eurovoc_concepts:
carriage of goods
combined transport
commercial vehicle
common transport policy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Öfyssel, 10. 07. 1998 KOM(1998)4141opull. 98/0226 (SYN) 98/0227 (SYN) Khdolus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä annetun neuvoston direktiivin 92/106/ETY muuttamisesta Elulolus NEUVOSTON DIRI;KTTIVIKSI tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista annetun neuvoston direktiivin 96/53/EY muuttamisesta (komission csiltämät) OLI. m a H mm mm m mmm PERUSTELUT I. JOHDANTO 1. 1 1. 2 1. 3 1. 4 Liikenteen, rahtiliikenne mukaan luettuna, kasvu Euroopassa on ollut huomattavan. Sen ovat aiheuttaneet yhteiskunnan ja talouselämiin muutokset, joita on muun muassa markkinoiden vapauttaminen EU:n toimesta. Erityisesti kansainvälinen maantie- ja lentoliikenne kasvaa nopeaa vauhtia. lisääntyminen Sekä yksityisautojen että kuorma-autojen ja ruuhkia sekä heikentää maanteillä aiheuttaa ympäristöongelmia luotettavaa ja tienkäyttäjien turvallisuutta. Euroopan yhteisö tarvitsee liikkuvuuden tehokasta liikennejärjestelmää kaupankäynnin ja ihmisten lisäämiseksi. Järjestelmän ja tulisi olla ympäristöllisesti kestävä. Ihmisille ja liikenteen haittavaikutukset olisi rajoitettava mahdollisimman vähäisiksi. taloudellisesti, luonnolle koituvat lukumäärän sosiaalisesti Tavoitteeseen pääsemiseksi komissio on kehittänyt kestävän liikkuvuuden käsitteeseen perustuvan strategian. 1 Käsite edellyttää optimaalisella tavalla yhdistettyä kuljetusjärjestelmää, jossa yhdistetyillä kuljetuksilla on tärkeä asema. Yhdistettyjen kuljetusten edistämiseksi tarvitaan jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin sekä tilanteen mukaan myös Euroopan yhteisön toteuttamaa sääntelyä, investointeja sekä rahoitukseen ja organisaatioon liittyviä toimenpiteitä. toimivat myös yhteistyössä Integroidussa järjestelmässä eri kuljetusmuodot ja liikenteenharjoittajat kilpailevat keskenään tasapuolisista lähtökohdista, jolloin käyttäjä maksaa kaikki valitsemansa kuljetusmuodon sisäiset ja ulkoiset kustannukset. Liikenteenharjoittajat ja muodostavat kuljetusketjuja, joissa eri muotoja käytetään sillä osalla matkasta, jolla ne ovat taloudellisesti kannattavimpia. Tämän pitäisi johtaa siihen, että suuressa osassa kuljetuksia käytettäisiin rautateitä, proomuja tai merikuljetusta pääosalla pitkistä matkoista. Maantiekuljetusta tulisi pääsääntöisesti käyttää kuljetusten alkuosuudella ja lyhyillä matkoilla, kuten yhdistettyjen tavaroiden lopullisen toimittamisen yhteydessä. Tämä on pitkän aikavälin tavoite. kuljetusten lisätä Suunnitellun ehdotuksen välittömänä tavoitteena on kuitenkin yhdistettyjen lisääntyville käyttöä maantiekuljetuksille. Pyrkimyksenä on myös lyhentää sitä välimatkaa, jolla yhdistetyt kuljetukset ovat kilpailukykyisiä, sillä tietyt kustannukset (esim. kuormien siirrosta ja laitteista aiheutuvat) ovat suhteettoman korkeat lyhyillä etäisyyksillä. vaihtoehtona yhä 1. 5 Maantieliikenteen vapauttaminen on parantanut sen kilpailuasetelmia yhdistettyihin kuljetuksiin verrattuna. Lisäksi maantieliikenteen joustavuus takaa sille vahvan kilpailuaseman muihin kuljetusmuotoihin verrattuna. Pelkkiä maantiekuljetuksia käyttävän kuljetusmuodon on helpompi sopeutua 1 KOM (92) 494 lopullinen, "Yhteisen liikennepolitiikan tuleva kehitys", EU:n tiedotteen täydennysosa 3/93, esim. kohdat 38 ja 40. - 2- siirroilta kysynnän vaihteluihin. Ovelta ovelle -kuljetuksessa maanteitse vältytään kuormien sekä monimutkaiselta yhteistyöltä yhdistetyissä kuljetuksissa yleensä tarvittavien eri osapuolten välillä. Yhdistettyjen kuljetusten kilpailukyvyn parantaminen osana järjestelmiä edellyttää oikean hinnoittelun laadukasta palvelua. Erityisesti lisäksi luotettavuutta ja läsmällisyyllä on paranneltava. Lisäämällä yhdisteltyjen kuljetuspalvelujen tarjonlamalulollisuuksia asiakkaiden tarpeiden mukaan voitaneen edesauttaa myös laadun parantumista. logistisia 1. 6 Yhdistettyjen kuljetusten kilpailukykyä ja houkuttelevuutta voidaan parantaa monin tavoin: (1) (2) Organisatorisin ja teknisin keinoin, jotka ovat lähinnä yritysten vastuulla. Yhteisö voi vain kannustaa tekemään tällaisia parannuksia, kuten PACT-ohjelman yhteydessä on tehty monien kokeilutoimien muodossa. 2 Tätä kokeiluohjelmaa jatketaan neuvoston asetukseen perustuvana yhteisön ohjelmana. 3 ja artiklassa rautatieyrityksille vaikuttaa yhdistettyjen kuljetusten Yleisellä politiikalla, joka toimintaedellytyksiin. Markkinoiden edistää vapauttaminen yritystoiminnan kehittymistä, erityisesti rautatieliikenteen alalla. Neuvosto antoi 29 päivänä heinäkuuta 1991 direktiivin 91/440/ETY,4 jonka K) kansainvälisille rautatieyritysten ryhmittymille annetaan oikeudet käyttää rautateiden infrastruktuuria koko yhteisön alueella kansainvälisten yhdistettyjen kuljetusten harjoittamiseksi. Tällä toimenpiteellä pyritään antamaan kimmoke yhdistettyjen kuljetusten kehittämiselle. Huolimalta siitä, että monet jäsenvaltiot eivät ole saattaneet direktiivin K) artiklaa lainsäädäntöään,5 useita yhteenliittymiä on osaksi kansallista kuitenkin muodostettu kansainvälisten yhdistettyjen kuljetusten harjoittamiseksi. Äskettäinen aloite koskee rautateiden rahtiväylien kehittämistä kansainvälisen rautatieliikenteen parantamiseksi. 6 Tämä tapahtuisi kokonaisen reitin yhteisen hallinnon avulla ja myöntämällä reitille vapaa käyttöoikeus. Toinen yleispoliittinen linjaus, jolla on suuri vaikutus yhdistettyihin kuljetuksiin, koskee kustannusten jakamista eri kuljetusmuotojen kesken. Maantieliikenteen ulkoisia kustannuksia melusta, onnettomuuksista, ruuhkista ja teiden vaurioista aiheutuvia - ei saastepäästöistä, erityisesti 2 Komission päätös 93/45/ETY, 22. 12. 1992, EYVL L 16, 25. 1. 1993, s. 55. •* Ks. komission ehdotus neuvoston asetukseksi yhteisön rahoitustuen myöntämisestä yhdistettyjen tavarankuljetusten edistämiseksi toteutettavia toimia varten, tiedonanto neuvostolle KOM(96) 335, 24. 7. 1996. 4 EYVL L 237, 24. 8. 1991, s. 25. 5 Perusteltu lausunto on lähetetty Espanjalle, Italialle ja Luxemburgille vuonna 1997 sekä Ranskalle ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle vuonna 1998. (> Tiedonanto Euroopan laajuiset rautateiden rahtiliikenteen valtaväylät, KOM(97) 242 lopullinen. sisällytetä maantieliikenteen hintaan, mikä antaa sille kohtuuttoman kilpailuedun. Puolueettoman kilpailun luominen edellyttää sellaisten maksujärjestelmien kehittämistä, joissa kaikki liikenteenharjoittajat ja kuljetusmuodot maksavat aiheuttamansa todelliset kustannukset, myös ulkoiset kustannukset. Kaikkien ulkoisten kustannusten liikenteen hinnoitteluun ei kuitenkaan onnistu sisällyttäminen lyhyellä aikavälillä. Komissio on esittänyt myös tiedonannon laajemmasta intermodaalisuuden käsitteestä. 7 (3) Taloudellisella tuella suorituskyvyn parantamiseksi. Asetuksen (ETY) N:o 1107/708 3 artiklan e kohdassa annettiin jäsenvaltioille mahdollisuus antaa tukea investoinneille yhdistettyihin kuljetuksiin käytettävään kalustoon ja infrastruktuuriin. Tämä tukimahdollisuus päättyi vuoden 1997 lopussa. Komissio valmistelee parhaillaan näiden puitteiden uudistamista, jotta jäsenvaltiot voisivat edelleenkin antaa tietynlaista tukea yhdistelyille kuljetuksille. Toistaiseksi yhdistetyille valtiontukijärjestelmiä tarkastellaan perustamissopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan ja 92 artiklan 3 kohdan e alakohdan määräysten perusteella. kuljetuksille suunnattuja (4) Myöntämällä poikkeuksia toimintarajoituksista ja alennuksia ajoneuvoveroista maantieajoneuvoille, joita käytetään yhdistettyihin kuljetuksiin. Neuvoston direktiivillä 92/106/ETY,() annettu 7 päivänä joulukuuta 1992, tarkistettiin tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevia yhteisiä sääntöjä. Tarkoituksena oli parantaa yhdistettyjen kuljetusten maantieosuutta koskevia edellytyksiä. Näitä toimenpiteitä voidaan edelleen parantaa, laajentaa ja yhdenmukaistaa, mikä on tämän ehdotuksen päätavoite. 1. 7 Vuonna 1997 esitti kertomuksen neuvoston direktiivin 92/106/ETY soveltamisesta. 10 Yhteenveto komission kertomuksesta neuvoston direktiivin 92/106/ETY soveltamisesta: Yhdistetyissä kuljetuksissa siirrettyjen yksiköiden lukumäärä vuonna 1994 oli erittäin huomattava: 7 640 000 teula (twenty-foot equivalent units), ja kasvua vuodesta 1990 vuoteen 1994 oli lähes 60 %. 7 Tiedonanto Inter modaalisuus ja inter modaaliset tavarakuljetukset Euroopassa, KOM(97) 243 lopullinen, 29. 5. 1997. 8 Neuvoston asetus (ETY) N:o 1107/70 (EYVL L 130, 15. 6. 1970, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 543/97, EYVL L 84, 26. 3. 1997, s. 6. 9 Direktiivi 92/106/ETY tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä, EYVL L 368, 17. 12. 1992, s. 38. 10 Komission kertomus neuvostolle neuvoston direktiivin 92/106/ETY soveltamisesta, KOM (97) 372 lopullinen, 18. 7. 1997. Tonnikilometreinä ilmaistuna määrä on kuitenkin vain 5 % maantiekuljetusten kokonaismäärästä mutta noin 23 % rautateiden rahtiliikenteestä. Joillakin, esimerkiksi Alppien kautta kulkevilla reiteillä yhdistettyjen kuljetusten osuus on paljon keskimääräistä korkeampi. Vaikka kuljetusten määrä onkin kasvanut, luotettavuus ja hinta eivät ole vieläkään aina kilpailukykyisiä maantiekuljetusten kanssa. - Yhdistettyjen kuljetusten edistämiseksi tähän mennessä toteutettujen toimenpiteiden toimenpiteiden ulottuvuus on rajallinen ja näiden käytännön merkitys vähäinen. Jäsenvaltiot ja ammattijärjestöt ovat tehneet ehdotuksia tilanteen parantamiseksi, ja jotkin toimista voidaankin sisällyttää direktiivin 92/106/ETY tarkistuksen yhteyteen. 