ associations and citizens’ groups, cooperatives, trade unions, women’s and youth organisations, teaching and research institutions, churches and any non-governmental associations likely to contribute to development. local Article 4 1. Community financing of the operations referred to in Article 1 shall cover a period of three years (1999 to 2001). The financial reference amount for the implementation of this programme for the period 1999 to 2001 shall be ECU 18 million. The annual appropriations shall be authorized by the budgetary authority within the limits of the financial perspective. shall determine 2. The budgetary authority the appropriations available for each financial year, taking account of the principles of sound financial management referred to in Article 2 of the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities. Article 5 1. The instruments to be employed in the course of the operations referred to in Article 1 shall include studies, technical assistance, training or other services, supplies and works, along with audits and evaluation and monitoring missions. 2. Community financing may cover both investment expenditure, with the exception of the purchase of buildings, and, since the project must, if possible, aim at medium-term viability, recurring expenditure (including administrative, maintenance and operating expenditure). 3. A contribution from the partners defined in Article 3 shall be sought for each cooperation operation. The contribution shall be requested according to their means and the nature of the operation concerned. 4. Opportunities may be sought for co-financing with other fund providers, and especially with Member States. 5. In order to attain the objectives of coherence and complementarity laid down in the Treaty, and with the aim of guaranteeing optimum efficiency of the totality of these operations, the Commission may take all necessary coordination measures, including in particular: (a) the establishment of a system for the systematic exchange and analysis of information on operations financed or for which financing is envisaged by the Community and the Member States; (b) on-the-spot coordination of these operations by regular meetings and exchange of means of information between the Commission and Member States in the beneficiary country. the representatives of Article 6 Financial support under this Regulation shall be in the form of grants. Article 7 shall appraise, decide and 1. The Commission administer operations covered by this Regulation according to the budgetary and other procedures in force, and in particular those laid down in the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities. 2. Decisions relating to grants of more than ECU 1 million for individual operations financed under this Regulation and any amendment involving an increase of more than 20 % in the amount initially approved for such an operation shall be adopted under the procedure laid down in Article 8. 3. Project and programme appraisal shall take into account the following factors: — effectiveness and viability of operations, — cultural and social aspects, aspects relating to equal the for men and women, and opportunity environment, — institutional development necessary to achieve objectives of the operation, — experience gained from operations of the same kind. 4. All financing agreements or contracts concluded under this Regulation shall provide for the Commission and the European Court of Auditors to conduct on-the-spot checks according to the usual procedures laid down by the Commission under the rules in force, and in particular those in the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities. 5. Participation in invitations to tender and the award of contracts shall be open on equal terms to all natural and legal persons of the Member States and of the recipient country. It may be extended to other developing countries and, in exceptional cases which are fully justified, to other third countries. L 213/8 EN Official Journal of the European Communities 30. 7. 98 6. Supplies shall originate in the Member States, the recipient country or other developing countries. In exceptional cases, where circumstances warrant, supplies may originate in other third countries. Article 8 the 1. The Commission geographically determined Committee competent for development. assisted by shall be 2. The Commission representative shall submit to the Committee a draft of the measures to be taken. The Committee shall deliver its opinion on the draft within a time limit which the Chairman may lay down according to the urgency of the matter. The opinion shall be delivered by the majority laid down in Article 148(2) of the Treaty in the case of decisions which the Council is required to adopt on a proposal from the Commission. The votes of the representatives of the Member States within the Committee shall be weighted in the manner set out in that Article. The Chairman shall not vote. 3. (a) The Commission shall adopt the measures envisaged which shall apply immediately. (b) However, if these measures are not in accordance with the opinion of the Committee, they shall be communicated by the Commission to the Council forthwith. In that event: Article 10 After each budget year, the Commission shall submit an annual report to the European Parliament and the Council, summarising the operations financed in the course of that year and evaluating the implementation of this Regulation in that period. The annual report shall in particular give details on the decentralised cooperation agents with whom contracts have been concluded. Every three months, the Commission shall inform the Member States of the operations and projects approved, stating their cost and nature, the recipient country and partners. This information shall be accompanied by an Annex clearly setting out the projects or programmes which exceed ECU 1 million. Article 11 targeted by The Commission shall make regular assessments of operations financed by the Community, in order to establish whether these the objectives operations have been attained and in order to give future indications the operations. The Commission shall submit Committee referred to in Article 8 a summary of assessments carried out, which the latter may examine where appropriate. The assessment reports shall be available to Member States requesting them. the effectiveness of improve to to — the Commission shall defer application of the measures which it has decided on for a period of such the communication; one month date of — the Council, acting by a qualified majority, may take a different decision within the time limit referred to in the first indent. Article 12 Before the end of 2000, the Commission shall submit to the European Parliament and the Council an overall assessment of the operations financed by the Community under this Regulation, accompanied by suggestions concerning the future of this Regulation. Article 9 Article 13 The Committee referred to in Article 8 shall meet once a year to discuss general guidelines presented by the Commission representative for operations in the year ahead. This Regulation shall enter into force on the third day following that of its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply until 31 December 2001. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 17 July 1998. For the Council The President W. RUTTENSDORFER


title: Rådets förordning (EG) nr 1658/98 av den 17 juli 1998 om samfinansiering med europeiska icke-statliga organisationer (NGO) på utvecklingens område av åtgärder på områden av intresse för utvecklingsländerna

eurovoc_concepts:
co-financing
developing countries
development aid
development policy
non-governmental organisation

