eurovoc_concepts:
EAGGF
investment aid
livestock farming
pigmeat
swine

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 27. 07. 1998 KOM(1998) 434 endelig udg. Rapport om situationen i svinekødssektoren i Den Europæiske Union med henblik på eventuelle ændringer af strukturstøtteforanstaltningerne (forelagt af Kommissionen) Rapport om situationen i svinekødssektoren i Den Europæiske Union med henblik på eventuelle ændringer af strukturstøtteforanstaltningerne Indhold Resumé •. N side 1. 2. Indledning Svineavl i Fællesskabet: den aktuelle situation 2. 1. Markedet for svinekød 2. 1. 1. Produktion 2. 1. 2. Priser 2. 1. 3. Handel inden for Fællesskabet 2. 1. 4. Handel med tredjelande 2. 1. 5. Forbrug 2. 1. 6. Importordninger 2. 1. 7. Eksportordninger og WTO 2. 1. 8. Støtteforanstaltninger under markedsorganisationen 2. 1. 9. Særlige markedsstøtteforanstaltninger til imødegåelse af smitsomme sygdomme. , Svinekødsopgørelsen: langsigtede perspektiver 2. 2. Budget 2. 3. Strukturelle, miljø-og dyresundhedsmæssige aspekter 3. 1. Udviklingen i svinebestandene 3. 3. 2. 3. 1. 1. Udviklingen på EU-niveau 3. 1. 2. Udviklingen på regionalt niveau Strukturen i svinebesætningerne 3. 2. 1. Strukturen på EU-niveau 3. 2. 2. Strukturen på regionalt niveau 3. 3. Miljømæssige aspekter 3. 4. Aspekter omkring husdyrs sundhed 3. 4. 1. Sygdomskontrol 3. 4. 2. Problemer omkring husdyrs sundhed i højkoncentrationsområder 3. 4. 3. Foranstaltninger til fremme af sygdomskontrol 3. 4. 4. Udgifter til sygdomskontrol af husdyr 3. 5. Dyrevelfærd Strukturstøtteforanstaltninger 4. 1. 4. 2. 4. 3. Overgangsstøtte til svinebedrifter 4. 4. Andre støttemuligheder i henhold til forordning 950/97 Investeringsstøtte til landbruget Investeringsstøtte til svinebedrifter 4. 4. 1. Støtteberettigede regioner 4. 4. 2. Støtteberettigede bedrifter 4. 5. Konklusion 5. 1. Marked 5. 2. Strukturer 1. 2. Bilag I: Bilag ÏÏ: Tabel 1-14 2- Udvikling i antallet af svinebesætninger på EU-niveau Fravigelse fra 35%-foderklausulen Tyskland (Brandenburg) 3 5 5 5 5 5 7 7 8 8 ,9 10 10 11 12 13 13 13 13 16 17 18 19 21 21 23 24 25 26 27 27 27 28 29 30 31 32 32 32 Resumé Denne rapport giver et overblik over de seneste udviklingstendenser, den aktuelle situation og perspektiverne for svineavissektoren i Fællesskabet, navnlig for så vidt angår situationen på markedet og den regionale produktionsstruktur. Derudover undersøges mulighederne for at støtte investeringer til forbedret produktionskapacitet på de enkelte bedrifter i henhold til forordning 950/97 (tidl. 2328/91). Adskillige medlemsstater har efterlyst en sådan støtte. Situationen i sektoren I de seneste år har svinekødsmarkederne i EU vist vedvarende intern produktionsvækst (1995 ca. 16 mio. tons), positiv forbrugsudvikling (1995: 40,6 kg per cap. ), stigende eksport siden 1993 (730. 000 - 970. 000 tons om året) og lave importtal (50-60. 000 tons). Der forventes ikke fremover nogen grundlæggende ændringer i disse udviklingstendenser. Imidlertid har priserne på det seneste været stærkt påvirket af ekstraordinære faktorer: BSE og dens virkninger på oksekødsmarkedet samt forekomsten af klassisk svinepest i adskillige medlemsstater medvirkede i 1996 og i første halvdel af 1997 til iøjnefaldende prisstigninger. I 1998 vil svinekødspriserne være på et langt lavere niveau p. g. a. en udvidelse af produktionen til 16. 7 millioner tons. Markedsordningerne for svinekød er - til sammenligning med andre sektorer - ret liberale. På den ene side satte flere ordninger for handelen med tredjelande visse grænser, bl. a. afgiftskvoter (inden for rammerne af associeringsaftalerne og Verdenshandelsorganisationen (WTO)) og begrænset subsidieret eksport (inden for rammerne af WTO). På den anden side giver Fællesskabets indre markedsmekanismer kun i begrænset omfang mulighed for iværksættelse af støtteforanstaltninger. EUGFL's midler er således stort set begrænset til eksportrestitutioner. Ekstraordinære foranstaltninger til støtte af markedet for at hindre smitsomme sygdomme blandt dyr kan imidlertid betyde store engangsudgifter. Produktionen fortsætter med at være koncentreret, selv i regioner med allerede store svinebestande dg om de vigtigste markeder. På nationalt plan var det Irland, Frankrig og Danmark, der havde den mest betydningsfulde vækst. Forskellen mellem medlemsstaterne med hensyn til svineavlens struktur fortsætter med at eksistere: Topgruppen Belgien, Danmark, Irland, Nederlandene og England rådede over mere end 500 svin/bedrift i gennemsnit, hvorimod de største leverandører i Fællesskabet, Tyskland og Spanien, generelt har en struktur, der hovedsagelig er baseret på familiebrug. Mange medlemsstater er imidlertid kendetegnet ved store regionale forskelle. Stigende koncentration af svinebesætninger har i visse tætbefolkede områder ført til belastning af miljøet, navnlig kvælstofbalancen og eutrofiering, forurening gennem atmosfæren samt forurening afgrund- og overfladevand. Ligeledes kan dyrenes velfærd lide under en sådan koncentration: eksempelvis er det i disse regioner meget svært at håndtere en I et vist omfang er den manglende medregning af effektiv miljøomkostningerne i produktionsenhederne en af de faktorer, der øger sektorens konkurrenceevne. Disse udviklingstendenser er det nødvendigt at følge meget nøje; Fællesskabet har på forskellige stadier iværksat initiativer for at modvirke disse negative tendenser. sygdomskontrol. 