1. 8 Joitakin toimenpiteitä, joilla pyritään parantamaan yhdisteltyjen kuljetusten asemaa, sovelletaan eräissä jäsenvaltioissa mutta ei kaikissa. Tämän osoittaa myös yhdistettyjä kuljetuksia koskeva Euroopan laajuinen selvitys. " 1. 9 Muiden kuljetusmuotojen varsinkin maantieliikenteen käyttöä rajoittavat toimenpiteet eivät ole tarkoituksenmukaisia. Syitä tähän ovat muun muassa maantieliikenteen merkitys taloudessa sekä lyhyiden ja siten yhdistettyjen kuljetusten kannalta vähemmän houkuttelevien matkojen suuri osuus. edistäminen Yhdistettyjen kielteisesti vaikuta käyttäjien kuljetuspalvelujen laajentaa maantieliikenteeseen, valinnanvaraa joista on hyötyä myös yhdistettyihin kuljetuksiin osallistuville maantieliikenteen harjoittajille. vaan toimenpitein, kuljetusten ei LK) Edellä olevat kohdat osoittavat, että toimenpiteitä yhdistettyjen kuljetusten edistämiseksi olisi parannettava, jotta niiden vaikutus tehostuisi ja jotta näiden kuljetusmuotojen osuus markkinoilla kasvaisi. Komissio on hahmotellut kahdessa jäsenvaltioiden ja ammattijärjestöjen asiantuntijoiden kanssa pidetyssä kokouksessa uutta lähestymistapaa yhdistettyjen kuljetusten edistämiseksi. Reaktiot tähän lähestymistapaan ja ehdotettuihin toiminnan päälinjoihin ovat olleet yleisesti myönteisiä. 1. 11 Uusi lähestymistapa neuvoston direktiiviin 92/106/ETY esitetään seuraavassa. 1 ' "Pan European Survey on Combined Transport", jonka ovat julkaisseet International Union of Combined Road-Rail Companies, Bryssel, ja Studiengesellschaft fur den kombinierten Verkehr, Frankfurt, maaliskuussa 1996. Selvitys on laadittu komission tuella osana PACT-ohjelmaa. 2. K All I) K N DIREKTIIVIEHDOTUKSEN YLEISTAVOITTEET 2. 1 2. 2 Näiden ehdotusten tavoitteena on yhdistettyjen kuljetusten laajempi käyttö vaihtoehtona jatkuvasti kasvavalle maantieliikenteelle. Yhdistettyjen kuljetusten kilpailukykyä ja houkuttelevuutta voidaan parantaa monella tavalla. Neuvoston direktiivin 92/106/ETY tarkistuksen yhteydessä huomioon otettavat toimenpiteet koskevat kaikenlaisiin yhdistettyihin kuljetuksiin liittyviä maanteitse kuljetettavia alku-ja loppuosuuksia. 2. 3 Ehdotuksiin sisältyvät seuraavat toimenpiteet: Ajoneuvoverosta myönnettävien alennusten yhdistettyihin kuljetuksiin. laajentaminen kaikkiin Viikonloppu- ja muiden vastaavien ajokieltojen poistaminen alku- ja jotka ovat osa yhdistettyjä loppuosuuksien maantiekuljetuksilta, kuljetuksia. Neuvoston direktiiviä 96/53/EY on muutettava, jolta sallitaan vähintään 44 tonnin tapahtuvissa jäsenvaltioissa maantiekuljetuksissa, jotka ovat osa yhdistettyjä kuljetuksia. kaikissa EU:n kokonaispaino 3. PERUSTEET NEUVOSTON DIREKTIIVIEN ANTAMISELLE 3. 1 Kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate, näissä ehdotuksissa kaavailtuja yhteisön toimia voidaan analysoida vastaamalla viiteen peruskysymykseen. 3. 2 Mitkä ovat suunniteltujen direktiivien tavoitteet suhteessa yhteisön velvoitteisiin? liikennepolitiikkaa. Yhteisen Perustamissopimuksen 74 artiklassa määrätään, että jäsenvaltiot harjoittavat yhteistä liikennepolitiikan kehittämisestä vuonna 1992 annetun valkoisen kirjan julkaisemisesta lähtien tehokkaan ja kestävän kehityksen periaatteiden mukaisen liikennejärjestelmän luominen tämän politiikan ytimen. Yhdistettyjen kuljetusten on muodostanut jossa kehittäminen edelleen yhtenä vaihtoehtona maantieliikenteelle, etäisyydet ovat pitkiä tavoitteen saavuttamista. liikennemäärät suuria, edistää tai 3. 3 Mikä on ongelman yhteisöllinen ulottuvuus ja onko yhteisö yksin vastuussa kaavailluista toimenpiteistä? Kansainvälisten yhdistettyjen kuljetusten osuus on kasvussa ja ne ovat kilpailun käytössä vääristymiseltä hyvin erilaisia sääntöjä soveltavien jäsenvaltioiden välillä, ehdotetut toimenpiteet on toteutettava yhteisön tasolla. pitkillä matkoilla. vältyttäisiin lähinnä Jotta Yhdistetty kuljetus on myös monimutkaisempi vaihtoehto kuin pelkästään yhtä liikennemuotoa käyttävä kuljetus, sillä siihen liittyy kuorman siirtoja ja monesti useita toimijoita useasta eri maasta. Jos jäsenvaltiot ottavat käyttöön - 6- huomattavasti toisistaan poikkeavia sääntöjä asioista, joita koskevia toimenpiteitä tässä asiakirjassa ehdotetaan, tämä kuljetusmuodon luontainen kilpailukyky kuljetusten yhdistettyjen heikkous entisestään. Tehokkaita maantiekuljetuksiin vaikutuksia tasolla saavutetaan toteutetuilla toimenpileiIlä. tämän vuoksi ainoastaan yhteisön ja verrattuna heikkenisi korostuisi Ehdotukset tehdään perustamissopimuksen 75 artiklan perusteella, joten ne ovat yksinomaan yhteisön vastuulla. 3. 4 Mikä on tehokkain ratkaisu, kun otetaan huomioon toisaalta yhteisön ja toisaalta jäsenvaltioiden käytettävissä olevat keinot? Koska yhdistetyt kuljetukset voivat kulkea usean eri maan kautta, tässäkin asiassa pätee periaate, jonka mukaan kelju on vain niin vahva kuin sen heikoin lenkki. Jos tiettyjä yhdistettyjä kuljetuksia suosivia sääntöjä ci sovelleta kaikissa kuljetusreitin varrella olevissa valtioissa, kuljetusten kokonaistehokkuus kärsii. Tämä osoittaa, että kansalliset toimenpiteet eivät ole riittäviä. Tehokkain ratkaisutapa olisi toteuttaa ehdotetut toimenpiteet yhdistettyjen kuljetusten maanticosuuksicn tukemiseksi direktiivin 92/106/ETY puitteissa sekä cnimmäispainojen osalta muuttamalla direktiiviä 96/53/EY12. 3. 5 Mitä toimintamuotoja yhteisöllä on käytettävissään? Kaivattujen tulosten saavuttamiseksi tarvitaan yhteisön laajuista sääntelyä muuttamalla nykyisiä neuvoston direktiivejä 92/106/ETY ja 96/53/EY. 3. 6 Tarvittaisiinko yhtenäistä lainsäädäntöä vai riittääkö direktiivi? Molemmat ehdotukset ovat direktiivin muodossa. 4. DIREKTIIVIEHDOTUSTEN YKSITTÄISTEN ARTIKLOJEN KÄSITTELY Muutokset direktiiviin 92/106/ETY 4. 1 1 artikla, yhdistettyjen kuljetusten määritelmä Ehdotetaan, että 1 artiklan määritelmä noudattelisi direktiivin 92/106/ETY määritelmää. läheisesti nykyistä Nykyinen sanamuoto "jäsenvaltioiden välinen tavaroiden kuljetus" aiheuttaa ongelman. Kirjaimellisesti otettuna se sulkee pois EU:n jäsenvaltion ja kolmansien maiden välisen kuljetuksen, silloinkin kun suurin osa yhteisön alueella kuljetettavasta matkasta tapahtuu sisävesitse, lyhyen matkan merikuljetuksena tai rautateitse. Tämän vuoksi ehdotetaan sanamuotoa, joka 12 Neuvoston direktiivi 96/53/EY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1996, tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista (EYVL L 235, 17. 9. 1996, s. 59). noudattelee läheisesti perustamissopimuksen 75 artiklaa, sillä yhtenäisiin liikennemarkkinoihin sisältyy myös yhdistelty kuljetus yhden jäsenvaltion sisällä. Tavaroiden kuljetus yhteisön ulkopuolisiin maihin ja ulkopuolisista maisia sisällytetään niin ikään määritelmään, jos nämä kuljetukset täyttävät samat ehdot kuin muut yhdistetyt kuljetukset ja edistävät siten kestävän kehityksen periaatteiden mukaista liikennettä. Määritelmään sisällytetään myös yhdistetyt kuljetukset, joihin liittyy sisävesi- tai raulalieosuus (ai lyhyt merimatka yhteisön ulkopuolella ja alku- tai loppuosuus jäsenvaltioiden alueella. Jos tällaiselle kuljetukselle on anneltu lupa, siitä yhteisön alueella tapahtuva yhtenäisiä liikennemarkkinoita. osuus muodostaa myös kiinteän osan Maanteitse kuljeteltavan Yleensä yhdisteltyjen kuljetusten maantieosuuksien tulisi olla lyhyitä tai sitten meri-, rautatie tai sisävcsiosuudclla olisi voitava korvata pääosa maantiekuljetuksesta. kokonaismatkan rajoittaminen tiettyyn prosenttiosuuteen antaa realistisen mahdollisuuden lyhyille yhdistetyille kuljetuksille ja enemmän liikkumavaraa pitkänmatkan kuljetusten yhteydessä. Tällainen suhteellisen osuuden määrittäminen riippumalta siitä, mihin maantiekuljetus sijoittuu, on tarkoituksenmukaista yhtenäismarkkinoilla. Pitkät alku- ja loppuosuudet eivät ole yhdistettyjä kuljetuksia koskevan politiikan eivätkä maantieliikenteen harjoittajien etujen mukaisia. Toisaalta termi naali verkosto ei ole kaikkialla tiheä. Kun otetaan tapahtuvan kansainvälisen huomioon, että rautateitse ja maanteitse yhdistetyn kuljetuksen keskipituus on 780 km, hiukan yli 150 km:n laman perusteella maanticosuuden maanlieosuudct vaikuttavat sopivilta, tavoilla kokonaismatka voitaisiin kuljetettavasta matkasta. Käytännössä vetoauton kanssa suoritettaville kuljetuksille (maanticajoneuvojen rautatiekuljetuksille) on tästä direktiivistä vähemmän hyötyä, sillä tällaisten kuljetusten maantieosuudet muodostavat usein huomattavan suuren osan kokonaismatkasta. rajoittaa 20 prosenttiin muilla Konttien avomeri kuljetuksen ja maantiekuljetuksen yhdistelmää ei kuitenkaan pidetä direktiivin mukaisena yhdistettynä kuljetuksena, sillä tällainen intcrmodaalincn kuljetusmuoto ci ole vaihtoehto vastaavalle ja kaupallisesti kannattavalle maantiekuljetukselle. Sama periaate pätee lyhyisiin lauttamatkoihin. Tämä yleisvaatimus korvaa nykyisen merimatkaa koskevan 100 kilometrin rajan. etuja rajoitetaan soveltamisalaa ja vapaammin jäsenvaltioille annetaan Ehdotuksessa mahdollisuus myöntää yhdistetyille sellaisille kuljctustoimille (tai niiden osille), jotka sijoittuvat sen omalle alueelle. Toisaalta Itävallan liittymisasiakirjan pöytäkirjan n:o 9 (1 artiklan f kohdan) mukaisesti jäsenvaltio voi rajoittaa niitä ylimääräisiä oikeuksia ja velvoitteita, joista tarkistetussa direktiivissä säädetään, jos tiettyä yhdistetyn kuljetuksen vain sen läpikulkuliikenteeseen, maantieosuutta käytetään alueella Lisäksi on ratkaistu joitakin nykyisen, direktiiviin 92/106/ETY sisältyvän yhdistettyjä kuljetuksia koskevan määritelmän teknisiä ongelmia. Sanamuoto "käytetään maantietä matkan alku- tai loppuosuudella" aiheuttaa ongelmia, kun kuljetuksen sekä alku- että loppuosuus tapahtuu maanteitse ja - 8- kun kyse on muiden kuljetusmuotojen yhdistelmästä. Esimerkkinä voisi olla rautatie- ja sisävesikuljetuksen yhdistelmä. Tämän vuoksi ehdotetaan kyseisen sanamuodon korvaamista sanamuodolla "käytetään |. | ja/tai maanteitse". Samoin tai merikuljetusta" korvataan ilmaisulla "ja/tai", koska ranskan kielen sanaa "ou", johon voidaan katsoa sisältyvän myös merkityksen 'ja', vastaavaa ilmaisua ei ole kaikissa kielissä. Ehdoteltu ratkaisu edellyttää kuitenkin, että lisätään sanat "peräkkäin eri kuljetusmuotoja" sen selventämiseksi, että yhdistetyissä kuljetuksissa on käytettävä vähintään kahta kuljetusmuotoa. sana "tai" kohdassa "rautatie-, sisävesi- 4. 