formats: html pdf print

text: 30. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 213/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 1658/98 av den 17 juli 1998 om samfinansiering med europeiska icke-statliga organisationer (NGO) på utvecklingens område av åtgärder på områden av intresse för utvecklingsländerna EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING Rådet godkände vid sitt möte den 28 november 1977 de allmänna kriterier och regler för användnignen som kom- missionen föreslagit. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, särskilt artikel 130w i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), i enlighet med det i artikel 189c i fördraget föreskrivna förfarandet (2), och Europaparlamentet bekräftade i sin resolution av den 14 maj 1992 om icke-statliga organisationers roll i utveck- lingssamarbetet (3) dessa organisationers särskilda och oumbärliga roll samt nyttan och effektiviteten i deras utvecklingsåtgärder, och betonade då särskilt den nyckel- roll organisationernas arbete spelar för marginella befolk- ningsgrupper i utvecklingsländerna, behovet av att bevara organisationernas handlingsfrihet och deras avgörande roll när det gäller att främja mänskliga rättigheter och demokratiseringsprocessen i grunden. av följande skäl: Kommissionen lade i ett meddelande till rådet den 6 oktober 1975 fram riktlinjer för relationerna med icke- statliga organisationer (NGO) för utvecklingssamarbete och allmänna kriterier och regler för användningen av medel avsedda för de utvecklingsåtgärder som utarbetas av sådana organisationer. Budgetmyndigheten införde 1976 en budgetpost för sam- finansiering med icke-statliga organisationer och har där- efter kontinuerligt ökat anslaget under den posten (från att ha uppgått till 2,5 miljoner ecu år 1976 till att uppgå till 1974 miljoner ecu år 1995) på grundval av kommis- sionens årliga rapporter om användningen av anslaget. (1) EGT C 251, 27. 9. 1995, s. 18. (2) Eurpaparlamentets yttrande av den 15 december 1995 (EGT C 17, 22. 1. 1996, s. 455), rådets gemensamma ståndpunkt av den 7 juli 1997 (EGT C 307, 8. 10. 1997, s. 1) och Europa- parlamentets beslut av den 18 december 1997 (EGT C 14, 19. 1. 1998, s. 14). Rådet betonade i en resolution av den 27 maj 1991 om samarbete med icke-statliga organisationer vikten av dessa organisationers självständighet och oberoende, och dessutom påpekade rådet att gemenskapens system för samarbete med organisationerna bör komplettera insatser av samma slag på nationell nivå och att det behövs flexibilitet vad gäller förfarandena och deras tillämp- ning. Rådet noterade i sina slutsatser av den 18 november 1992 med tillfredsställelse de kriterier som kommissionen tillämpar vid urvalet av utvecklings- och utbildningspro- jekt som samfinansieras, särskilt när det gäller att stärka demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna i utvecklingsländerna samt välkomnade särskilt att kom- missionen klart uttryckte att det främsta urvalskriteriet var projektets kvalitet och stödde oreserverat kommissio- nen när det gäller den bakomliggande filosofin till ett sådant synsätt. (3) EGT C 150, 15. 6. 1992, s. 273. L 213/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 98 Det bör fastställas administrativa förfaranden för samfi- nansiering med europeiska icke-statliga organisationer av åtgärder på områden av intresse för utvecklingsländerna. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Gemenskapen skall, tillsammans med europeiska icke- statliga utvecklingsorganisationer (NGO) som definieras i artikel 3, samfinansiera åtgärder på fältet i syfte att tillgodose grundläggande behov för missgynnade befolk- ningsgrupper i utvecklingsländer. Förslag som bygger på ett initiativ från partner i utvecklingsländerna skall ges prioritet. Sådana åtgärder skall föreslås av europeiska icke-statliga organisationer och genomföras i samarbete med deras medparter i utvecklingsländerna, och deras syfte skall vara att bekämpa fattigdomen och förbättra stödmottagarens livskvalitet och inneboende utvecklings- kapacitet. 2. Gemenskapen skall också, tillsammans med europe- iska icke-statliga organisationer som definieras i artikel 3, samfinansiera sådana åtgärder för kunskapsspridning och information till den europeiska allmänheten som gäller utvecklingsländernas utvecklingsproblem och problemen i relationerna mellan utvecklingsländerna och industrilän- derna. Dessa åtgärder, vilka skall föreslås av europeiska icke-statliga organisationer, skall eftersträva en folklig uppslutning i Europa för utveckling och för strategier och gälla åtgärder som gynnar befolkningsgrupper i utveck- lingsländerna. 3. Gemenskapen skall också samfinansiera åtgärder som syftar till att stärka samarbete och samordning mellan medlemsstaternas icke-statliga organisationer samt mellan dessa organisationer och gemenskapens institutioner. Artikel 2 1. De åtgärder som samfinansieras i utvecklingsländerna och som skall genomföras i enlighet med artikel 1. 1 skall särskilt gälla lokal landsbygds- och stadsutveckling på det sociala och ekonomiska området, utveckling av mänsk- liga resurser särskilt genom utbildning och institutionellt stöd till lokala partner i utvecklingsländerna. Inom ramen för dessa olika åtgärdsområden skall, samti- digt som åtgärdernas betonas, särskild vikt fästas vid — stärkande av det civila samhället och utveckling av medborgerligt deltagande samt främjande och försvar av mänskliga rättigheter och demokrati, Särskild vikt skall också fästas vid — försvar av hotade kulturer, särskilt inhemska kulturer som är i fara, och — skydd och förbättring av barnens situation och rättig- heter i utvecklingsländerna. 2. Sådana åtgärder för kunskapsspridning och informa- tion till allmänheten i samtliga medlemsstater som genomförs i enlighet med artikel 1. 2 skall riktas till klart definierade grupper, ha klart definierade teman, grundas på en balanserad analys av och relevanta kunskaper om teman och målgrupper samt innehålla en europeisk dimension. Samtidigt som åtgärdens kvalitet betonas, skall särskild vikt fästas vid sådana kunskapsökande åtgärder som — framhäver det ömsesidiga beroendet mellan Europe- iska gemenskapens medlemsstater och utvecklingslän- derna, — försöker framföra ett budskap om uppslutning för en bättre Nord–Syd-balans, — uppmuntrar samarbete mellan icke-statliga organisa- tioner, — möjliggör ett aktivt deltagande för medparter i utvecklingsländerna. 3. De åtgärder för att stärka samordningen mellan med- lemsstaternas icke-statliga organisationer och gemenska- pens institutioner som genomförs enligt artikel 1. 3 skall bl. a. gälla stöd till utveckling av anpassade handels- och kommunikationsnät. 4. När det avgörs om en viss insats är lämplig för samfinansiering från gemenskapens sida skall som kri- terium gälla de förväntade utvecklingsverkningarna i utvecklingslandet eller utvecklingsländerna i fråga. Upp- märksamhet skall fästas vid — den varaktiga verkan enligt projektplanen, — en klar definition och övervakning av mål och indika- torer för genomförandet av samtliga projekt, — sammanhang med decentraliserade organs utveck- lingsåtgärder, medan inkonsekvenser med andra sam- arbetsinstrument för gemenskapen undviks. Artikel 3 — kvinnans roll i utvecklingen, och — en hållbar utveckling. 1. Samarbetsaktörer som är kvalificerade för samfinan- siering i enlighet med denna förordning skall vara icke- statliga organisatiner som uppfyller följande villkor: 30. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 213/3 — De skall vara självständiga, ideella organisationer i en medlemsstat i enlighet med medlemsstatens nationella lagstiftning. — De skall ha sitt säte i en medlemsstat, och de beslut som gäller de samfinansierade åtgärderna skall huvud- sakligen fattas där. — Huvuddelen av deras ekonomiska resurser skall här- röra från Europa. 2. Vid beslutet om en icke-statlig organisation kan komma i fråga för samfinansiering skall hänsyn även tas till — organisationens förmåga att mobilisera en effektiv solidaritet från den europeiska allmänhetens sida för dess verksamhet på utvecklingsområdet, — den prioritet organisationen ger åt utvecklingen och organisationens erfarenhet på området, — dess kapacitet när det gäller administration och eko- nomisk förvaltning, — i mån av möjlighet, dess kännedom om sektorn och de berörda länderna, och — organisationens förmåga att stödja de utvecklings- åtgärder som parterna i utvecklingsländerna föreslår samt karaktären och omfattningen av dess kontakter med liknande organisationer i utvecklingsländerna. Artikel 4 1. Samfinansiering från gemenskapens sida av åtgärder enligt artikel 1 kan täcka följande, i utländsk eller lokal valuta: — Investeringsutgifter. — Administrativa utgifter i samband med investering- arna, samtidigt som det säkerställs att projekten för- blir bärkraftiga efter att hjälpen utifrån avslutas. — Alla utgifter som behövs för ett riktigt genomförande av de samfinansierade åtgärderna, inbegripet admini- strativa kostnader för de icke-statliga organisatio- nerna eller nätverk av dessa. Särskilt vid förändringar i växelkurserna av ovanligt stor omfattning till nackdel för de slutliga mottagarna av stöd till projekt i utvecklingsländerna kan kommissionen, på den berörda icke-statliga organisationens begäran, vidta lämpliga åtgärder för att neutralisera effekterna av sådana förändringar. 3. Organisationen skall systematiskt stimulera de aktö- rer och partner i utvecklingsländerna till vilka stödet för åtgärden i sista hand riktar sig, att bidra till åtgärden in natura eller ekonomiskt, alltefter deras möjligheter och åtgärdens specifika karaktär. Artikel 5 Samfinansiering från gemenskapens sida enligt denna förordning skall anta formen av gåvobistånd, inbegripet bidrag till rörelsekapitalet inom ramen för mikrokredit- projekt. I fråga om mikrokreditprojekt som samfinansieras med europeiska icke-statliga organisationer, där det föreskrivs att lokala partner i utvecklingsländerna helt eller delvis bildar och förvaltar rörelsekapitalet, kan de minilåne- belopp som den slutlige stödmottagaren betalar tillbaka till rörelsekapitalet återanvändas till nya minilån till för- mån för andra slutliga stödmottagare. Artikel 6 1. Kommissionen skall ansvara för instruktioner och beslut om samt förvaltningen av samfinansieringen av åtgärder som omfattas av denna förordning i enlighet med gällande budgetförfaranden och andra förfaranden, särskilt förfaranden enligt budgetförordningen för Euro- peiska gemenskapernas allmänna budget, med hänsyn till de icke-statliga organisationernas art och särdrag, särskilt deras ekonomiska bidrag till åtgärderna. Beslut att stödja ett projekt skall som regel fattas inom sex månader räknat från det att ansökan kommit in. Om det vid behandlingen av en ansökan visar sig att denna är ofullständig, räknas tidsfristen från mottagandet av begärda uppgifter. Vid avslag skall en kontrollerbar moti- vering lämnas till den berörda icke-statliga organisatio- nen. 2. Alla samfinansieringsavtal som sluts i enlighet med denna förordning skall möjliggöra för kommissionen och revisionsrätten att utföra kontroller på platsen i enlighet med brukliga förfaranden fastlagda av kommissionen enligt gällande bestämmelser, särskilt bestämmelserna i budgetförordningen för Europeiska gemenskapernas all- männa budget. 2. En icke-statlig organisation med vilken ett samfinan- sieringsavtal sluts skall underrätta sina medparter om gemenskapens bidrag till åtgärden. 3. Den procentuella andelen för gemenskapens bidrag skall normalt inte överstiga 50 % av totalkostnaderna eller 75 % av det totala bidraget, utom i undantagsfall. L 213/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 7. 98 Även i dessa fall skall den icke-statliga organisationen i betydande omfattning bidra till sitt projekt och gemen- skapens bidrag får inte övestiga 85 % av totalfinansie- ringen. 4. Beslut som gäller gemenskapens samfinansiering av projekt och program tillfälliga sammanslutningar för en viss åtgärd, globala bidrag [block grants]) som överstiger 2 miljoner ecu, skall fattas enligt förfarandet i artikel 9. (fleråriga program, 5. Kommissionen skall var tredje månad informera med- lemsstaterna om projekt och program som godkänts för samfinansiering, med angivande av belopp, karaktär, mottagarland och medpart. Till dessa uppgifter skall bifogas en bilaga som uttryckligen anger vilka projekt och program som överstiger 1 miljon ecu. skall vägas enligt bestämmelserna i samma artikel. Ord- föranden får inte rösta. 3. a) Kommissionens beslut skall ha omedelbar ver- kan. b) Om beslutet inte är förenligt med kommitte´ns yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. I sådana fall — skall kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslutade åtgärderna under en månad från dagen då rådet underrättats, — får rådet fatta ett annat beslut med kvalifice- rad majoritet inom den tid som anges i före- gående strecksats. Artikel 7 Artikel 10 1. Kommissionen skall under det andra halvåret efter varje budgetår inge en årsrapport till Europaparlamentet och rådet med uppgifter om de icke-statliga organisatio- ner som kommer i fråga för en samfinansiering, en sammanfattning av de åtgärder som finansierats under föregående budgetår, en utvärdering av genomförandet av denna förordning under budgetåret och de allmänna riktlinjerna för påföljande år. Denna årsrapport skall, vad gäller globala bidrag, innehålla en förteckning över de icke-statliga organisationer som erhållit finansiering, och årsrapporten för påföljande år skall innehålla en förteck- niing över de projekt som har finansierats med hjälp av dessa globala bidrag. Rapporten skall innehålla slutsatser om genomförda externa utvärderingar. 2. Kommissionen skall enligt förfarandet i artikel 10 fatta beslut om allmänna riktlinjer för nästföljande år och om översyn av de allmänna villkoren. Artikel 8 1. Kommissionen skall biträdas av en kommitte´, som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissionens företrädare som ordförande. Artikel 9 1. När det hänvisas till förfarandet enligt denna artikel, skall kommissionen biträdas av den kommitte´ som inrät- tas genom artikel 8. 2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommitte´n ett förslag till åtgärder. Kommitte´n skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemsstaternas röster 1. När det hänvisas till förfarandet enligt denna artikel, skall kommissionen biträdas av den kommitte´ som inrät- tas genom artikel 8. 2. Kommissionens företrädare skall förelägga kommitte´n ett förslag till åtgärder. Kommitte´n skall yttra sig över förslaget inom den tid som ordföranden bestämmer med hänsyn till hur brådskande frågan är. Den skall fatta sitt beslut med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag frå kommissionen. Medlemsstaternas röster skall vägas enligt bestämmelserna i samma artikel. Ord- föranden får inte rösta. 3. a) Kommissionens beslut skall ha omedelbar ver- kan. b) Om beslutet inte är förenligt med kommitte´ns yttrande skall kommissionen emellertid genast underrätta rådet. I sådana fall — får kommissionen uppskjuta verkställandet av de beslutade åtgärderna under en tid som inte överstiger en månad från dagen då rådet underrättats, — får rådet fatta ett annat beslut med kvalifice- rad majoritet inom den tid som anges i föregå- ende strecksats. Artikel 11 Kommissionen skall regelbundet utvärdera åtgärder som gemenskapen samfinansierat, i syfte att fastställa om målen med dessa åtgärder har uppnåtts och att tillhanda- hålla riktlinjer för att förbättra effektiviteten av framtida 30. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 213/5 åtgärder. Kommissionen skall förelägga den kommitte´ som anges i artikel 8 en sammanfattning av utvärdering- arna, vilka vid behov kan granskas av denna. Utvärde- ringsrapporterna skall hållas tillgängliga för de medlems- stater som begär detta. en helhetsbedömning av de åtgärder som gemenskapen finansierat inom ramen för denna förordning, till vilken skall fogas förslag om förordningens tillämpning på sikt och vid behov förslag till ändringar i denna. Artikel 12 Artikel 13 Kommissionen skall tre år efter det att denna förordning trätt i kraft till Europaparlamentet och rådet överlämna Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 17 juli 1998. På rådets vägnar W. RUTTENSTORFER Ordförande


title: ETA:n sekakomitean päätös N:o 78/98, tehty 17 päivänä heinäkuuta 1998, ETA-sopimuksen pöytäkirjan 47 (Viiniä koskevien teknisten esteiden poistaminen) muuttamisesta

eurovoc_concepts:
food inspection
marketing standard
table wine
vineyard
vinification
viticulture

text: 8. 7. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 172/57 ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 78/98, tehty 17 päivänä heinäkuuta 1998, ETA-sopimuksen pöytäkirjan 47 (Viiniä koskevien teknisten esteiden poistaminen) muuttamisesta ETA:N SEKAKOMITEA, joka ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna mainitun ja erityisesti sen 98 artiklan, sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä 'sopimus', sekä katsoo, että sopimuksen pöytäkirja 47 on muutettu 15 päivänä joulukuuta 1997 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätök- sellä N:o 102/97 (1), viinikaupan yhteisestä järjestämisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 822/87 muuttamisesta enologisten käytäntöjen ja käsittelyjen osalta 17 päivänä maaliskuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 536/ 97 (2) olisi otettava osaksi sopimusta, ja viinikaupan yhteisestä järjestämisestä annetun asetuksen (ETY) N:o 822/87 muuttamisesta 22 päivänä heinäkuuta 1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1417/97 (3) olisi otettava osaksi sopimusta, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Lisätään 1 pöytäkirjan 47 lisäyksessä olevaan 15 kohtaan (neuvoston asetus (ETY) N:o 822/87) luetelma- kohtia seuraavasti: ”— 397 R 0536: neuvoston asetus (EY) N:o 536/97, annettu 17 päivänä maaliskuuta 1997 (EYVL L 83, 25. 3. 1997, s. 5). — 397 R 1417: neuvoston asetus (EY) N:o 1417/97, annettu 22 päivänä heinäkuuta 1997 (EYVL L 196, 24. 7. 1997, s. 10). ” Neuvoston asetusten (EY) N:o 536/97 ja (EY) N:o 1417/97 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka on liitetty tämän päätöksen kielitoisintoihin, ovat todistusvoimaisia. 2 artikla 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä elokuuta 1998, jos sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle. Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa. 4 artikla Tehty Brysselissä 17 päivänä heinäkuuta 1998. ETA:n sekakomitean puolesta N. v. LIECHTENSTEIN Puheenjohtaja (1) EYVL L 193, 9. 7. 1998, s. 62. (2) EYVL L 83, 25. 3. 1997, s. 5. (3) EYVL L 196, 24. 7. 1997, s. 10


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1550/98 της Επιτροπής της 17ης Ιουλίου 1998 για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 2571/97 σχετικά με την πώληση σε μειωμένη τιμή βουτύρου και τη χορήγηση ενισχύσεως στην κρέμα γάλακτος, στο βούτυρο και στο συμπυκνωμένο βούτυρο που προορίζονται για την παρασκευή προϊόντων ζαχαροπλαστικής, παγωτών και άλλων προϊόντων διατροφής

eurovoc_concepts:
butter
confectionery product
cream
discount sale
farm price support
food processing

text: 18. 7. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 202/27 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1550/98 TGS EPITQOPGS tgr 17gr Iouk(cid:148)ou 1998 cia tgm tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 2571/97 swetij(cid:145) le tgm p(cid:150)kgsg se leiyl(cid:146)mg til(cid:147) bout(cid:151)qou jai tg woq(cid:147)cgsg emisw(cid:151)seyr stgm jq(cid:146)la c(cid:145)kajtor, sto bo(cid:151)tuqo jai sto sulpujmyl(cid:146)mo bo(cid:151)tuqo pou pqooq(cid:148)fomtai cia tgm paqasjeu(cid:147) pqo(cid:152)(cid:149)mtym fawaqopkastij(cid:147)r, pacyt(cid:150)m jai (cid:145)kkym pqo(cid:152)(cid:149)mtym diatqov(cid:147)r G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 804/68 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 27gr Ioum(cid:148)ou 1968, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a tou c(cid:145)kajtor jai tym cakajtojolij(cid:150)m pqo(cid:152)(cid:149)- mtym (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1587/96 (2) jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 6 paq(cid:145)cqavor 6 jai to (cid:145)qhqo 12 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 2571/97 tgr Epitqop(cid:147)r (3) tqo- popoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1061/98 (4) cia ma leiyhe(cid:148) ap(cid:149) (cid:146)ni se tqeir l(cid:147)mer g pqohesl(cid:148)a wqgsilo- poi(cid:147)seyr jai emsylat(cid:150)seyr sta tekij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta, tym pqo(cid:152)(cid:149)mtym pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 1· (cid:149)ti g tqopo- po(cid:148)gsg aut(cid:147) eis(cid:147)whg let(cid:145) ap(cid:149) jat(cid:145)stasg pou waqajtgqi- f(cid:149)tam ap(cid:149) adijaiok(cid:149)cgta lec(cid:145)ko aqihl(cid:149) ait(cid:147)seym· (cid:149)ti ap(cid:149) aut(cid:149) pqo(cid:146)juxe le(cid:148)ysg tym fgtoul(cid:146)mym posot(cid:147)tym· (cid:149)ti kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tg m(cid:146)a jat(cid:145)stasg, pq(cid:146)pei ma aunghe(cid:148) g pqohesl(cid:148)a pou pqobk(cid:146)petai cia tgm emsyl(cid:145)tysg sta tekij(cid:145) pqo(cid:152)(cid:149)mta se t(cid:146)sseqir l(cid:147)mer· (cid:149)ti se peq(cid:148)ptysg upeqb(cid:145)seyr tgr pqohesl(cid:148)ar pou jahoq(cid:148)- shgje sto (cid:145)qhqo 11 jat(cid:145) kic(cid:149)teqer ap(cid:149) 60 gl(cid:146)qer, to (cid:145)qhqo 18 paq(cid:145)cqavor 3 de(cid:151)teqo ed(cid:145)vio jai to (cid:145)qhqo 22 paq(cid:145)cqavor 4 tq(cid:148)to ed(cid:145)vio tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 2571/97 pqobk(cid:146)poum tgm epibok(cid:147) juq(cid:150)seyr tess(cid:145)qym Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo jai am(cid:145) gl(cid:146)qa· (cid:149)ti to pos(cid:149) aut(cid:149) diapist(cid:150)hgje (cid:149)ti e(cid:148)mai pok(cid:151) lijq(cid:149), kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tgm paqo(cid:151)sa jat(cid:145)stasg tgr acoq(cid:145)r jai sumep(cid:150)r pq(cid:146)pei ma aunghe(cid:148) se (cid:146)ni Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo jai am(cid:145) gl(cid:146)qa· (cid:149)ti ta l(cid:146)tqa pou pqobk(cid:146)pomtai stom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149) e(cid:148)mai s(cid:151)lvyma le tgm cm(cid:150)lg tgr epitqop(cid:147)r diaweiq(cid:148)seyr c(cid:145)kajtor jai cakajtojolij(cid:150)m pqo(cid:152)(cid:149)mtym, ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 O jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 2571/97 tqopopoie(cid:148)tai yr en(cid:147)r: 1. sto (cid:145)qhqo 11, oi (cid:149)qoi «tqi(cid:150)m lgm(cid:150)m» amtijah(cid:148)stamtai ap(cid:149) tour (cid:149)qour «tess(cid:145)qym lgm(cid:150)m»· 2. sto (cid:145)qhqo 18 paq(cid:145)cqavor 3 de(cid:151)teqo ed(cid:145)vio jai sto (cid:145)qhqo 22 paq(cid:145)cqavor 4 tq(cid:148)to ed(cid:145)vio, oi (cid:149)qoi «4 Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo jai am(cid:145) gl(cid:146)qa» amtijah(cid:148)stamtai ap(cid:149) tour (cid:149)qour «6 Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo jai am(cid:145) gl(cid:146)qa». (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tgr dglo- s(cid:148)eus(cid:147)r tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. Evaql(cid:149)fetai stir pos(cid:149)tgter pou jatajuq(cid:150)momtai aqw(cid:147)r cemol(cid:146)mgr ap(cid:149) tgm 14g dglopqas(cid:148)a. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 17 Iouk(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 148 tgr 28. 6. 1968, s. 13. (2) EE L 206 tgr 16. 8. 1996, s. 21. (3) EE L 350 tgr 20. 12. 1997, s. 3. (4) EE L 152 tgr 26. 5. 1998, s. 3


title: Decisão do Comité Misto do EEE n° 73/98, de 17 de Julho de 1998, que altera o anexo IX (Serviços financeiros) do Acordo EEE

eurovoc_concepts:
approximation of laws
international convention
motor vehicle
third-party insurance