2 Maantiekuljetusten lainsäädäntöä koskeva 2 artikla I artiklan ensimmäinen virke sekä 2 ja 4 artikla on mukautettava vapautettuihin vuoksi yhteisön maantieliikenncmarkkinoihin. ehdotetaan, että ne korvattaisiin uudessa 2 artiklassa yleisellä viittauksella yhteisön lainsäädäntöön markkinoille ja ammattiin pääsystä sekä muihin sääntöihin, joita sovelletaan tavarakuljetuksiin maanticajoncuvoilla. 13 Sen 4. 3 Asiakirjoja koskeva 3 artikla Nykyinen viittaus kuljetusmaksuista ja -ehdoista vuonna I960 annettuun asetukseen14 tarjoaa epäsuoran kuvauksen asiakirjasta, joka vaaditaan todisteeksi 1 artiklan kriteerien täyttämisestä. Siksi artikla asiakirjoista, joilla todistetaan, että kyse on 1 artiklan mukaisesta yhdistetystä kuljetuksesta, on uudistettu ja saatettu koskemaan kaikkia yhdistetyn kuljetuksen muotoja. Kyseisessä 3 artiklassa ci luoda uusia asiakirjoja, vaan siinä viitataan alalla jo käytössä oleviin yhdistettyjen kuljetusten asiakirjoihin, joissa tulee olla tarvittavat tiedot reitistä ja terminaalista. Tämä asiakirja voi olla yhdistettyjä kuljetuksia koskeva kauttakulkukonossemcntti, CIM/UIRR-kuljctusasiakirja tai Interconlainerin rahlitodistus. 4. 4 Raportointia koskeva 5 artikla Nykyinen raportointijärjestelmä ci ole tyydyttävä, koska: raportin pitäisi perustua pitkäaikaisempaan kokemukseen alan kehityksen vuoksi eri kuljetuspalveluja on nykyään niin paljon, ettei niitä voida analysoida yksittäin hyödyllisellä tavalla - vaihtokorien, konttien (ns. kuljetusyksiköiden) ja ajoneuvojen laskemistapa on vanhanaikainen ja 13 Esimerkiksi neuvoston direktiivi 96/53/EY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1996, tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista (EYVL L 235, 17. 9. 1996, s. 59). 14 Neuvoston asetus N:o 11, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1960, kuljetusmaksuista ja -ehdoista, EYVL L52, 16. 8. 1960, s. 1121. lonnimäärien käyttö vertailuun maantieliikenteen kanssa ei ole tarkoituksenmukaista, koska maantieliikenteen kuljetusmatkat ovat useimmiten lyhyitä. Siksi kertomus olisi laadittava joka kolmas vuosi, ajoneuvojen ja kuljetusyksiköiden lukumäärä olisi ilmaistava teuina (twenty-foot equivalent units) ja kuljetukset tonnikilometreinä (lkm). 4. 5 Veroalennuksia koskeva 6 artikla sen jäsenvaltion alueella kuljettavaan rautaticosuuteen, Nykysäännöksen pääongelma on, että monissa verotusjärjestelmissä sen soveltaminen rajoittuu maanticajoncuvojcn rautatiekuljetuksiin ja nykyisin jossa vain maantieajoneuvo on rekisteröity. Näin ollen säännöksellä ci ole juuri vaikutusta yhdistettyjen kuljetusten kehittymiseen. Nykyinen vapaaehtoinen alennus tietyille vetoautoille merkitsee, että maantieliikenteen harjoittajat eivät voi käyttää ajoneuvokalustoaan joustavasti niissä muutamissa maissa, joissa säännöstä yleensä sovelletaan. Tarkoituksena on laajentaa 6 artiklassa toimenpiteen soveltamisalaa niin, että jäsenvaltiot velvoitetaan palauttamaan tai alentamaan tiettyjä veroja. Toimenpiteen soveltamisalaa laajennetaan kaikkiin yhdistettyjen kuljetusten muotoihin, sillä rautateiden lisäksi sisävesikuljetukset ja lyhyen merimatkan kuljetukset voivat osallaan vaikuttaa kestävän kuljetuksen saavuttamiseen. Vain sen jäsenvaltion, jossa ajoneuvo on rekisteröity, tulee antaa vakiomääräinen alennus ajoneuvoverosta kutakin sen alueella suoritettua kuormansiirtoa kohti. Verotukselliselta kannalta toimenpide on perusteltu, koska maanteitä ei käytetä tavaroiden kuljetukseen siltä osin kuin ne kuljetetaan rautateitse, sisävesitsc tai meritse. Yhdistettyjen kuljetusten määritelmän mukaan kuljetuksen maanticosuuden on oltava rajoitettu. Määritelmällä varmistetaan, että käytännössä suurin osa matkasta on suoriteltava rautateitse, sisävesitsc tai meritse. Ajoneuvoilla, joita käytetään enimmäkseen yhdistettyihin kuljetuksiin, ajetaan keskimäärin 25 000 km vuodessa. Siten niistä maksettu ajoneuvovero on suhteettoman korkea, koska pitkänmatkan maantiekuljetuksiin käytettävillä ajoneuvoilla ajetaan monta kertaa enemmän. Niin kauan kun ulkoisia kustannuksia ci ole sisällytetty täysimääräisesti maantiekuljetusten kustannuksiin, on perusteltua pyrkiä parantamaan yhdistettyjen kilpailuasemaa yhdistettyjen päästy ei kuljetusten yhteisymmärrykseen alennusten määrästä. alentamalla ole verotusta. Toistaiseksi kuitenkaan kuljetusten Hyväksyttävä veronalennus voisi vastata kuorman siirroista aiheutuvia kustannuksia, sillä nämä ovat tyypillisiä yhdistettyihin kuljetuksiin liittyviä ylimääräisiä kustannuksia. Ilman vetoautoa suoritettavassa kuljetuksessa nämä kustannukset ovat nykyisin luokkaa 18-40 ecua siirrettyä yksikköä ottaen Yleisesti kohti siirtokustannukset ovat suhteellisesti sitä suuremmat, mitä lyhyempi yhdistetyn kuljetuksen matka on. Jos siis myönnetään kuorman siirtokustannuksia vastaava veronalennus, tällä olisi enemmän vaikutusta terminaalissa. tyypillisessä sisämaan - 1 0- lyhyillä kuljetusmatkoilla. Näin voitaisiin lyhentää sitä vähimmäismatkaa, jolla yhdistetyt kuljetukset ovat kilpailukykyisiä. Itävallan Nykyinen direktiivi 92/106/KTY ei kata uusien jäsenvaltioiden Suomen ja Ruotsin liikcnneveroja, joten direktiivin ensimmäisessä tarkistuksessa olisi saatettava ajan tasalle 6 artiklan 3 kohdan luettelo veroista. Neuvoston direktiivissä 93/89/ETY15 tarkoitettu käyttömaksu mainitaan myös muutetun direktiivin 6 artiklan 3 kohdassa. Päivittäisestä käyttömaksusta tulisi antaa alennus jäsenvaltioissa, joissa maksu peritään joka kerta kun niiden alueella sijaitsevaa yhdistettyjen kuljetusten terminaalia käytetään. Tällä hetkellä jo kuusi Eurovignette-maata (Alankomaat, Belgia, Luxemburg, Ruotsi, Saksa ja Tanska) ovat sopineet tai maksujen palauttamisen hyväksyvänsä vapautusten myöntämisen ajoneuvoille, joita käytetään yhdistettyihin kuljetuksiin vapaaehtoisesti. Kaikissa tapauksissa verojen ja käyttömaksujen alennukset olisi rajoitettava jota muuten siihen määrään ajoneuvoverosta tai muuhun yhdistetyissä kuljetuksissa sovellettaisiin aikana. Tällaisen käytettävään järjestelmän tiettynä sillä yhdistettyjen kuljetusten hallinnoiminen harjoittajilla on asiakkaita ja suoritettuja kuljetuksia koskevat luettelot, joiden perusteella alennuksia voitaisiin antaa. vetoautoon ajoneuvoon tai käyttömaksusta, yksinkertaisia, olisi laajentaa jäsenvaltioiden Vaihtoehto pakollisille veronalennuksille on mahdollisuutta antaa vapaaehtoisia veronalennuksia. Tätä vaihtoehtoa ei ole kuitenkaan omaksuttu, sillä kertomus direktiivin 92/106 soveltamisesta16 osoittaa, että useimmat jäsenvaltiot eivät ole käyttäneet nykyisiä, verotettujen ajoneuvojen rautatiekuljetusta lukuun ottamatta vapaaehtoisia verosäännöksiä. 4. o Uusi 9 a artikla Useissa jäsenvaltioissa on voimassa rajoituksia, jotka koskevat ajoa raskailla tavarankuljetusajoneuvoilla viikonloppuisin, öisin ja/tai vapaapäivisin. Joskus näistä tehdään poikkeuksia sellaisten yhdistettyjen kuljetusten eduksi, joissa käytetään myös rautateitä. Kyseisissä jäsenvaltioissa on myös monia muita poikkeuksia. Tähän saakka tällaisista rajoituksista ja poikkeuksista on päätetty kansallisella tai paikallisella tasolla, mikä on johtanut yhdistettyjen kuljetusten järjestämisvaikeuksiin. Yhdistetyn kuljetuksen sunnuntai-iltaisin kohtaamat vaikeudet antavat hyvän käsityksen tilanteesta. Nykyiset viikonloppuajokiellot päättyvät usein 15 Neuvoston direktiivi N:o 93/89/ETY, annettu 25 päivänä lokakuuta 1993, tiettyjen maanteiden tavaraliikenteeseen tarkoitettujen ajoneuvojen verotuksen sekä tiettyjen infrastruktuurien käytöstä perittävien tie- ja käyttömaksujen soveltamisesta jäsenvaltioissa, EYVL L 279, 12. 11. 1993, s. 32. Yhteisöjen tuomioistuin on kumonnut tämän direktiivin, mutta sen vaikutus on päätetty pitää voimassa, kunnes neuvosto antaa uuden direktiivin. 16 Komission kertomus neuvostolle neuvoston direktiivin 92/106/ETY soveltamisesta, KOM (97) 372 lopullinen, 18. 