text: L 172/52 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 8. 7. 1999 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE n. o 73/98 de 17 de Julho de 1998 que altera o anexo IX (Serviços financeiros) do Acordo EEE O COMITÉ MISTO DO EEE, Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, alterado pelo protocolo que adapta o referido acordo, a seguir designado «o acordo», e, nomeadamente, o seu artigo 98. o, Considerando que o anexo IX do acordo foi alterado pela Decisão n. o 12/98 do Comité Misto do EEE, de 6 de Março de 1998 (1); Considerando que a Decisão 97/828/CE da Comissão, de 27 de Outubro de 1997, sobre a aplicação da Directiva 72/166/CEE do Conselho, relativa à aproximação das legislações dos Estados-Membros respei- tantes ao seguro de responsabilidade civil que resulta da circulação de veículos automóveis e à fiscalização do cumprimento da obrigação de segurar esta responsabilidade (2), deve ser incorporada no acordo. DECIDE: Artigo 1. o No anexo IX do acordo, é aditado ao ponto 8 (Directiva 72/166/CEE do Conselho) o seguinte travessão: «— 397 D 0828: Decisão 97/828/CE da Comissão, de 27 de Outubro de 1997 (JO L 343 de 13. 12. 1997, p. 25). ». Fazem fé os textos da Decisão 97/828/CE, redigidos nas línguas islandesa e norueguesa, que acompanham as respectivas versões linguísticas da presente decisão. Artigo 2. o A presente decisão entra em vigor em 1 de Agosto de 1998, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações em conformidade com o n. o 1 do artigo 103. o do acordo. Artigo 3. o A presente decisão será publicada na secção EEE e no suplemento EEE do Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 4. o Feito em Bruxelas, em 17 de Julho de 1998. Pelo Comité Misto do EEE O Presidente N. v. LIECHTENSTEIN (1) JO L 272 de 8. 10. 1998, p. 17. (2) JO L 343 de 13. 12. 1997, p. 25


title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Kertomus yhteisön energiatehokkuutta edistävän monivuotisen SAVE II -ohjelman edistymisestä