7. 1997. - 1 1- kello 22, jolloin on liian myöhäistä siirtää kuormaa junaan, jonka tulisi olla tehtaalla aamuksi. Tällaisissa tapauksissa junakuljetus ei ole käytettävissä sunnuntai-iltana. Tämän vuoksi yhdistetyt kuljetukset ovat heikommassa asemassa kuin maantieliikenne, jossa tavarankuljetusajoneuvo voi lähteä iltakymmeneltä ja olla aamuksi perillä. raskaisiin liikenteessä rajoituksia koskevasta Komissio on esittänyt ehdotuksen neuvoston direktiiviksi tietyillä teillä tavarankuljetusajoneuvoihin kansainvälisessä sääntöjen sovellettavia avoimesta järjestelmästä. 17 Mainitun ehdotuksen 4 artiklassa täsmennetään liitteeseen I viitaten, että "neuvoston direktiivissä 92/106/ETY määriteltyjä yhdistettyjä kuljetuksia suorittavat ajoneuvot" lasketaan niihin ajoneuvoihin, jotka vapautetaan TEN-tieverkolla 3 artiklan 2, 4 ja 6 kohdan sekä 7 kohdan a alakohdan mukaisista ajorajoituksista. Nyt esitettävä direktiiviehdotus laajentaa poikkeuksen muillekin teille tietyin ehdoin. yhdenmukaistettujen ilman ollessa pyritään erityisen saastunutta tekemisestä ajorajoituksista Ehdotuksella poikkeusten yhdistettyjen kuljetusten alku-ja loppuosuuden osalta viikonloppuisin, öisin, loma-aikaan tai lieventämään ja organisoinliongclmia. Näiden poikkeusten pakollisiksi helpottaa yhdistettyjen kuljetusten toteuttamista ja parantaa niiden nopeutta, säännöllisyyttä ja luotettavuutta. Koska yhdistettyjen kuljetusten maanticosuudet ovat (jo määritelmänkin mukaan) suhteellisen lyhyitä, yleiset kielteiset vaikutukset ovat vähäisiä, mutta tämä toimenpide parantaa pelkkään maantiekuljetukseen verrattuna. Sanamuoto koskee kaikkien jäsenvaltioiden aluetta. saattaminen yleisiksi kilpailuasemaa yhdistettyjen kuljetusten Paikallisia ympäristöhaittoja voidaan torjua, kun jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus vaatia, että ajoneuvojen on oltava tiukimpicn, uusiin ajoneuvoihin sovellettavien melu- ja päästönormien mukaisia. Jos kaikki yksityisliikenne on kielletty sakean savusumun tai muuten poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi, myöskään yhdistettyjä kuljetuksia ei tulisi sallia. 4. 7 Muutokset direktiiviin 96/53/EY1* Ehdotetaan tiettyjen poikkeusten sallimista nykyisistä direktiivin 96/53/EY säännöistä, jotka koskevat maanlieajoncuvojen painoa. Sallimalla kaikissa jäsenvaltioissa yhdistettyjen kuljetusten maantieliikenteessä käytettävän ajoneuvon cnimmäispainoksi 44 tonnia parannetaan yhdistettyjen kuljetusten kilpailuasemaa monin eri tavoin. Nykyään tätä poikkeusta sovelletaan ainoastaan 40-jalan ISO-kontteihin, joita käytetään lähinnä avomerikuljetuksissa. Yhdistetyt kuljetukset hyötyvät enemmän, jos poikkeusta sovelletaan kaikkiin yhdistettyjen kuljetusten maantieosuuksilla käytettäviin ajoneuvoihin, olivatpa ne kontteja kuljettavia, vaihtokorisia tai kiinteäkorisia. Erityisesti 20-jalan ja 17 Komission ehdotus KOM(98) 115, 10. 3. 1998. 18 EYVLL 235, 17. 9. 1996, s. 59. - 12- 7 metrin säiliöyksiköitä sekä enintään 13,60 m pitkiä vaihtokoreja voitaisiin silloin käyttää täydellä kantavuudella. Nämä ovat tärkeitä markkinaosuuksia, joihin sovelletaan samoja teknisiä vaatimuksia kuin 40-jalan ISO-kontteihin. Ehdotuksen mukaan täyteen kantavuuteen kuormattuja yksiköitä ennen määräpaikkaa jäsenvaltiossa. tarvitse purkaa ei Liikennöitsijät tietävät, että harjoittaessaan tässä direktiivissä määriteltyä yhdisteltyä kuljetusta, heillä on aina mahdollisuus cnimmäispainoltaan 44 tonnin ajoneuvon käyttöön koko yhteisön alueella. Erityisesti lyhyillä alku-ja loppuosuuksilla yhdistettyjen kuljetusten hinta pitkänmatkan tonnikilometriä maantiekuljetukseen. Sallitun cnimmäispainon nostaminen lyhentää sitä kynnysvälimatkaa, jota pitemmillä matkoilla yhdistetyt kuljetukset ovat kilpailukykyisiä. verrattuna korkea kohti on Kontin tai vaihtokorin ylimääräisen painon vuoksi painorajan on oltava noin kaksi jotta näiden kuljetusyksiköiden kuormauskapasitcctti vastaisi maanticajoneuvojen kapasiteettia. tonnia korkeampi, kompensoimiseksi tonnin painosta aiheutuvien mahdollisten tarvitaan teiden Ajoneuvojen 44 lisävaurioiden toimenpiteitä. Perävaunullisia moottoriajoneuvoja koskeva 1 artiklan 3 kohta vastaa komission ehdotusta ajoneuvojen painoisia,1'' sillä tällaisissa ajoneuvoissa on oltava kuusi akselia ja pääsääntöisesti paripyöräl vetoakselilla sekä tietä säästävä jousitus. erityisiä Jotta varmistetaan yhteisön alueella puolueeton kohtelu 40-jalan ISO- kontticn ja muiden kuljetusyksiköiden välillä, 1 artiklan 4 kohdassa sallitaan 44 tonnin kokonaispaino moottoriajoneuvoille, joissa on kolme akselia ja jotka vetävät kaksi- tai kolmiakselista puoli perävaunua. Näissä ajoneuvoissa voidaan kuljettaa tavaroita sellaisenaan tai vaihtokoreissa tai alle 40-jalan ISO-konteissa. Koska kaksiaksclisia vetoautoja käytetään monissa jäsenvaltioissa, 1 artiklan 5 kohdassa pyritään kompensoimaan kontin tai vaihtokorin ylimääräinen kahden tonnin paino sallimalla painoksi 42 tonnia, jottei aksclikohtaista painorajaa ylitetä. Raja ylittyisi, jos näissäkin tapauksissa sallittaisiin painoksi 44 tonnia. KONSOLIDOINTI Koska tämä on ensimmäinen ehdotettu neuvoston direktiivin 92/106/ETY tarkistus vuonna 1992 tehdyn konsolidoinnin jälkeen, pidemmälle menevä konsolidointi olisi tässä vaiheessa ennenaikaista. Myös neuvoston direktiivin 96/53/EY tarkistus on ensimmäinen vuonna 1996 tehdyn konsolidoinnin jälkeen. 19 EYVLC 38, 8. 2. 1994, s. 3. - 13- 6. ETA-ULOTTUVUUS EITA-maila on kuultu ehdotuksesta ETA-sopimuksen 99 artiklan mukaisesti. - 1 4- Ehdotus: NEUVOSTON DIREKTIIVI N:o tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä annetun neuvoston direktiivin 92/106/ETY muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 98/0226(SYN) ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 75 artiklan ja 84 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen,20 ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon,21 noudattaa perustamissopimuksen 189 e artiklassa määrättyä menettelyä yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa,22 sekä katsoo, että tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä koskevista yhteisistä säännöistä 7 päivänä joulukuuta 1992 annetulla neuvoston direktiivillä 92/106/ETY23 otetaan käyttöön jatketaan ja toimenpiteitä, joilla tuetaan yhdistettyjen kuljetusten kehittämistä, kuljetusten toimenpiteet yhdistettyjen nykyiset ja kilpailuaseman tukemiseksi ovat vaikutukseltaan riittämättömiä, ja niitä olisi parannettava, tavaroiden turvallisempiin, maantiekuljetuksista energiankäytöltään tehokkaampiin ja vähemmän ruuhkautumista aiheuttaviin kuljetusmuotoihin kuten rautatie-, sisävesi- ja merikuljetuksiin matkan pääosalla, ympäristöystävällisempiin, kannustettaisiin suorituskyvyn siirtymistä jotta perustamissopimuksen 3 b artiklassa esitetyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tehokkain keino parantaa yhdistettyjen kuljetusten kilpailuasemaa kokonaisuutena - vääristämättä kuitenkaan jäsenvaltioiden välistä kilpailua - on neuvoston direktiivin 92/106/ETY soveltamisalan laajentaminen, on tarpeen muuttaa yhdistettyjen kuljetusten määritelmää, jotta se saatetaan perustamissopimuksen mukaiseksi ja jotta varmistetaan, että yhdistettyjen 20 KOM (97). lopullinen. 21 22 Lausunto 23 EYVL L 368,17. 12. 1992, s. 38. 15 kuljetusten maanticosuus on mahdollisimman lyhyt; on myös tarpeen välttää tiettyä sisällyttämästä avomcriliikenncttä ja lyhycnmatkan lauttaliikennettä, sillä nämä eivät korvaa maantieliikennettä, määritelmään yhdistettyjen kuljetusten teitä käytetään vähemmän kuin pelkässä yhdistetyissä kuljetuksissa maantieliikenteessä, koska suurimmalla osalla matkasta (avarat kuljetetaan muuten kuin maanteitse, joten tiettyjen verojen ja maksujen palautukset tai alennukset ovat perusteltuja, sisävesiliikenne ja lyhyet merikuljetukset voivat myös edistää kestävän liikenteen saavuttamista, joten tiettyjen verojen ja maksujen palautukset tai alennukset olisi ulotettava kaikkiin yhdistettyjen kuljetusten muotoihin, ja loma-aikaan laajuiset vapautukset yhdistetyille kuljetuksille myönnetyt yhteisön ilman ollessa ajorajoituksista viikonloppuisin, öisin, erityisen saastunutta ovat perusteltuja, jotta varmistetaan yhdistettyjen kuljetusten luotettavuus ja säännöllisyys koko yhteisön alueella, ja kun otetaan huomioon, että tällaisten kuljetusten yhteydessä suurin osa matkasta tapauksissa tapahtuu muita kuljetusmuotoja käyttäen ja että maanticosuudella käytettävien ajoneuvojen edellytetään täyttävän uusimmat melu-ja pääslönormit, tietyissä tai ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Muutetaan direktiivi 92/106/ETY seuraavasti: (1. ) Korvataan 1 artikla seuraavasti: "1 artikla 1. 'Yhdistetyllä kuljetuksella' tarkoitetaan sellaista tavaroiden kuljetusta jäsenvaltioon, jäsenvaltiosta tai jäsenvaltion sisällä, jossa kuorma-auton, perävaunun, vetoautollisen tai vetoautottoman puoliperävaunun, vaihtokorin tai vähintään 20 jalan kontin kuljettamiseen käytetään peräkkäin eri kuljetusmuotoja, joita ovat kuljetus rautateitse ja/tai sisävesitse ja/tai meritse ja/tai maanteitse, edellyttäen että: kukin yksittäinen maanticosuus on enintään 20 prosenttia muulla kuljetusmuodolla suoritettavasta kokonaismatkasta kilometreinä kuljetusmuodoilla tai muilla - meri- tai sisävesiosuus olisi mahdollista suorittaa myös vastaavana maantiekuljetuksena. 