eurovoc_concepts:
EU programme
energy policy
energy saving
energy use
report

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO •tr** it •tt it A ** it it it Bryssel, I /. ()/. I «WX KOM(lW8)45Xlopul KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Kertomus yhteisön energiatehokkuutta edistävän monivuotisen SAVE II -ohjelman edistymisestä Neuvoston päätöksen 96/737/EY 8. 1 artikla SA VE //, vuosikertomus 1997 Johdanto Neuvosto hyväksyi SAVE II -ohjelman virallisesti 16. joulukuuta 1996 lähes vuosi sen jälkeen, kun SAVE-ohjelma oli päättynyt (neuvoston päätös 96/737/EY, 16. joulukuuta 1996). SAVE II -ohjelma hyväksyttiin viideksi vuodeksi taannehtivasti 1. tammikuuta 1996 alkaen, ja sen alustava talousarvio on 45 miljoonaa ecua. Koska ohjelman hyväksymisen odotettiin viivästyvän, toimenpiteisiin ryhdyttiin jo vuonna 1996 ohjelman tehokkuuden ja jatkuvuuden varmistamiseksi. Monia tutkimuksia ja kokeiluhankkeita valmisteltiin niin pitkälle, että ne voitiin aloittaa heti, kun uusi ohjelma oli hyväksytty lopullisesti vuonna 1996. Tässä kertomuksessa käsitellään neuvoston päätöksen 96/737/EY 8 artiklan mukaisesti SAVE II -ohjelman perustamisen jälkeisiä toimia ja ohjelman edistymistä. Kertomukseen liittyy ehdotus suuntaviivoiksi vuoden 1998 alakohtaisille kohdennetuille toimille. ja sen SAVE II on ainoa yhteisön laajuinen ohjelma, joka on tarkoitettu yksinomaan järkevän energiankäytön edistämiseen. Ohjelmassa keskitytään energiankäytön muihin kuin teknisiin vaikuttavia puoliin, infrastruktuureja ja energiapolitiikan analysointia. SAVE II -ohjelmasta ei rahoiteta laitehankintoja. Ohjelman sellaisten olosuhteiden aikaansaaminen, joissa energiatehokkuuteen investoidaan entistä ripeämmin ja joissa otetaan huomioon energiatehokkuuden ansiosta avautuvat uudet markkinamahdollisuudet. tarkoituksena on pikemminkin avulla pyritään kehittämään energiatehokkuuteen SAVE II -ohjelmalla täydennetään useita toimia, jotka aloitettiin alkuperäisen SAVE- ohjelman yhteydessä: - energiaa kuluttavien laitteiden merkinnät ja standardointi - kokeilutoimet - tiedotus. SAVE II -ohjelman soveltamisala on kuitenkin laajempi kuin alkuperäisen SAVE- ohjelman, sillä siihen kuuluvat myös seuraavat toimet: - energiatehokkuuden edistymisen seuranta jäsenvaltioissa ja koko yhteisössä - energianhallinnan parantaminen aluetasolla strategioita energianhallinnan tehostamiseksi ja ja kaupungeissa kehittämällä - tutkimukset, joissa selvitetään mahdollisuutta vakiinnuttaa energiatehokkuus yhdeksi yhteisön ohjelmien arviointiperusteeksi. SAVE II -ohjelmaan voivat osallistua myös Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat sekä Kypros sen jälkeen, kun neuvosto on tehnyt päätökset kunkin maan osallistumiselle asetettavista ehdoista. Vuodesta 1996 SAVE II -ohjelmaan ovat voineet osallistua myös EFTA-ja ETA-maat Liechtenstein, Islanti ja Norja. SAVE II -ohjelmasta tuetaan seuraavien viiden alan toimia: - tutkimukset ja muut vastaavat toimet, joiden tarkoituksena on panna täytäntöön tai saattaa päätökseen yhteisön toimenpiteitä kuten standardien kehittämistä; 2- SAVE H, vuosikertomus 1997 joissa tutkimukset, vaikutuksia energiatehokkuuteen ja tutkimukset, joiden avulla energiatehokkuus pyritään vakiinnuttamaan yhteisön ohjelmien yhdeksi arviointiperusteeksi hinnoittelun selvitetään energian - alakohtaiset kohdennetut on nopeuttaa energiatehokkuutta edistäviä investointeja ja/tai parantaa energian kulutustapoja tarkoituksena toimet, joiden - toimenpiteet, joilla edistetään kokemustenvaihtoa - energiatehokkuuden yksittäisissä jäsenvaltioissa sekä SAVE II -ohjelmaan kuuluvien toimien jatkuva arviointi ja seuranta edistymisen yhteisössä seuranta ja - aluetasolla ja kaupungeissa toteutettavat erityistoimet sekä jäsenvaltioiden ja alueiden välisen yhteenkuuluvuuden parantaminen energiatehokkuuden alalla. suuremmat SAVE-ohjelman lopullinen riippumaton arviointi saatiin päätökseen vuonna 1997. Arvioinnissa korostettiin, että SAVE-ohjelma on arvokas energiatehokkuutta edistävä poliittinen ohjauskeino. Samalla kuitenkin tähdennettiin, että kokeilutoimia varten tarvitaan selvää ja johdonmukaista strategiaa, että tulosten levittämisellä on ratkaiseva merkitys SAVE-ohjelman onnistumiselle pitkällä aikavälillä ja että ohjelman jatkuvaa seurantaa ja vaikutusten analysointia on parannettava, jotta sen tehokkuus voitaisiin varmistaa pitkällä aikavälillä. Koska useimmat SAVE-ohjelman toimet eivät ole luonteeltaan teknisiä, ohjelman kaikkia etuja on ollut vaikea arvioida määrällisesti. Tähän mennessä ohjelmasta saadut edut tai edut, jotka siitä todennäköisesti saadaan, ovat Pelkästään huomattavasti kuumavesikattiloiden hyötysuhdevaatimuksia koskeva direktiivi tuottaa etuja, joiden arvo voi olla vuosittain yli 391 miljoonaa ecua (mikä merkitsee yli 11 miljoonan öljyekvivalenttitonnin vuosittaisia energiansäästöjä 12 jäsenvaltiossa vuoteen 2010 saakka). Tämä määrä on monta kertaa suurempi kuin koko SAVE-ohjelman talousarvio. Muita mainittavia ja ohjelman makrotaloudelliset vaikutukset. Arviointi on myös osoittanut, että SAVE-ohjelman joka on muita toimilla on myönteinen vaikutus JOULE-THERMIE-ohjelmaan, energiamuotoja kuin ydinenergiaa koskeva tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelma. Tämä perustuu siihen, että SAVE-ohjelman toimet edistävät epäsuorasti JOULE- (oikeudelliset, saavuttamista THERMIE-ohjelman hallinnolliset ja sosiaaliset) olosuhteet JOULE-THERMIE-ohjelmaan kuuluvalle uuden tekniikan levittämiselle ja käyttöönotolle. etuja ovat ympäristövahinkojen vähentyminen kustannukset. tavoitteiden aiheuttamat luomalla edulliset kuin sen SAVE-ohjelman arvioinnissa annetut suositukset otettiin huomioon SAVE II -ohjelman suunnittelussa. Liitteen I taulukossa esitetään SAVE II -ohjelman tähänastiset talousarviot ohjelmaan kuuluvien toimien mukaan. Vuonna 1996 SAVE II -ohjelman talousarvio oli yhteensä 15,2 miljoonaa ecua. Vuoden 1997 talousarvio oli puolestaan 18,3 miljoonaa ecua. Liitteessä I esitetään myös lyhyt tilastokatsaus ohjelmasta. 3- SAVE II, vuosikertomus 1997 • Päätöksen 2 artiklan a alakohdassa tarkoitetut toimet - tutkimukset SAVE II -ohjelmasta on tuettu useita 2 artiklan a alakohdassa tarkoitettuja toimia. Yksi keskeinen toimi on ollut CENin ja CENELECin avustaminen mittausstandardien kehittämisessä. Rahoitusta saaneiden toimien kohteena ovat olleet muun muassa lamput, virranrajoittimet, uunit ja kuivaavat pyykinpesukoneet. Standardien kehittäminen on johtanut siihen, että vuonna 1997 annettiin yksi energiankulutusmeikintöjä koskeva direktiivi kotitalouksien astianpesukoneiden merkinnöistä (97/17/EY). Parhaillaan neuvotellaan toisesta, kotitalouksien lamppujen energiankulutusmerkintöjä koskevasta direktiivistä, jonka komissio antaa todennäköisesti vuonna 1998. Ohjelmasta on myös rahoitettu muita tutkimuksia, jotka liittyvät SAVE- ja SAVE II -ohjelman tehokkuuden arvioimiseen. Niissä on selvitetty muun muassa SAVE-ohjelman arvioinnin rahoittamista, SAVE II -ohjelman jatkuvan seuranta- ja arviointijärjestelmän kehittämistä, direktiivin (92/42/EY) täytäntöönpanoa ja energiankulutusmerkintöjen vaikutuksia. hyötysuhdevaatimuksia kuumavesikattiloiden koskevan Vuonna 1996 valmistui tutkimus neuvoston direktiivin 93/76/EY täytäntöönpanosta. Direktiivin päämääränä on rajoittaa hiilidioksidipäästöjä energiatehokkuuden parantamisen avulla, ja tutkimuksessa osoitettiin, että direktiivillä on ollut havaittavia vaikutuksia kansallisiin ohjelmiin, vaikka niitä ei voidakaan ilmaista määrällisesti. Direktiivissä on ylipäätään useita puutteita, koska siinä ei ole asetettu mitattavissa olevia tavoitteita, jolloin tavoitteiden toteutumista on vaikea seurata ja direktiiviä on lähes mahdoton soveltaa. Koska direktiivin tavoitteita ei ole tarkennettu riittävästi, sen kokonaisvaikutus jää odotettua heikommaksi. Jäsenvaltiot eivät yleensä ole pitäneet direktiiviä kovin tärkeänä. Toisentyyppisissä tutkimuksissa on selvitetty sellaisten vakiomenetelmien määrittelyä, joilla mitataan tiettyjen laitteiden, kuten kotitalouksien uunien ja ilmastointilaitteiden, energiatehokkuutta. Eräässä tutkimuksessa on selvitetty hankintamenetelmiä, joilla pyritään energiankäytöltään tehokkaiden tuotteiden hankkimiseen. Voidaan myös mainita, että SAVE II -ohjelmalla myötävaikutetaan siihen, että komissio voi energiajärjestön täytäntöönpanosopimukseen. koskevaan Kansainvälisen kysynnänhallintaa osallistua Vuoden 1997 energiatehokkuutta edistävien investointiohjelmien vaikutuksia työllisyyteen. lopulla aloitettiin tärkeä tutkimus, jonka tavoitteena on selvittää Eräässä toisessa toteutettavien energiatehokkuusohjelmien arvioimisesta. Tutkimuksen ensimmäisen vaiheen tulokset esitellään vuonna 1998. laaditaan käsikirja energialaitoksissa tutkimuksessa • Päätöksen 2 artiklan b alakohdassa tarkoitetut toimet - alakohtaiset kohdennetut toimet Kohdennetut kokeiluhankkeet ohjelman talousarviosta. Vuonna 1996 kokeiluhankkeiden osuus oli 48,7 prosenttia, ja vuonna 1997 se oli 34,5 prosenttia. Tätä voidaan verrata siihen, että aikaisemmin kokeiluhankkeiden lohkaisevat suurimman edelleen osan -4 SAVEIly vuosikertomus 1997 osuus koko SAVE-ohjelman talousarviosta oli 76 prosenttia. On kuitenkin muistettava, että vuosien 1996 ja 1997 prosenttimääriin ovat vaikuttaneet aluetasolla ja kaupungeissa toteutetut toimet, jotka kuuluvat SAVE II -ohjelmaan mutta puuttuivat alkuperäisestä SAVE-ohjelmasta. on nopeuttaa tarkoituksena kokeiluhankkeiden sellaisia Kohdennettujen energiatehokkuutta edistäviä investointeja, joilla parannetaan energian kulutustapoja, sekä luoda ja laajentaa infrastruktuureja ("kasvattaa valmiuksia") monilla eri aloilla. Näitä aloja ovat liikenne, rakentaminen, teollisuus, integroitu resurssjsuunnittelu ja kysynnänhallinta, lämmön ja sähkön yhteistuotanto sekä sähkölaitteet. Valmiuksia kasvattavia toimia voidaan toteuttaa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, ja ne voivat olla koulutusta, energiapolitiikan ohjauskeinoihin. Näillä infrastruktuureilla on tärkeä merkitys energiatehokkuutta koskevan yhteisön lainsäädäntöohjelman toteuttamisessa. Liitteen I taulukko antaa yleiskäsityksen erilaisista SAVE II -ohjelmaan kuuluvista aiheista. SAVE Ij -ohjelmassa keskitytään aikaisempaa enemmän liikennehankkeisiin, joiden osuus on nykyään noin 20 prosenttia kaikista hankkeista. SAVE-ohjelmassa niiden osuus oli ainoastaan 9 prosenttia, vaikka niiden osuutta pyrittiinkin kasvattamaan. perehdyttämistä menetelmiin tiedotusta tai ja Koska SAVE II -ohjelma hyväksyttiin vasta joulukuussa 1996, yhtäkään siihen kuuluvaa hanketta ei ole saatu päätökseen. On kuitenkin korostettava, että SAVE II -ohjelmalla parannetaan 253:n alkuperäisestä SAVE-ohjelmasta rahoitetun hankkeen seurantaa, sillä pyrkimyksenä on selvittää, mitä vaikutuksia hankkeilla on pitkällä aikavälillä. SAVE II -hankkeet on suunniteltu siten, että ne rakentuvat SAVE-ohjelman kokeiluhankkeiden tuloksille. Jokaisessa SAVE II -hankkeessa on oltava mukana vähintään kaksi jäsenvaltiota. Pyrkimyksenä on kuitenkin, että hankkeeseen osallistuvia jäsenvaltioita on enemmän kuin kaksi. Hankkeisiin voivat osallistua valtion laitokset, alue- ja paikallisviranomaiset, yksityiset yritykset, korkeakoulut ja konsulttitoimistot. laitokset ja muut • Päätöksen 2 artiklan c ja d alakohdassa tarkoitetut toimet - kokemustenvaihdon edistäminen Päätöksen 2 artiklan c alakohdan nojalla voidaan rahoittaa komission ehdottamia toimia. Muiden kuin komission ehdottamia toimia voidaan sen sijaan rahoittaa 2 artiklan d alakohdan nojalla. Komission ehdottamat toimet voidaan rahoittaa kokonaan, kun taas muiden ehdottamien toimien kustannuksista voidaan rahoittaa enintään 50 prosenttia. tiedotustoimintaa. SAVE II Vuonna 1996 tehtiin EnR -verkon1 kanssa sopimus siitä, että se jatkaa vuonna 1993 aloittamaansa -ohjelmasta rahoitettiin 50 prosenttia uutislehtisten, julkaisujen ja tapahtumien kustannuksista. Verkko toteutti myös joitakin toimia, jotka rahoitettiin kokonaan SAVE II -ohjelmasta. Näiden toimien kautta tuettiin muun muassa seuraavien alojen tietoverkkoja: kysynnänhallinta, opetus, asuinrakennukset, EnR on kansallisten energiavarastojen muodostama Euroopan laajuinen verkko -5 SA VE II, vuosikertomus 1997 julkiset rakennukset, teollisuus jne. Sopimukseen kuuluu myös vvvvvv-sivun luominen Internetiin. Hanketta koordinoi Irlannin encrgiakeskus (EnR:n toimeksiannosta), mutta Intemet-sivun luomisesta ja ylläpidosta vastaa kreikkalainen CRES. Tiedotuksessa noudatettavaa lähestymistapaa muutettiin vuonna 1997 siten, että toimintaa ei enää rakenneta samassa määrin kuin aikaisemmin EnR-verkon varaan. SAVE II -ohjelmasta rahoitetaan yhä etenkin sellaisia konferensseja, joissa käsitellään erikoisalojen aiheita kuten kolmansilta osapuolilta saatavaa rahoitusta. Nämä tapahtumat ovat luonteeltaan monikansallisia. Tiedot kaikista käynnissä olevista ja valmistuneista SAVE-hankkeista kootaan pääosasto XVIIIn ylläpitämään CORDIS-tietokantaan, josta ne ovat saatavilla. Tiedot päivitetään puolen vuoden välein. • Päätöksen 2 artiklan e alakohdassa tarkoitetut toimet - seuranta ja arviointi Yksi SAVE II -ohjelman uusista toimista on energiatehokkuuden seurannan parantaminen kansallisella ja yhteisön tasolla. Koko alkuperäisen SAVE-ohjelman aikana tuettiin energiaindikaattoreiden kehittämistä, ja sen tukemista jatketaan SAVE H -ohjelmasta. Toimea koordinoi kuten ennenkin ranskalainen ADEME. loinen mainittava toimi on MURE II -hanke, jonka tavoitteina ovat kattavan luettelon laatiminen sellaisista nykyisistä ja suunnitelluista toimista, joilla energiatehokkuutta ja energiansäästöä edistetään Euroopan unionissa, tekeminen ja energiatehokkuutta edistävistä toimista käyttämällä vertauskohtana vaihtoehtoisia energiahuoltomahdollisuuksia. Uusimman sopimuksen mukaan tietokantaan kootaan myös Itävaltaa, Ruotsia ja Suomea koskevia tietoja. MURE-hankkeeseen kuuluvat myös strategiset ja kaupunkiliikenteen ohjauksen vaikutuksia. MURE-hankkeen täydennykseksi on kehitetty MURE Territory, jonka tarkoituksena on tukea alue- ja paikallissuunnittelusta vastaavia viranomaisia niiden kehittäessä ja arvioidessa erityisten maantieteellisten alueiden energiatehokkuutta edistäviä strategioita ja toimenpiteitä. sekä kustannus-hyötyanalyysin rakennusmääräysten tutkimukset, esimerkiksi selvitetään arvioinnin joissa Vuonna 1998 SAVE II -ohjelman toimien jatkuvaan seurantaan ja arviointiin osallistuu ulkopuolisia asiantuntijoita kaikilta energiatehokkuuteen liittyviltä aloilta. SAVE II -ohjelmaa koskevassa neuvoston päätöksessä todetaan, että ohjelman tavoitteena on "parantaa energian intensiivisyyttä vielä yhdellä prosenttiyksiköllä vuodessa sen lisäksi, mikä muuten olisi saavutettu". Uusien seuranta- ja arviointitoimien avulla saadaan todennäköisesti selkeä kuva ohjelman tehokkuudesta. loppukäytön • Päätöksen 2 artiklan f alakohdassa tarkoitetut toimet - energianhallinta aluetasolla ja kaupungeissa Vuonna 1996 päätettiin, että SAVE II -ohjelmasta tuetaan myös alueellisten, paikallisten ja saarilla toimivien energiavirastojen perustamista. Alueet ja kaupungit voivat vaikuttaa todella merkittävästi erityisesti energiastrategian hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen kehittämällä alueellisia kanavia paikallisten ja uusiutuvien energialähteiden käytölle. toteutumiseen yhteisön ja - 6- SAVEII, vuosikertomus 1997 Vuonna 1997 SAVI! II -ohjelmasta rahoitettiin 31 energia vira stoa, joista 20 toimii aluetasolla ja 11 kaupungeissa. Kukin virasto saa kolmen ensimmäisen toimintavuotensa aikana 175 000 ecua yhteisön rahoitustukea. Näiden toimien talousarvio oli 5 400 000 ecua. Ehdotuspyyntöjä julkaistaan vuosittain, ja ne osoitetaan sellaisille alueille ja kaupungeille, joiden asukasmäärä on vähintään 100 000. Alueellisen ja paikallisen energianhallinnan päätavoitteena on määritellä ja toteuttaa toimia kulutustottumusten sekä energiatehokkuutta että paikallisten ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä. parantamiseksi. saavutetaan edistämällä Tavoite Alueiden ja kaupunkien energianhallinnasta vastaavat virastot lähellä energiantuottajia sekä julkisia ja yksityisiä kuluttajia. Tämä mahdollistaa yleisten asioiden käsittelyn ja myös sellaisten toimien suunnittelun, jotka sopivat tarkalleen paikallisiin, taloudellisiin ja sosiaalisiin oloihin ja julkishallinnon kokoon. sijaitsevat Tämän lähestymistavan periaatteena on edetä alemmalta tasolta ylemmälle, ja sen ansioita ovat myös ne kerrannaisvaikutukset, joita saadaan varsinkin energiavirastojen tiiviistä yhteistyöstä ja siihen liittyvästä tietojen ja kokemusten vaihdosta, tekninen taitotieto mukaan lukien. kuten erityisillä täydennetään tiedotustoimilla vuosittaisilla Energianhallintaa sopimuspuolten kokouksilla, teemaseminaareilla ja erilaisten oppaiden ja parhaiden toimintatapojen julkaisemisella. Lisäksi Euroopan komissio ja alueiden komitea ovat järjestäneet yhdessä joukon seminaareja, joiden aiheena ovat olleet energia- ja paikallisviranomaiset. Kahdessa ensimmäisessä seminaarissa, jotka järjestettiin Espoossa (28. helmikuuta 1997) ja Bolognassa (18. huhtikuuta 1997), käsiteltiin ilmastonmuutosta sekä energiatehokkuutta edistävien strategioiden täytäntöönpanoa. Kolmas seminaari sen aiheina olivat paikallinen 1997), pidettiin Rodoksella kehittämistoiminta ja työllisyys. Viimeisin seminaari järjestettiin Lyonissa (24. -26. marraskuuta ja kaupunkien merkitystä energianhallinnassa. siellä käsiteltiin lokakuuta alueiden 1997), (3. ja ja Jäsenvaltioissa on järjestetty komission kutsusta seitsemän seminaaria. Niihin on osallistunut kaikkien komission rahoitustuella perustettujen energiavirastojen edustajia sekä kansallisten virastojen ja hallitusten (ministeriöiden) edustajia. Osanottajat ovat luoneet hyödyllisiä kontakteja ja tutkineet yhdessä, täydentävätkö niiden toteuttamat toimet toisiaan, sekä kehittäneet erilaisia yhteistyö- ja koordinointimenetelmiä. Lopuksi voidaan mainita, että SAVE-komitea on hyväksynyt tutkimuksen, jonka aiheena on energianhallinnan yhteiskunnalliset vaikutukset joissakin sosiaaliluokissa). Tutkimusta tehdään parhaillaan kahdessatoista virastossa, joita koordinoi ranskalainen Quercy Energies. (energian niukkuus • Muut toimet Energia-asioita käsittelevä neuvoston koskee direktiiviehdotuksesta, joka työryhmä keskusteli 23. integroitua resurssihallintaa syyskuuta 1997 (järkiperäisiä SAVEllf vuosikertomus 1997 suunnittelumenetelmiä)2. Jäsenvaltion edustajat esittivät kokouksessa huomautuksia, jotka ovat parhaillaan komission pohdittavina. lämmön ja Komissio antoi 15. lokakuuta tiedonannon Yhteisön strategia yhdistetyn sähkön tuotannon edistämiseksi ja sen kehittämisen esteiden poistamiseksi*; joka on toimitettu neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Neuvosto antoi tiedonannosta päätöslauselman 8. joulukuuta 1997. Parhaillaan valmistellaan neuvoston päätöksiä KIE-maiden ja Kyproksen osallistumisesta SAVE II -ohjelmaan. Menettelyä aiotaan nopeuttaa, jotta mahdollisimman monet assosioituneet maat voisivat osallistua ohjelmaan vuonna 1998. • Tarkistetut suuntaviivat Liitteessä Ensisijaistaminen perustuu jäsenvaltioilta pyydettyihin ja komission antamiin lausuntoihin. II esitetään ensisijaisia aloja koskevat suuntaviivat vuodeksi 1998. 2 Integroitua resurssihallintaa kutsutaan nykyään järkiperäisiksi suunnittelumenetelmiksi. 3 KOM(97) 514 lopullinen -8 SAVEII, vuosikertomus 1997 Liite I Tilastokatsaus SA VEII -ohjelmaan SA VE II -ohjelman talousarvio (ecuina) Toimi I 1996 Tutkimukset (2 artiklan a alakohta) Kokeilutoimet (2 artiklan b alakohta) Tiedotus (2 artiklan c ja d alakohta) Seuranta (2 artiklan e alakohta) Energianhallinta alueellisella tasolla ja kaupungeissa 753 525 1997 2 528 893 7 424 977 6 472 356 976 425 881000 2 179 963 1404 042 5 200 110 5 738 746 Yhteensä 15 236 037 18 324 000 • Kokeiluhankkeet Kokeiluhankkeiden määrät ja prosenttiosuudet aloittain: Sähkölaitteet Rakentaminen Lämmön yhteistuotanto ja Kysynnänhallinta Opetus ja koulutus Teollisuus Liikenne Yhteensä 5 (9 %) 13(23%) sähkön - 17(30%) 4(17%) 3 (5 %) 14(25%) 56 „ 9- 1_ 4(10%) 12(30%) I (2,5 %) 7(17,5%) 5(12,5%) 2 (5 %) 9 (22,5 %) 40. Kokeiluhankkeet valtioittain: Valtio Alankomaat Belgia Espanja Irlanti Italia Itavalta Kreikka Luxemburg Norja Portugali Ranska Ruotsi Saksa Suomi Tanska Unionin laajuiset liittoutumat Yhdistynyt kuningaskunta Yhteensa SAVEII, vuosikertomus 1997 1996 1997 2 2 4 0 4 2 4 1 2 3 2 0 4 2 2 3 3 40 7 0 4 2 6 3 4 > 0 l 3 3 5 3 4 4 3 — 5 56 - 10- SAVE II, vuosikertomus 1997 Koska ensimmäiset SAVE II -ohjelmasta rahoitettavia kokeiluhankkeita koskevat sopimukset allekirjoitettiin vasta vuonna 1997, on ymmärrettävää, ettei yksikään kokeiluhanke ole vielä valmistunut. Alkuperäiseen SAVE-hankkeeseen kuuluneet kokeiluhankkeet ovat edistyneet seuraavasti: Valmistuneet Käynnissä olevat Ï6 46 70 39 12 183 Ö 5 ~~4 24 37 70 ^~ 1991 1992 1993 1994 1995 Yhteensä 'Tilanne syyskuussa 1997 -11 SAVEII, vuosikertomus 1997 Liite II Tarkistetut suuntaviivat SAVE II -ohjelmaan kuuluvat alat vuonna 1998 SAVE-ohjelman toimista on tehty ehdotuspyyntöjä kymmenellä alalla: 1. Järkevä energiankäyttö rakennuksissa 2. Järkevä energiankäyttö laitteissa 3. Järkevä energiankäyttö liikenteessä 4. Järkevä energiankäyttö teollisuudessa 5. Kysynnänhallinta ja integroitu resurssisuunnittelu 6. Opetus ja koulutus 7. Lämmön ja sähkön yhteistuotannon edistäminen 8. Alueellisten ja paikallisten energiavirastojen perustaminen 9. Tiedotus 10. Tutkimukset, joiden tavoitteena on unionin toimenpiteiden toteuttaminen. HUOMAUTUS. Tutkimukset eroavat kokeiluhankkeista siten, että niiden kohteina ovat yleensä kaikki EU:n ja ETA:n jäsenvaltiot. Toisena erona on, että tutkimukset ovat luonteeltaan analyyttisiä, kun taas kokeiluhankkeissa otetaan huomioon myös toiminnalliset näkökohdat. Eri alojen toimet vuonna 1998 Vuonna 1998 pyydetään seuraavia aloia koskevia ehdotuksia: 5. 1 KOKEILUTOIMET (SAVE-ohjelmasta tehdyn päätöksen 96/737/EY 2 artiklan b ja d alakohta (EYVL L 335, 24. 12. 1996, s. 50)) 5. 1. 1 Järkevä energiankäyttö rakennuksissa a) Vanhojen rakennusten kunnostaminen, jolla parannetaan myös niiden energiatehokkuutta - 12 SAVEII, vuosikertomus 1997 b) Energiatehokkuutta parantavat järjestelmät, joihin kuuluu rakennuselementtien (kuten ikkunoiden) vaihtaminen ja lisäelementtien asentaminen c) Kolmansilta osapuolilta saatava rahoitus, jota hyödynnetään julkisella ja yksityisellä sektorilla d) Useista huoneistoista koostuvien rakennusten energianhallinta e) Suunnitteluvälineiden käyttö, jonka avulla pyritään rakentamaan energiankäytöltään tehokkaita rakennuksia f) Rakennusten energialuokittelusta saatava lisäarvo ja energiatehokkuutta koskevat rakennusmääräykset g) Kokeilutoimet, energiatehokkuutta parantavien rakennuselementtien kysyntää ja tuoda markkinoille hyvin tehokkaita elementtejä esimerkiksi helpottamalla yhteishankintojen jäljestämistä tavoitteena on joiden lisätä h) Sellaisten uusien hankintaehtojen esitteleminen, joihin kuuluvat myös rakennuksissa käytettyjen tuotteiden ja järjestelmien energiatehokkuus, sekä hankintamenetelmien innovatiiviset muutokset, joissa energiakustannukset sisällytetään laskelmiin i) Direktiivin 93/76/EY (EYVL L 237, 22. 