16- 2. Vesikuljetukset, joiden matkasta yli puolta ei voida välttää kaupallisesti kannattavassa liikenteessä, kuten avomerikuljetukset tai lyhyet lauttamatkat, eivät sisälly tämän direktiivin soveltamisalaan. 3. Yhdistetyt kuljetukset, jotka tapahtuvat osittain yhteisön alueella ja osittain kolmannen maan tai kolmansien maiden alueella, kuuluvat tämän direktiivin soveltamisalaan, jos asiasta on sovittu kolmansien maiden kanssa tehdyin kansainvälisin sopimuksin. 4. Jäsenvaltio voi ulottaa tästä direktiivistä aiheutuvat oikeudet ja velvoitteet kaikkiin muihin lainsäädännössä määriteltyihin sen kansallisessa yhdistettyihin kuljetuksiin, jos nämä tapahtuvat sen alueella. 5. Jäsenvaltio voi rajoittaa tähän direktiiviin perustuvia oikeuksia, jos kyse on yli 100 km:n maantieosuudesta, joka kulkee sen alueen kautta vain läpikulkuliikenteenä. " (2. ) Korvataan 2 artikla seuraavasti: "2 artikla Niiltä osin kuin tässä direktiivissä ei toisin säädetä, yhdistettyjen kuljetusten maantieosuuksiin sovelletaan kaikkia yhteisön sääntöjä, jotka koskevat liikenteenharjoittajien pääsyä maanteiden tavarakuljetusmarkkinoille ja ammattiin pääsyä,24 tavaroiden kuljetukseen sovellettavia sääntöjä. " ja maantieajoneuvoin tapahtuvaan (3. ) Korvataan 3 artikla seuraavasti: "3 artikla viranomaisille osoitettava pyydettäessä, että on Toimivaltaisille maantieosuus muodostaa osan yhdistettyä kuljetusta. Tämä voidaan todistaa yhdistettyjä kuljetuksia koskevalla täytetyllä kauttakulkukonossementilla tai muulla yhdistettyjen kuljetusten asiakirjalla, josta ilmenee, että kuljetus on edellä olevan yhdistettyjen kuljetusten määritelmän mukainen. Samalla on täsmennettävä reitti ja paikat, joissa tavarat kuormataan tai puretaan sen sekä maantieosuuden kuormansiirtoterminaalit. pyydetään, etuuksia osalta, jolta 24 Neuvoston asetus (ETY) N:o 881/92, annettu 26 päivänä maaliskuuta 1992 markkinoille pääsystä, EYVL L 95, 9. 4. 1992, s. 1. Neuvoston asetus (ETY) N:o 3118/93, annettu 25 päivänä lokakuuta 1993 kabotaasiliikenteestä, EYVL L 279,12. 11. 1993, s. 1. Neuvoston direktiivi 96/26/EY, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1996 ammattiin pääsystä, EYVL L 124, 23. 5. 1996, s. 1. 17 (4. ) Poistetaan 4 artikla. (5. ) Korvataan 5 artiklan I kohdassa sana "toinen" sanalla "kolmas" ja korvataan 2 kohdan kolme ensimmäistä luetelmakohtaa seuraavasti: "ajoneuvojen, vaihtokorien ja konttien lukumäärä teuina (twenty foot equivalents) ilmaistuna". (6. ) Korvataan 6 artiklan 1 kohta seuraavasti: "1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet 3 kohdassa tarkoitettujen verojen ja käyttömaksujen, joita sovelletaan 1 artiklassa määriteltyihin yhdistettyihin kuljetuksiin käytettäviin maantieajoneuvoihin (kuorma-autot, vetoautot, perävaunut tai puoliperävaunut), alentamiseksi tai seuraavien palauttamiseksi sääntöjen mukaisesti: joko kiinteämääräisesti tai poistamiseksi ensimmäisessä kohdassa tai palauttamisesta päättää se valtio, jossa ajoneuvo on rekisteröityjä määrän on oltava vähintään 18 ecua silloin kun käytetään kyseisen valtion alueella sijaitsevaa yhdistettyjen kuljetusten terminaalia tarkoitettujen verojen alentamisesta - jos kyse on 3 kohdassa luetellusta viikottaisesta, kuukausittaisesta tai vuosittaisesta käyttömaksusta, sen jäsenvaltion, jolle maksu maksetaan, tulee myöntää päivittäistä maksua vastaava alennus joka kerta kun käytetään kyseisen valtion alueella sijaitsevaa yhdistettyjen kuljetusten terminaalia jos kyse on päiväkohtaisesta käyttömaksusta, jäsenvaltion, jossa maksu pitäisi maksaa, tulee vapauttaa ajoneuvo tästä maksusta silloin kun käytetään kyseisen valtion alueella sijaitsevaa yhdistettyjen kuljetusten terminaalia veronalennukset tai -palautukset ja käyttömaksun alennus on kuitenkin rajoitettava tiettynä ajanjaksona siihen ajoneuvoveron tai käyttömaksun määrään, jota vetoautoon ja muuhun yhdistetyssä kuljetuksessa käytettävään ajoneuvoon muuten sovellettaisiin. " (7. ) Lisätään 6 artiklan 3 kohtaan seuraavat luetelmakohdat: "- Itävalta: Kraftfahrzeugsteuer - Suomi: - 1 8- (a) Moottoriajoneuvovero (h) Ajoneuvovero - Ruotsi: Vagtralikskalt Direktiivin 93/89/ETY 2 ja 7 artiklassa määritellyt käyttömaksut. 25" (8. ) Lisätään seuraava 9 a artikla: "9 a artikla 1. Tavarankuljetusajoneuvot vapautetaan kaikista rajoituksista, jotka koskevat ajoa viikonloppuisin, öisin, yleisinä vapaapäivinä ja ilman ollessa erityisen saastunutta, silloin kun ajoneuvoja käytetään I artiklassa määriteltyihin yhdistettyihin kuljetuksiin. 2. Silloin kun muu maanteiden tavaraliikenne on kiellettyä tietyillä teillä melun vähentämiseksi, jäsenvaltio voi kuitenkin edellyttää alueellaan ajeltavilta maanticosuuksilta, että 1 kohdan nojalla vapautettujen ajoneuvojen melutason on oltava seuraavan rajoituksen mukainen. Ajoneuvojen melutason on vastattava direktiiviin 70/157/ETY,26 sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, perustuvaa, ensimmäistä kertaa käyttöön otettavia ajoneuvoja koskevaa yhteisön standardia viiden vuoden kuluessa uuden standardin voimaantulosta. Jos rajoituksia asetetaan ilmansaastumisen vuoksi direktiivin 96/62/ETY27 perusteella, päästöjä koskevaan direktiiviin 88/77/ETY,28 sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna, perustuvan uusien ajoneuvojen standardin noudattamista voidaan myös edellyttää viiden vuoden kuluessa uuden standardin voimaantulosta. 3. Edellä olevaa I kohtaa ei sovelleta yleisen ajokiellon aikana, jolloin kaikilla yksityiskäyttöön tarkoitetuilla ajoneuvoilla ajaminen on kielletty. " 25 Neuvoston direktiivi 93/89/ETY, annettu 25 päivänä lokakuuta 1993, tiettyjen maanteiden tavaraliikenteeseen tarkoitettujen ajoneuvojen verotuksen sekä tiettyjen infrastruktuurien käytöstä perittävien tie-ja käyttömaksujen soveltamisesta jäsenvaltioissa, EYVL L 279, 12. 11. 1993, s. 32. 26 Neuvoston direktiivi 70/157/ETY, annettu 6 päivänä helmikuuta 1970, moottoriajoneuvojen sallittua melutasoa ja pakojärjestelmää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 42, 23. 2. 1970, s. 16. 27 Neuvoston direktiivi 96/62/EY, annettu 27 päivänä syyskuuta 1996, ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta, EYVL L 296, 21. 11. 1996, s. 55. 28 Neuvoston direktiivi 88/77/ETY, annettu 3 päivänä joulukuuta 1987, ajoneuvojen dieselmoottoreiden ilman pilaantumista aiheuttavien kaasupäästöjen vähentämistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä, EYVL L 36, 9. 2. 1988, s. 33. - 19 2 artikla Jäsenvaltioiden on 1. noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 1 päivänä heinäkuuta 2000. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. tämän direktiivin saatettava jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava 2. Näissä tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. Jäsenvaltioiden on 3. kysymyksistä antamansa kansalliset säädökset kirjallisina komissiolle. tässä direktiivissä toimitettava tarkoitetuista 3 artikla Tämä direktiivi jälkeen, kun se on julkaistu. tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen 4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja - 20 VAIKUTUSSELVITYS Ehdotuksen vaikutus yrityksiin, erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin Ehdotuksen otsikko: Ehdotus neuvoston direktiiviksi tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä annetun neuvoston direktiivin 92/106/ETY muuttamisesta. Asiakirjan viitenumero: 98007 Ehdotus /. Kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate, miksi yhteisön lainsäädäntö tällä alalla on tarpeen ja mitkä ovat ehdotuksen päätavoitteet? lainsäädäntö perustuu Ehdoteltu yhteisön lähinnä perustamissopimuksen 75 artiklaan. Tehokkaan ja kestävän liikennejärjestelmän kehittämistä voidaan pitää keskeisenä perustamissopimuksessa määrätyn yhteisen liikennepolitiikan kannalta. Toimenpiteillä yhdistettyjen kuljetusten kehittämiseksi luetaan erityisesti liikenteen parantamalla muuttamista yhdisteltyjen kuljetusten kilpailukykyä vaihtoehtona ruuhkautuneille tai matkaltaan pitkille maantiekuljetuksille. periaatteiden mukaiseksi kehityksen kestävän Yhdistettyjä kuljetuksia käytetään enimmäkseen pitkillä matkoilla, joihin liittyy usein kaksi tai useampia jäsenvaltioita. Yhteisön lainsäädäntöä tarvitaan, jotta varmistetaan vastaavien sääntöjen soveltaminen kuljetuksen koko matkalla. Ehdotuksen päätavoitteena on lisätä yhdistettyjen kuljetusten käyttöä vaihtoehtona yhä kasvavalle maantieliikenteelle. Tätä varten ehdotetaan kahta toimenpidettä, jotka koskevat yhdistettyihin kuljetuksiin liittyvää maanteitse kuljeteltavaa alku-ja laajentamista loppuosuutta, erityisesti direktiivin 92/106/ETY verosäännöksen ajoneuvoverojen ja käyttömaksujen alentamiseksi sekä poikkeusten myöntämisiä viikonloppuisin, öisin tällaisten kuljetusten osalta. ja vapaapäivisin ajoa koskevista kielloista Vaikutus yrityksiin 2. Kehen ehdotus vaikuttaa? - Tavaraliikenteen käyttäjät (tavaran lähettäjät ja huolitsijat) hyötyvät yhdistettyjen kuljetusten paremmasta kustannustehokkuudesta. - Yhdistettyjä kuljetuksia harjoittavat yritykset ja näihin kuljetuksiin osallistuvat ja hyötyvät kustannustensa alentumisesta maantieliikenteen harjoittajat joustavuuden lisääntymisestä. ehdotukseen Yhdistettyjen kuljetusten tukeminen ei vaikuta kielteisesti maantieliikenteeseen, sillä toimenpiteitä. Yhdistettyihin kuljetuksiin osallistuvat maantieliikenteen harjoittajat hyötyvät laajennetuista poikkeuksista ja verojen alennuksista. sisälly maantieliikennettä rajoittavia ei Minkä kokoisia yrityksiä ehdotus koskee? Toimenpiteillä luetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä, sillä yhä useammat pk- yritykset alkavat osallistua yhdistettyjen kuljetusten harjoittamiseen. Viimeaikaiset kokemukset PACT-ohjelmasta, joka koskee yhteisön taloudellisen luen antamista yhdistettyjä kuljetuksia edistäville innovatiivisille toimille, osoittavat, että monet tällaiset yritykset osallistuvat yhdistettyjä kuljetuksia koskeviin hankkeisiin. Yhdistetyt kuljetukset tarjoavat monia mahdollisuuksia kapeilla markkinalohkoilla toimiville yrityksille. Yhteisön maantieliikenteen harjoittajilla on käytössään keskimäärin 4,4 ajoneuvoa. 