9. 1993, s. 28) täytäntöönpanon edistäminen j) Toimet, joilla edistetään energiapalveluyritysten perustamista jäsenvaltioissa k) Välineet ja menetelmät, joilla analysoidaan hankkeiden ja ohjelmien vaikutuksia rakennusalalla. 5. 1. 2 Järkevä energiankäyttö laitteissa, mukaan lukien rakennuksiin kiinteästi kuuluvat energiaa käyttävät laitteet (lämmitys-ja jäähdytyslaitteet sekä vedenlämmittimet) a) Energiankulutusmerkintöjen käytön tukeminen (jälleenmyyjien kouluttaminen, myynnin edistäminen jne. ) b) Kokeilutoimet, joiden tavoitteena on antaa räätälöityä tietoa energia-asioista julkisen sektorin laitehankinnoista vastaaville ja muille ostajille c) Kokeilutoimet, joiden tavoitteena on lisätä energiankäytöltään tehokkaiden laitteiden kysyntää ja tuoda markkinoille hyvin tehokkaita laitteita esimerkiksi helpottamalla yhteishankintojen järjestämistä d) Kokeilutoimet, joiden tavoitteena on vaikuttaa laitetoimittajiin ja heidän asiakkaisiinsa siten, että he valitsevat tarkoituksenmukaisia ja energiankäytöltään tehokkaita laitteita ( lämmitys-, vcdenlämmitys- ja jäähdytyslaitteet jne. ) e) Laitteiden käytön tehostaminen (kotitalouksissa, toimistoissa, ravintoloissa jne. ) 0 Direktiivin 92/42/EY (EYVL L 167, 22. 6. 1992, s. 17) täytäntöönpanon edistäminen 13- g) Välineet ja menetelmät, joilla analysoidaan hankkeiden ja ohjelmien vaikutuksia laitealalla. SAVEII, vuosikertomus 1997 5. 1. 3. Järkevä energiankäyttö liikenteessä a) Energiaa säästävät kaupunkiliikenteen ohjausjärjestelmät b) Joukkoliikennejärjestelmien (raitiovaunut, hybridiajoneuvot, lähi- ja kaukojunat jne. ) tukeminen tai muuttamalla liikennetottumuksia. Julkisen ja yksityisen liikenteen välisen suhteen parantaminen kaupunkiliikenteessä. liikennemuotojen integroiminen. henkilöliikenteen infrastruktuureja kehittämällä esimerkiksi erilaisten Julkisen c) Toimet, joilla lisätään energiankäytöltään tehokkaiden yksityisten liikennevälineiden jne. ) esimerkiksi kehittämällä (polkupyörät, sähköpyörät, käyttöä skootterit infrastruktuureja tai muuttamalla liikennetottumuksia d) Tavaraliikenteen ohjaukseen tarkoitetut järjestelmät e) Lentoliikenteen ohjaukseen tarkoitetut järjestelmät f) Erilaisten liikennemuotojen välisten yhteyksien parantaminen g) Tiemaksujärjestelmät Euroopan kaupungeissa h) Työpaikkaliikenteeseen tarkoitetut liikennepalvelut (pysäköinnin ja jatkoyhteyksien tarjoaminen, henkilöautojen yhteiskäyttö, suurissa teollisuuslaitoksissa ja ylityksissä työskenteleville tarkoitetut liikennejärjestelmät) i) Eri ajoneuvokantojen hallinta (kuorma-autot, kaupunki-, lähiliikenne- ja kaukoliikenne linja-autot, taksit jne. ) j) Välineet ja menetelmät, joilla analysoidaan hankkeiden ja ohjelmien vaikutuksia liikenteen alalla. 5. 1. 4. Järkevä energiankäyttö teollisuudessa a) Kansallisten ja alueellisten seuranta- ja tavoiteohjelmien toteuttaminen erityisesti kokeiluohjelmien avulla b) Sellaisten suunnitelmien laatiminen (esimerkiksi hankintoja ja käyttökustannusten määrittämistä varten), joilla edistetään investointeja energiankäytöltään tehokkaisiin tehokkaiden laitteisiin (mukaan ja teollisuustaitteiden hankkimiseksi järjestelmien sekä hankintamenetelmien innovatiivinen muuttaminen) energiatehokkuutta koskevat eritelmät lukien yhteiset ja teollisuudessa käytettyjen energiankäytöltään tuotteiden toimet c) Järjestelmien perustaminen sellaisten parhaiden voidaan käyttää teollisuusprosesseissa ja -laitoksissa tekniikoiden levittämiseksi, joita 14 SAVE II, vuosikertomus 1997 d) Energiatehokkuuden sisällyttäminen ympäristöasioiden hallintajärjestelmiin ja laatujohtamisjärjestelmiin e) Toimet, joiden avulla selvitetään, mitkä seikat estävät tehokkaan energiankäytön teollisuudessa, ja esitellään ratkaisuja niiden poistamiseksi f) Direktiivin 93/76/EY (EYVL L 237, 22. 9. 1993, s. 28) täytäntöönpanon edistäminen g) Välineet ja menetelmät, joilla analysoidaan hankkeiden ja ohjelmien vaikutuksia teollisuudessa. 5. 1. 5 Kysynnänhallinta ja integroitu rcsurssisuunnittclu a) Kysynnänhallintaan liittyvät kokeiluohjelmat b) Kysynnänhallintatoimet, jotka toteutetaan kolmansien osapuolten rahoituksella c) Sähköverkon kuormituksen ja sähkönkäytön tehostumisen seuranta erityisesti kodinkoneiden ja valaisimien osalta d) Välineet ja menetelmät, joilla analysoidaan kysynnänhallintahankkeiden ja -ohjelmien vaikutuksia. 5. 1. 6 Opetus ja koulutus On huomattava, että tavanomaista luokkaopetusta ei tueta tämän alan toimena, kuten ei ole tuettu aikaisempinakaan vuosina. a) Opetusmateriaalin (erityisesti multimedia-aineiston) valmistaminen erityisryhmiä (arkkitehdit, opettajat, energianhallinasta vastaavat, kouluttajat jne. ) ja erikoistuneita oppilaitoksia, korkeakouluja jne. varten b) Koulujen ja ammattioppilaitosten käyttöön tarkoitetun opetusmateriaalin (erityisesti multimedia-aineiston ) valmistaminen c) Energiatehokkuuden edistäminen pienissä ja keskisuurissa ylityksissä koulutusohjelmien avulla. 5. 1. 7 Lämmön ja sähkön yhteistuotanto a) Hankkeet, jotka eivät ole luonteeltaan teknisiä ja joiden avulla arvioidaan, mitä saadaan aikaan sähkön yhteistuotantolaitoksilla energiansäästöjä ja teollisuudessa ja rakennusalalla lämmön b) Niiden oikeudellisten, hallinnollisten ja sääntelystä johtuvien seikkojen selvittäminen, jotka estävät keskitettyjen ja hajautettujen lämmön ja sähkön yhleistuotantolaitosten perustamisen, sekä sellaisten ratkaisumahdollisuuksien ehdottaminen, joita voidaan toteuttaa uusilla vapautetuilla energiamarkkinoilla ottaen huomioon direktiivin 96/92/EY (EYVL L 327, 30. 1. 1997, s. 20) 8 artiklan säännökset. - 15- SAVEII, vuosikertomus 1997 c) Kokeilutoimet, jotka koskevat kolmansilta osapuolilta saatavan rahoituksen käyttöä lämmön ja sähkön yhteistuotannon alalla d) Välineet ja menetelmät, joilla analysoidaan lämmön ja sähkön yhteistuotantoon liittyvien hankkeiden ja ohjelmien vaikutuksia. 5. 1. 8 Alueellisten ja paikallisten energiavirastojen perustaminen Energiavirastojen kehotetaan tutustumaan asiaa koskevaan esitteeseen ja erityiseen hakulomakkeeseen, jota virastojen perustamista koskevassa hakemuksessa on käytettävä. perustamisesta kiinnostuneita ehdotusten tekijöitä 5. 1. 9 Tiedotus Tiedotukseen kuuluvat toimet, joilla pyritään edistämään energiatehokkuutta tai tekemään tunnetuiksi sellaisia energiatehokkuuden edistämiseen suoraan liittyviä käsitteitä kuin kolmansilta osapuolilta saatava rahoitus. Toimet voivat olla konferensseja, seminaareja tai julkaisujen ja sähköisessä muodossa olevan aineiston (esimerkiksi tietokantojen ja CD- ROM-levyjen) tuottamista, ja niiden aihevalikoima voi olla hyvin laaja. Tiedotukseen kuuluvia toimia ci ole asetettu tarkkaan tärkeysjärjestykseen, mutta niiden edellytetään olevan luonteeltaan monikansallisia. Ensisijaiset alat: Komissio toivoo erityisesti ehdotuksia lämmön ia sähkön yhteistuotannon, liikenteen sekä rakennuksien ia teollisuuden energiankäytön alalta, 5. 2 TUTKIMUKSET JOIDEN TARKOITUKSENA ON TOTEUTTAA TAI SAATTAA PÄÄTÖKSEEN ENERGIATEHOKKUUTTA PARANTAVIA YHTEISÖN TOIMENPITEITÄ JA MUUT VASTAAVAT TOIMET, (SAVE-ohjelmasta tehdyn päätöksen 96/737/EY 2 artiklan a alakohta (EYVL L 335, 24. 12. 1996, s. 50)) 5. 2. 1 Ensisijaiset tutkimukset, joiden tuloksia ja analyysejä tarvitaan energiapoliittisten toimien kehittämisessä vuonna 1998 a) Jääkaapit ja pakastimet4: eneigiankulutusmerkintöjen (direktiivi 94/2/EY, EYVL L 45, 17. 2. 1994, s. I) ja energiatehokkuutta koskevien vähimmäisvaatimusten (direktiivi 96/57/EY, EYVL L 236, 18. 9. 1996, s. 36) direktiivien mukainen tarkistus b) Veden lämmittimet4: veden lämmityslaitteiden energiankulutusmerkintöjen ja muiden kyseisiä laitteita koskevien unionin toimenpiteiden valmistelu 4 Näissä tutkimuksissa on kuvattava nykyisiä markkinoita, arvioitava mahdollisesti säästyviä kustannuksia, selvitettävä erilaisten laiteratkaisujen ja strategioiden kustannuksia ja etuja sekä arvioitava, miten ne vaikuttavat energiankulutukseen, COrpäästöihin ja eri osapuoliin. 16- SAVE II, vuosikertomus 1997 c) Pyykinpesukoneet4: energiankulutusmerkintöjen (direktiivi 95/12/EY, EYVL L 136, 25. 6. 1995, s. 1) ja CECED:n kanssa tehtyjen, pyykinpesukoneiden energiatehokkuutta koskevien vapaaehtoisten sopimusten tarkistus d) Astianpesukoneet: teknis-taloudellinen analyysi, josta on apua vapaaehtoisia sopimuksia koskevissa neuvotteluissa e) Nopeussäätöiset sähkömoottorit4: (merkinnät, vapaaehtoiset määrittely hankinnat), joilla markkinoita voidaan muuttaa sellaisten EU:n toimenpiteiden sopimukset, energiatehokkuusstandardit ja ohjelmien ja f) Pumput4: sellaisten EU:n sopimukset, vapaaehtoiset pumppumarkkinoita voidaan muuttaa, suositeltujen toimien toteuttamisesta toimenpiteiden ja ohjelmien määrittely energiatehokkuusstandardit ja hankinnat), ja KwstannwsThyotyanaJyysin (merkinnät, joilla tekeminen g) Integroitu resurssisuunnittelu muuttuvilla markkinoilla: integroidun lesuissisuuniiittelun ja kysynnänhallinnan analysointi ja ajantasaistaminen vapautetuilla energia-alan sisämarkkinoilla. 5. 2. 2 Tutkimukset, jotka auttavat komissiota seuraamaan nykytilannetta ja kehittämään uusia toimenpiteitä a) Laitteet: unionin markkinoilla myytävien jääkaappien, pakastimien, kuivausrumpujen ja pyykinpesukoneiden energiatehokkuuden seuranta b) Yksityiset liikennevälineet: seikat, jotka vaikuttavat vähän energiaa vaativien yksityisten liikennevälineiden käyttöön (kaupungeissa) polkupyörien käyttö mukaan lukien; tehokkaimpien käyttöä edistävien poliittisten toimenpiteiden määrittely e) Sähköpuhaltimet ja kompressorit: ja toteuttaminen toimenpiteiden muuttaminen tutkimukset, sähköpuhallin- joiden tavoitteena on unionin ja kompressoi imarkkinoiden d) Pitkäaikaissopimukset: selvitys siitä, miten energiaa voidaan säästää unionissa tekemällä pitkäaikaissopimuksia, jotka koskevat energiatehokkuuden edistämistä teollisuudessa ja palvelualalla; keitomus toimista, jotka on saatu päätökseen jäsenvaltioissa, ja niiden tehokkuuden arviointi e) Ihmisen käyttäytymisen vaikutus energiatehokkuuteen: selvitys aloista, joilla ihmisen käyttäytyminen vaikuttaa energiatehokkuuteen sekä selvitykset siitä, mitä tietoja asiasta on saatavilla jäsenvaltioissa ja minkätyyppisiä tietoja ja tiedotuskeinoja tarvitaan, jotta energiatehokkuutta koskeva tiedonvälitys olisi tehokasta 0 Lämmön ja sähkön yhteistuotanto ja kaukolämmitys: selvitys vaikutuksista, joita sähkömarkkinoiden vapauttamisella on suuriin keskitettyihin lämmön ja sähkön yhteistuotantolaitoksiin sekä kaukolämmitys- ja jäähdytyslakoksiin (joiden piiriin kuuluvat kunnat tai suuret alueet) 17- g) Liikenne: Katsaus EUn ohjelmissa suunniteltuihin toimenpiteisiin, joiden avulla energiatehokkuutta edistetään liikenteen alalla. SAVEII, vuosikertomus 1997 18- ISSN 1024-4492 KOM(98) 458 lopullinen ASIAKIRJAT FI 12 14 15 16 Luettelonumero : CB-CO-98-468-FI-C ISBN 92-78-38347-3 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg >LT


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2386/98 do Deputado Paul RÜBIG à Comissão. Ajudas à produção de pêssegos, pêras "Williams" e "Rocha" sem açúcar

eurovoc_concepts:
agro-industry
dietary product
farm price support
fruit juice
fruit product
pip fruit
production aid
stone fruit
sugar
syrup

formats: html print


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 2385/98 του Hiltrud BREYER προς την Επ τροπή. Διαρκής μεταφορά ιταλικών αποβλήτων για διάθεση στην εγκατάσταση αποτέφρωσης του Biebesheim (Γερμανία)

eurovoc_concepts:
Germany
Italy
competence of the Member States
dangerous substance
environmental monitoring
export of waste
public health
waste disposal
waste incineration
waste management


title: Verordnung (EG) Nr. 1547/98 der Kommission vom 17. Juli 1998 zur Festsetzung der im Wirtschaftsjahr 1998/99 für Äpfel geltenden Interventionsschwelle

eurovoc_concepts:
intervention price
market intervention
marketing year
pip fruit
threshold price

text: 18. 7. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 202/23 VERORDNUNG (EG) Nr. 1547/98 DER KOMMISSION vom 17. Juli 1998 zur Festsetzung der im Wirtschaftsjahr 1998/99 f(cid:129)r (cid:142)pfel geltenden Interven- tionsschwelle DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 2200/96 des Rates vom 28. Oktober 1996 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Obst und Gem(cid:129)se (1), ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2520/97 der Kommission hinsicht- lich der KN-Codes f(cid:129)r Tomaten/Paradeiser (*) und Trauben (2), insbesondere auf Artikel 27 Abs(cid:132)tze 1 und 2, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Nach Artikel 27 Absatz 1 der Verordnung (EG) Nr. 2200/ 96 ist eine Interventionsschwelle festzusetzen, wenn sich auf dem Markt eines der Erzeugnisse des Anhangs II derselben Verordnung Ungleichgewichte ergeben oder abzeichnen, die zu umfangreiche Marktr(cid:129)cknahmen zur Folge haben oder haben k(cid:148)nnten. Eine solche Entwick- lung k(cid:148)nnte eine (cid:129)berm(cid:132)ßige Belastung des Gemein- schaftshaushalts nach sich ziehen. Bei (cid:142)pfeln wurde f(cid:129)r das Wirtschaftsjahr 1997/98 eine Interventionsschwelle durch die Verordnung (EG) Nr. 1109/97 der Kommission (3) festgesetzt. Da die Vorausset- zungen gem(cid:132)ß dem genannten Artikel 27 weiterhin bestehen, sollte auch f(cid:129)r das Wirtschaftsjahr 1998/99 eine Interventionsschwelle festgesetzt werden, und zwar unter Zugrundelegung eines bestimmten Prozentsatzes des Durchschnitts der Erzeugung, die in den letzten f(cid:129)nf Wirtschaftsjahren, f(cid:129)r die statistische Daten vorliegen, zum Verbrauch als Frischobst vorgesehen war. Es ist (cid:129)ber- dies der Zeitraum vorzugeben, der bei Feststellung einer Schwellen(cid:129)berschreitung ber(cid:129)cksichtigt werden m(cid:129)ßte. Gem(cid:132)ß dem genannten Artikel 27 bewirkt eine (cid:154)ber- schreitung der Interventionsschwelle eine K(cid:129)rzung der gemeinschaftlichen R(cid:129)cknahmeverg(cid:129)tung im Folgejahr. Es sind die Auswirkungen einer (cid:154)berschreitung sowie die K(cid:129)rzung der gemeinschaftlichen R(cid:129)cknahmeverg(cid:129)tung nach Maßgabe dieser (cid:154)berschreitung innerhalb eines bestimmten Prozentsatzes festzulegen. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Obst und Gem(cid:129)se (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 (1) Bei (cid:142)pfeln wird die im Wirtschaftsjahr 1998/99 geltende Interventionsschwelle auf 491 300 Tonnen fest- gesetzt. (2) Eine (cid:154)berschreitung der in Absatz 1 genannten Interventionsschwelle wird festgestellt unter Zugrundele- gung der zwischen dem 1. Juni 1998 und 31. Mai 1999 erfolgten Marktr(cid:129)cknahmen. Artikel 2 (cid:154)berschreitet in dem Zeitraum nach Artikel 1 Absatz 2 die aus dem Markt genommene Apfelmenge die in Artikel 1 Absatz 1 genannte Interventionsschwelle, wird die in Anhang V der Verordnung (EG) Nr. 2200/96 f(cid:129)r das folgende Wirtschaftsjahr festgesetzte gemeinschaft- liche R(cid:129)cknahmeverg(cid:129)tung proportional zur (cid:154)berschrei- tung der Erzeugung gek(cid:129)rzt, anhand der die genannte Interventionsschwelle berechnet wird. Die gemeinschaftliche R(cid:129)cknahmeverg(cid:129)tung darf jedoch um nicht mehr als 30 % gek(cid:129)rzt werden. Artikel 3 Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Ver(cid:148)f- fentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 17. Juli 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 297 vom 21. 11. 1996, S. 1. (*) (cid:153)sterreichischer Ausdruck gem(cid:132)ß Protokoll Nr. 10 zur Beitrittsakte 1994. (2) ABl. L 346 vom 17. 12. 1997, S. 41. (3) ABl. L 162 vom 18. 6. 1997, S. 12