3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta? ei sisälly kaikkia Ehdotukseen liikenteenharjoittajia koskevia pakollisia vaatimuksia. Ne jotka haluavat hyötyä tarjotuista uusista eduista, joutuvat toimivaltaisille viranomaisille pyydettäessä, että maanticosuus osoittamaan muodostaa osan yhdistettyä kuljetusta, ja yhdistetty kuljetus on suoritettava säädettyjen sääntöjen mukaisesti. 4. Mitä taloudellisia vaikutuksia ehdotuksella todennäköisesti on? Työllisyyteen todennäköisesti ole huomattavaa vaikutusta Ehdotuksella ci työllisyyden kokonaistasoon. Siirtyminen pitkänmatkan maantiekuljetuksista pelkästään alku ja/tai ja loppuosuudella maanteitä käyttäviin kuljetuksiin saattaa johtaa joidenkin työpaikkojen menetykseen maantieliikenteen alalla. Yhdistettyjen kuljetusten harjoittajat ja terminaalien toiminnasta vastaavat luovat kuitenkin enemmän uusia työpaikkoja. Yhdistetyt kuljetukset ovat rautatie- ja sisävesiliikenteen harjoittajien kannalta paras tapa turvata työpaikkojen säilyminen. Yritysten kilpailuasemaan toimenpiteet Joillakin reiteillä yhdistettyjen kuljetusten osuus todennäköisesti kasvaa, ja yleensäkin lisääntymistä. Vähentämällä teiden ruuhkautumista sekä liikenteen ulkoisia kustannuksia ja toimenpiteet parantavat EU:n yritysten yleistä energiankulutusta nämä kilpailuasemaa. edistävät yhdistettyjen kuljetusten Investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen investointeihin, Ehdotuksella pyritään lisäämään yhdistettyjen kuljetusten houkuttelevuutta. Tämä johtaa ja innovatiiviseen teknologiaan telematiikkaa, terminaaleja ja kuljetuskalustoa varten. Näiden markkinoiden uusia lisääntyvät mahdollisuudet liikenteenharjoittajia. jotka kohdistuvat uusiin logistiikkajärjestelmiin houkuttelevat oh 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä pk-yritysten erityisaseman huomioon ottamiseksi (kuten kevennettyjä tai erilaisia vaatimuksia tms. ) ? Koska ehdotukseen ei sisälly kaikkia liikenleenharjoiltajia koskevia pakollisia vaatimuksia, ei pk-yiilyksiä varten kaavailla myöskään mitään erityisiä toimenpiteitä. Kuuleminen 6. Organisaatiot, joita on kuultu ehdotuksesta, ja yhteenveto niiden näkemyksistä: Uuden ehdotuksen teknisestä sisällöstä järjestettiin kokous, johon osallistuivat seuraavat ammattijärjestöt: UIRR, EIA, B1C, ICF, CCR, EPTA, IRU, ESO, CLECAT ja UN1CE. Myös ECSA (the European Community Shipowners Association) kutsuttiin kokoukseen. Reaktiot aloitetta ja toiminnan päälinjoja kohtaan olivat myönteisiä. UN ICE haluaisi kuitenkin, että ehdotettuja toimenpiteitä sovellettaisiin kaikkiin maantiekuljetuksiin, jotta lisättäisiin alan kilpailukykyä koko maailman mittakaavassa. Se piti vähemmän tärkeinä pyrkimyksiä edistää ympäristönsuojelua näiden toimenpiteiden avulla. IRU haluaisi, että myös muu maantieliikenne vapautettaisiin viikonloppuajokielloista. Näitä näkemyksiä ei voida ottaa huomioon ehdotuksessa, jonka keskeisenä tavoitteena on ympäristön, turvallisuuden ja resurssien käytön kannalta kestävä liikkuvuus. Ehdotuksessa pyritään edistämään yhdistettyjen kuljetusten käyttöä vaihtoehtona yhä kasvavalle maantieliikenteelle. Muut kokoukseen osallistuneet organisaatiot suhtautuivat myönteisesti ehdotettuihin toimenpiteisiin, vaikka totcsivatkin, että toimenpiteiden soveltamista käytännössä on harkittava huolellisesti. Osallistujat esittivät lukuisia ideoita toimenpiteiden tapauksissa komissio on ottanut toimivuuden parantamiseksi. Useimmissa huomioon kuultujen organisaatioiden enemmistön mielipiteen. Jtot. Ehdotus: NEUVOSTON DIREKTIIVI N:o tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista liikenteessä sallituista mitoista ja kansallisessa ja kansainvälisessä suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista annetun neuvoston direktiivin %/53/EY muuttamisesta 98/0227 (SYN) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 75 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen,2'' ottaa huomioon talous-ja sosiaalikomitean lausunnon,30 noudattaa perustamissopimuksen 189 e artiklassa määrättyä menettelyä yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa,31 sekä katsoo, että neuvoston direktiivillä 96/53/EY32 otetaan käyttöön jatketaan toimenpiteitä, jotka koskevat tiettyjen tieliikenteen ajoneuvojen suurimpia kansainvälisessä liikenteessä sallittuja painoja, ja kuljetusten toimenpiteet yhdistettyjen nykyiset ja kilpailuaseman tukemiseksi ovat vaikutukseltaan riittämättömiä, ja niitä olisi tavaroiden paranneltava, maantiekuljetuksista turvallisempiin, energiankäytöltään tehokkaampiin ja vähemmän ruuhkautumista aiheuttaviin kuljetusmuotoihin kuten rautatie-, sisävesi- ja merikuljetuksiin matkan pääosalla, ympärislöystäväliiscmpiin, kannustettaisiin suorituskyvyn siirtymistä jotta perustamissopimuksen 3 b artiklassa esitetyn suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tehokkain keino parantaa yhdistettyjen kuljetusten kilpailuasemaa ajoneuvojen painon osalta - vääristämättä kuitenkaan jäsenvaltioiden välistä kilpailua - on neuvoston direktiivin 96/53/EY muuttaminen, 2l) KOM (97). lopullinen. 30 31 Lausunto 32 Neuvoston direktiivi 96/53/EY, annettu 25 päivänä heinäkuuta 1996, tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen suurimmista kansallisessa ja kansainvälisessä liikenteessä sallituista mitoista ja suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista (EYVL L 235, 17. 9. 1996, s. 59). -21 liikenteenharjoittajien tulisi voida luottaa siihen, että erilaisia yksiköitä koko yhteisön alueella kuljettavan yhdistetyn kuljetuksen maantieosuudella käytettävän ajoneuvon suurin sallittu paino voi olla 44 tonnia; jäsenvaltiot voivat vaatia, että tällaisessa tapauksessa moottoriajoneuvoissa on oltava kolme akselia, jotta vältetään ylimääräisiä ticvaurioita, ja kontin tai vaihtokorin ylimääräisen painon kompensoimiseksi ja jotta kaksiakselisen vetoauton käyttäminen ei johtaisi akselikohtaisen painorajan ylittymiseen, on asianmukaista enimmäispainoksi tällaisessa tapauksessa 42 tonnia, sallia ajoneuvon ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: I artikla Muutetaan neuvoston direktiivi 96/53/EY seuraavasti: (I. ) Lisätään 2 artiklaan seuraava luetelmakohta: 'yhdistetyllä kuljetuksella' tarkoitetaan direktiivin 92/106/ETY33 " I artiklassa määriteltyä tavaroiden kuljetusta". (2. ) Muutetaan 6 artiklan 5 kohdan toinen virke seuraavasti: "Liitteessä I olevassa 2. 2. 1 kohdan e alakohdassa, 2. 2. 2 kohdan e alakohdassa ja 2. 2. 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen ajoneuvojen osalta merkinnän "44 tonnia" tai sovellettavissa tapauksissa "42 tonnia" on oltava suluissa ajoneuvoyhdistelmän suurimman sallitun painon alapuolella. " (3. ) Lisätään liitteeseen I uusi 2. 2. 1 kohdan e alakohta: "2. 2. 1. (e) moottoriajoneuvo ja kolmiaksclincn varustettu perävaunu yhdistetyssä kuljetuksessa paripyörillä tai Kolmiaksclincn 44 tonnia kun vetävä akseli on ja ilmajousituksclla II määritelmän mukaisesti yhteisön sitä tunnustamalla vastaavaksi jousituksella tai kun kukin vetävä akseli on varustettu paripyörillä eikä yhdenkään akselin enimmäispaino ylitä 9,5 :tä tonnia" liitteen 33 Neuvoston direktiivi 92/106/ETY tavaroiden yhdistettyjä kuljetuksia koskevista yhteisistä säännöistä, EY VL L 368, 17. 12. 1992, s. 38, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä tietynlaisia jäsenvaltioiden välisiä -22 (4. ) Muutetaan liitteen I 2. 2. 2 kohdan e alakohta seuraavasti: "kolmiakselineii moottoriajoneuvo ja 44 tonnia" kaksi- tai puoliperävaunu kuljetuksessa kolmiakselineii yhdistetyssä (5. ) Lisätään liitteeseen 1 uusi 2. 2. 2 kohdan d alakohta: "2. 2. 2. (d) moottoriajoneuvo ja kolmiakselineii varustettu puoliperävaunu kuljetuksessa yhdistetyssä paripyörillä tai kaksiaksclincn 42 tonnia kun vetävä akseli on ja ilmajousituksclla II määritelmän mukaisesti yhteisön sitä vastaavaksi tunnustamalla jousituksella tai kun kukin vetävä akseli on varustettu paripyörillä eikä yhdenkään akselin enimmäispaino ylitä 9,5:tä tonnia" liitteen 2 artikla noudattamisen 1. Jäsenvaltioiden on edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään I päivänä heinäkuuta 2000. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. tämän direktiivin saatettava 2. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. Jäsenvaltioiden on 3. kysymyksistä antamansa kansalliset säädökset kirjallisina komissiolle. tässä direktiivissä toimitettava tarkoitetuista 3 artikla Tämä direktiivi jälkeen, kun se on julkaistu. tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen 4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja - 2 3- VAIKUTUSSELVITYS Ehdotuksen vaikutus yrityksiin, erityisesti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin Ehdotuksen otsikko: Ehdotus neuvoston direktiiviksi tiettyjen yhteisössä liikkuvien tieliikenteen ajoneuvojen ja suurimmista kansallisessa suurimmista kansainvälisessä liikenteessä sallituista painoista annetun neuvoston direktiivin 96/53/EY muuttamisesta. Direktiiviä muutetaan vain yhdistetyissä kuljetuksissa sallittujen cnimmäispainojen osalla. liikenteessä sallituista mitoista ja kansainvälisessä Asiakirjan viitenumero: 98009 Ehdotus /. Kun oietaan huomioon toissijaisuusperiaale, miksi yhteisön lainsäädäntö tällä alalla on tarpeen ja mitkä ovat ehdotuksen päätavoitteet? lainsäädäntö perustuu Ehdoteltu yhteisön lähinnä perustamissopimuksen 75 artiklaan. Tehokkaan ja kestävän liikennejärjestelmän kehittämistä voidaan pitää keskeisenä perustamissopimuksessa määrätyn yhteisen liikennepolitiikan kannalta. Toimenpiteillä yhdistettyjen kuljetusten kehittämiseksi tuetaan erityisesti liikenteen muuttamista parantamalla yhdistettyjen kuljetusten kilpailukykyä vaihtoehtona ruuhkautuneille tai matkaltaan pitkille maantiekuljetuksille. periaatteiden mukaiseksi kehityksen kestävän Yhdistettyjä kuljetuksia käytetään enimmäkseen pitkillä matkoilla, joihin liittyy usein kaksi tai useampia jäsenvaltioita. Yhteisön lainsäädäntöä tarvitaan, jotta varmistetaan vastaavien sääntöjen soveltaminen kuljetuksen koko matkalla. Ehdotuksen päätavoitteena on lisätä yhdistettyjen kuljetusten käyttöä vaihtoehtona yhä kasvavalle maantieliikenteelle. Tätä varten tonnin enimmäispainon sallimista osana yhdisteltyä kuljetusta suoritettavalla, maanteitse kuljetettavalla alku-ja loppuosuudella. ehdotetaan 44 Vaikutus yrityksiin 2. Kehen ehdotus vaikuttaa? - Tavaraliikenteen käyttäjät (tavaran lähettäjät ja huolitsijat) hyötyvät yhdistettyjen kuljetusten paremmasta kustannustehokkuudesta. Yhdistettyjä kuljetuksia harjoittavat yritykset ja näihin kuljetuksiin osallistuvat maantieliikenteen harjoittajat ja joustavuuden lisääntymisestä. hyötyvät kustannustensa alentumisesta ehdotukseen Yhdistettyjen kuljetusten tukeminen ei vaikuta kielteisesti maantieliikenteeseen, sillä toimenpiteitä. Yhdistettyihin kuljetuksiin osallistuvat maantieliikenteen harjoittajat hyötyvät korkeammasta sallitusta painosta koko yhteisön alueella. sisälly maantieliikennettä rajoittavia ci 3 H Minkä kokoisia yrityksiä ehdotus koskee? Toimenpiteillä tuetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä, sillä yhä useammat pk- yritykset alkavat osallistua yhdistettyjen kuljetusten harjoittamiseen. Viimeaikaiset kokemukset PACT-ohjelmasta, joka koskee yhteisön taloudellisen luen antamista yhdisteltyjä kuljetuksia edistäville innovatiivisille toimille, osoittavat, että monet tällaiset yritykset osallistuvat yhdistettyjä kuljetuksia koskeviin hankkeisiin. Yhdistelyt kuljetukset tarjoavat monia mahdollisuuksia kapeilla markkinalohkoilla toimiville yrityksille. Yhteisön maantieliikenteen harjoittajilla on käytössään keskimäärin 4,4 ajoneuvoa. 3. Mitä yritysten on tehtävä noudattaakseen ehdotusta? ci Ehdotukseen liikenteenharjoittajia koskevia pakollisia vaatimuksia. Niiden jotka haluavat hyötyä tarjotusta uudesta edusta, tulee harjoittaa yhdistettyjä kuljetuksia säädettyjen sääntöjen mukaisesti. sisälly kaikkia 4. Mitä taloudellisia vaikutuksia ehdotuksella todennäköisesti on? Työllisyyteen todennäköisesti ole huomattavaa vaikutusta Ehdotuksella ei työllisyyden kokonaistasoon. Siirtyminen pitkänmatkan maantiekuljetuksista pelkästään alku- ja/tai ja loppuosuudella maanteitä käyttäviin kuljetuksiin saattaa johtaa joidenkin työpaikkojen menetykseen maantieliikenteen alalla. Yhdistettyjen kuljetusten harjoitlajat ja terminaalien toiminnasta vastaavat luovat kuitenkin enemmän uusia työpaikkoja. Yhdistelyt kuljetukset ovat rautatie- ja sisävesiliikenteen harjoittajien kannalta paras tapa turvata työpaikkojen säilyminen. Yritysten kilpailuasemaan toimenpiteet Joillakin reiteillä yhdistettyjen kuljetusten osuus todennäköisesti kasvaa, ja yleensäkin lisääntymistä. Vähentämällä teiden ruuhkautumista sekä liikenteen ulkoisia kustannuksia ja energiankulutusta nämä toimenpiteet parantavat EU:n yritysten yleistä kilpailuasemaa. edistävät yhdistettyjen kuljetusten Investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen investointeihin, Ehdotuksella pyritään lisäämään yhdistettyjen kuljetusten houkuttelevuutta. Tämä ja johtaa innovatiiviseen teknologiaan telematiikkaa, terminaaleja ja kuljetuskalustoa varten. Näiden markkinoiden uusia lisääntyvät mahdollisuudet liikenteenharjoittajia. jotka kohdistuvat uusiin logistiikkajärjestelmiin houkuttelevat 5. Sisältyykö ehdotukseen toimenpiteitä pk-yritysten erityisaseman huomioon ottamiseksi (kuten kevennettyjä tai erilaisia vaatimuksia tms. ) ? Koska ehdotukseen ei sisälly kaikkia liikenteenharjoittajia koskevia pakollisia vaatimuksia, ei pk-yrityksiä varten kaavailla myöskään mitään erityisiä toimenpiteitä. Kuuleminen 6. Organisaatiot, joita on kuultu ehdotuksesta, ja yhteenveto niiden näkemyksistä: Uuden ehdotuksen teknisestä sisällöstä järjesteltiin kokous, johon osallistuivat seuraavat ammaltijärjeslöl: UIRR, EIA, IM\ ICE, (VR, EPTA, IRU, ESO, CLECAT ja UNICE. Myös ECSA (the European Community Shipowners Association) kutsuttiin kokoukseen. Reaktiot aloitella ja toiminnan päälinjoja kohtaan olivat myönteisiä. UNICE haluaisi kuitenkin, että ehdotettuja toimenpiteitä sovellettaisiin kaikkiin maantiekuljetuksiin, jotta lisättäisiin alan kilpailukykyä koko maailman mittakaavassa. Se piti vähemmän tärkeinä pyrkimyksiä edistää ympäristönsuojelua näiden toimenpiteiden avulla. CLECATin mielestä lopullisena tavoitteena tulisi olla sallitun enimmäispainon asteittainen nostaminen 44 tonniin kaikessa maantieliikenteessä. Näitä näkemyksiä ei voida ottaa huomioon ehdotuksessa, jonka keskeisenä tavoitteena on ympäristön, turvallisuuden ja resurssien käytön kannalta kestävä liikkuvuus. Ehdotuksessa pyritään edistämään yhdistettyjen kuljetusten käyttöä vaihtoehtona yhä kasvavalle maantieliikenteelle. Muut kokoukseen osallistuneet organisaatiot suhtautuivat myönteisesti ehdotettuihin toimenpiteisiin, vaikka totesivatkin, että toimenpiteiden soveltamista käytännössä on harkittava huolellisesti. Osallistujat esittivät lukuisia ideoita toimenpiteiden toimivuuden parantamiseksi. Useimmissa tapauksissa komissio on ottanut huomioon kuultujen organisaatioiden enemmistön mielipiteen. ii ISSN 1024-4492 KOM(98) 414 lopullinen ASIAKIRJAT FI 07 06 02 Luettelonumero : CB-CO-98-425-FI-C ISBN 92-78-37816-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg Î1


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 2176/98 dell'on. Mihail PAPAYANNAKIS alla Commissione. Relazione sui controlli di qualità delle opere di cui al II QCS (RISPOSTA COMPLEMENTARE)

eurovoc_concepts:
Community support framework
EU aid
building materials
co-financing
defective product
project evaluation
public works
quality standard
regional development
supervisory body

formats: html pdf print

text: 8. 4. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 96/51 (1999/C 96/072) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2172/98 di Hiltrud Breyer (V) alla Commissione (10 luglio 1998) Oggetto: Violazione del diritto comunitario nei trasporti di contenitori del tipo Castor Pu(cid:242) la Commissione specificare quali misure intenda adottare nei confronti della violazione, da parte degli Stati membri, delle disposizioni comunitarie relative alla protezione contro le radiazioni, come le direttive 92/3/ EURATOM (1) del 3. 2. 1992 e 96/29/EURATOM (2), avvenuta nel corso del trasporto di contenitori del tipo Castor? (1) GU L 35 del 12. 2. 1992, pag. 24. (2) GU L 159 del 29. 6. 1996, pag. 1. Risposta della sig. ra Bjerregaard a nome della Commissione (3 settembre 1998) ¨ importante sottolineare che la direttiva 92/29/CE, del 13 maggio 1996, in cui vengono definite le norme basiche di sicurezza per la protezione della salute dei lavoratori e del pubblico in generale dai pericoli dovuti alle radiazioni ionizzanti, entrer(cid:224) in vigore soltanto nel maggio 2000. Fino a tale data restano di applicazione le direttive 80/833/Euratom, del 15 luglio 1980 (1), e 84/467/Euratom, del 3 settembre 1984 (2). La Commissione non Ł per(cid:242) a conoscenza d(cid:146)infrazioni alle disposizioni delle tre direttive, o a quelle delle direttiva 92/3/Euratom, del 3 febbraio 1992, sulla sorveglianza e il controllo delle spedizioni di residui radioattivi tra Stati membri e di quelle verso la Comunit(cid:224) e fuori da essa. Per quanto riguarda le possibili azioni future, la Commissione rimanda l(cid:146)onorevole parlamentare alla dichiara- zione fatta nel corso della sessione plenaria del Parlamento del 17 giugno 1998 (3). (1) GU L 246 del 17. 9. 1980. (2) GU L 265 del 5. 10. 1984. (3) Resoconto integrale delle discussioni, 17 giugno 1998, edizione provvisoria, p. 20. (1999/C 96/073) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2176/98 di Mihail Papayannakis (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Relazione sui controlli di qualit(cid:224) delle opere di cui al II QCS (10 luglio 1998) Stando alle conclusioni della relazione elaborata a seguito dei controlli di qualit(cid:224) effettuati sulle opere del II QCS risulta che quasi la met(cid:224) delle opere di sviluppo regionale cofinanziate dall(cid:146)UE sono tecnicamente insufficienti e andrebbero rifinite o financo rifatte perchØ o sono state eseguite sulla base di progetti carenti o sono state costruite con materiali insufficienti oppure non sono stati rispettati i relativi obblighi contrattuali. In concreto, nella relazione si cita che dai controlli di qualit(cid:224) effettuati Ł emerso che la qualit(cid:224) dei materiali presi in esame non tiene conto degli standard stabiliti nella misura del 50 % circa delle opere per le quali sono stati eseguiti esami a campione. Ci(cid:242) vale per tutti i materiali a parte quelli bituminosi per i quali la percentuale ammonta al 70 %. Pu(cid:242) la Commissione dire se quanto precede corrisponde al vero e come intende reagire per far s(cid:236) che vengano adottati provvedimenti governativi che obblighino i soggetti appaltanti ad apportare le dovute migliorie o operare le necessarie ricostruzioni sulla base degli impegni contrattuali loro incombenti di cui Ł stata constatata la violazione?


title: WRITTEN QUESTION No. 2087/98 by Graham WATSON to the Commission. Harmful effects of CS gas

eurovoc_concepts:
EU law
EU programme
chemical product
consumer protection
dangerous substance
directory
health policy
occupational safety

text: C 118/22 Official Journal of the European Communities EN 29. 4. 1999 Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (23 September 1998) The Commission would ask the Honourable Member to refer to the answer given to Written Question E-2510/97 by Mr Rauti (1). It would note that, on its reading of the judgment referred to by the Honourable Member, the Constitutional Court refused to rule that constitutional rights had been infringed. The Court had simply referred to the right of the Italian legislature to modify the unsatisfactory tax treatment of single-income families. In any event, the Commission would have no jurisdiction to make representations to the Italian authorities if the Italian constitution were infringed. (1) OJ C 117, 16. 4. 1998. (1999/C 118/026) WRITTEN QUESTION E-2083/98 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission Subject: Fatal accidents in Greece (10 July 1998) According to Eurostat No 1298 of 2 June 1998, the figures for road accidents in Greece are the most disturbing in the Union in that it is the only Member State in which fatal road accidents increased between 1989 and 1995, by 29 %, whereas in most countries the number fell. What, in the Commission(cid:146)s view, are the main reasons for these alarming figures? What measures will it take in cooperation with the Greek Government to deal with this situation? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (16 September 1998) As indicated by the Honourable Member, Greece is the only Member State where an increase in the number of road accidents has occured in recent years. The Commission considers that the prime responsibility for analysing and identifying the possible causes for such negative trends is with national authorities. However, the Commission provides tools and statistics to the individual Member States (e. g. the CARE database) in order to enable them to compare national situations. When making such comparisons, specific national circumstances should clearly be kept in mind, particularly those relating to risk exposure where parameters such as numbers of vehicles, demographic patterns, infrastructure can have a quite significant influence. The Commission continues to be ready to discuss the relevant issues with national authorities whenever Member State administrations consider that such an approach could have productive effects in increasing safety. (1999/C 118/027) WRITTEN QUESTION E-2087/98 by Graham Watson (ELDR) to the Commission (10 July 1998) Subject: Harmful effects of CS gas Following the increasing concerns about the harmful effects of CS gas, will the Commission undertake a study into the risks to human health of orthochlorobenzylidene malononitrile?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2125/98 do Deputado Gerhard HAGER à Comissão. Alargamento a Leste - Justiça e Assuntos Internos

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU programme
accession to the European Union
corruption
enlargement of the Union

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2178/98 af Angela SIERRA GONZÁLEZ til Kommissionen. Sekter i EU

eurovoc_concepts:
Canary Islands
Treaty on European Union
freedom of association
freedom of opinion
religious sect


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2108/98 del Alexandros ALAVANOS a la Comisión. Reanudación del funcionamiento de un centro de atención a víctimas de la tortura en Turquía

eurovoc_concepts:
Kurdistan question
Türkiye
aid to refugees
civil defence
human rights
humanitarian aid
protection of minorities
the EU's international role
torture
victim

text: 5. 2. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 31/123 reconocieron en la Comunidad unos 3. 400 casos de parÆlisis nerviosa debida a la presi(cid:243)n. En la mayor(cid:237)a de los casos se trataba del s(cid:237)ndrome del tunel carpiano, relacionado a menudo con los movimientos repetitivos de mano y brazo. Sin embargo, dadas la divergencias entre los Estados miembros, dichas cifras s(cid:243)lo cubren un m(cid:237)nimo nœmero de casos y deben interpretarse con prudencia. De las informaciones sobre la proporci(cid:243)n de personas expuestas se desprende que el 26 % de la poblaci(cid:243)n activa de la Comunidad realiza en su trabajo tareas repetitivas breves y que el 46 % seæala estar expuesto a movimientos repetitivos de mano o brazo, debidos, por ejmplo, al trabajo con ordenadores personales. La Agencia Europea de Salud y Seguridad en el Trabajo (Bilbao) recopila datos al respecto, Ahora, a petici(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n, dichos datos deberÆn aportar tambiØn informaci(cid:243)n sobre los trabajos y actividades con riesgo de provocar los trastornos en cuesti(cid:243)n. La Agencia tiene previsto presentar los resultados en 1999. (1) DO L 160 de 26. 6. 1990. (1999/C 31/170) PREGUNTA ESCRITA E-2108/98 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (10 de julio de 1998) Asunto: Reanudaci(cid:243)n del funcionamiento de un centro de atenci(cid:243)n a v(cid:237)ctimas de la tortura en Turqu(cid:237)a Las autoridades turcas han clausurado el centro de atenci(cid:243)n a v(cid:237)ctimas de la tortura existente en Diyarbakir, segœn ha anunciado el Centro Internacional para la Recuperaci(cid:243)n de las V(cid:237)ctimas de la Tortura, que hab(cid:237)a asumido la iniciativa de su puesta en funcionamiento. La raz(cid:243)n alegada por parte oficial para clausurar el centro en cuesti(cid:243)n, que se hab(cid:237)a inaugurado hace apenas cinco d(cid:237)as, es la falta de las autorizaciones necesarias para su funcionamiento. Teniendo en cuenta que en la regi(cid:243)n de Diyarbakir hay, al menos, 100. 000 kurdos que han sido v(cid:237)ctimas de torturas y que son continuas las violaciones de los derechos humanos, ¿c(cid:243)mo piensa intervenir la Comisi(cid:243)n ante las autoridades turcas para que se reanude de inmediato el funcionamiento del citado centro? Respuesta del Sr. Van den Broek en nombre de la Comisi(cid:243)n (14 de septiembre de 1998) La Comisi(cid:243)n estÆ al corriente de los hechos relatados por Su Seæor(cid:237)a. El representante de la Comisi(cid:243)n en Turqu(cid:237)a y varios embajadores de los Estados miembros estuvieron presentes en junio de 1998 en la inauguraci(cid:243)n del centro de atenci(cid:243)n a las v(cid:237)ctimas de la tortura en Turqu(cid:237)a. La Comisi(cid:243)n ha seguido de cerca la evoluci(cid:243)n de este asunto y se complace en notificar que el Director General de Fundaciones de Turqu(cid:237)a autoriz(cid:243) el 15 de junio de 1998 la reapertura del centro. (1999/C 31/171) PREGUNTA ESCRITA E-2111/98 de Graham Watson (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (10 de julio de 1998) Asunto: Subvenci(cid:243)n de la CE para la leche destinada a los colegios Con respecto a la respuesta a la pregunta E-1368/98 (1), ¿puede la Comisi(cid:243)n confirmar que, en la negativa a equiparar la subvenci(cid:243)n de la CE para la leche semidesnatada destinada a los colegios con la de la leche entera mediante una ligera modificaci(cid:243)n de la legislaci(cid:243)n (Reglamento (CE) 3392/93 (2), art(cid:237)culo 4. 1b), se han tomado plenamente en consideraci(cid:243)n la salud de los niæos y la libertad de elecci(cid:243)n de los consumidores y que esta negativa no se basa meramente en una conveniencia del presupuesto agr(cid:237)cola, lo que, de conformidad con los principios de la UE, no constituir(cid:237)a un motivo aceptable para una negativa?