3 - Ordninger til investeringsstøtte til svineavl: også til forøget kapacitet for den enkelte landmand? Støtte til investeringer til svinebrug ydes i øjeblikket altovervejende i henhold til forordning (EF) nr. 950/97, som erstattede den tidligere forordning 2328/91. Den henhører under mål nr. 5a og finder således anvendelse i hele EU. Investeringer, der kan støttes, omfatter bl. a. miljøbeskyttelse eller forbedring af de hygiejniske forhold. Siden 1991 har det imidlertid ikke været muligt at opnå støtte til udvidet kapacitet i svineproduktionen. Der gøres dog nogle fa undtagelser herfra. Enhver ændring af denne støtteordning med henblik på at forøge kapaciteten er underlagt visse restriktioner: • Støtten skal begrænses til specifikke områder, hvor der kan påvises et reelt behov for forbedring af produktionsstrukturerne også af miljø, hygiene eller dyrevelfærds hensyn. • Anvendelsen af støtteordningen og stigningen i produktionskapaciteten på de enkelte gårde må ikke fa den samlede svineproduktion i regionen til at stige. • Forholdene i den pågældende region omkring miljø og husdyrs sundhed skal undersøges nøje, og eventuel støtte må begrænses til løsning af disse problemer. Et minimumsareal pr. dyr i bedriften er en essentiel betingelse for tildeling af støtte. Der tilbagestår imidlertid alvorlige tvivlsspørgsmål om visse risici, som en sådan ændret støtteordning nødvendigvis må rejse: • Skævvridning af den skrøbelige balance på markederne for svinekød • Etablering, styring og kontrol af loftet for den enkelte regions kapacitet • Forvridning af konkurrenceforholdene, såfremt adgangen er begrænset (f. eks. regionalt) • Forværring af forureningsproblemerne • Dårligere sygdomskontrol • Andre relevante faktorer for landbrugenes investeringsbeslutninger med hensyn til svinekapaciteten (organisering af produktionskæde, forhold omkring forarbejdning og markedsføring osv. ) er ikke omfattet. Imidlertid foreslår Kommissionen på linje med Agenda 2000 en revideret juridisk ramme for tiltag til udviklingen af landdistrikter. Dette vil sætte eksisterende investerings- støttemål i stand til at blive integreret med mål for marketing og forædling, miljøbeskyttelse, hygiene, dyrevelfærd o. s. v. På denne måde vil det blive muligt med mere flexible programmer,der har forskellige mål i de forskellige sektorer eller regioner. -4 - 1. INDLEDNING Reglerne for støtte til svinebrug blev justeret i 1994 i forbindelse med en ændring af forordning (EØF) nr. 2328/91. Som reaktion på opfordringer til yderligere ændringer påtog Europa-Kommissionen sig at udarbejde en rapport om markedet for svinekød og om, hvilke foranstaltninger der bør træffes, ligesom mulighederne i det fornødne omfang for at medvirke til forøget svineproduktionskapacitet for individuelle landbrugere i den pågældende region skal undersøges. I denne rapport undersøges svinekødsproduktionen i Fællesskabet fra en markedsvinkel og set i lyset af nationale og regionale produktionsstrukturer. Denne tosidede indfaldsvinkel sætter Kommissionen i stand til at evaluere en eventuel ændring i de eksisterende strukturstøtteforanstaltninger til svinekødssektoren. Rapporten fokuserer på den virkning, en sådan ændring eventuelt måtte have på markedet, strukturer, den veterinære situation samt miljøet, samtidig med at den undersøger, hvorledes denne virkning kan kontrolleres1. 2. SVINEAVL I FÆLLESSKABET: DEN AKTUELLE SITUATION 2. 1. Markedet for svinekød 2. 1. 1. Produktion I 1996 udgjorde den samlede produktion af svinekød i de 15 EU-medlemsstater brutto 16,3 mio. tons. Tyskland var fortsat den største producent med 3,6 mio. tons, efterfulgt af Spanien med 2,3 mio. tons, Frankrig (2,2 mio. tons) og Nederlandene (1,6 mio. tons). I 1996 lå svinekødsproduktionen i EU 2,2% højere i forhold til 1995. 2. 1. 2. Priser for producenterne Både i 1993 og i første halvdel af 1994 oplevede man en lang periode med økonomisk afmatning rentabiliteten. Gennemsnitsprisen i perioden var ECU 127/100 kg (klasse U). I 1995 steg prisniveauet derimod markant til ECU 140. 3/100 kg, dvs. en stigning på 10,7%, med deraf følgende tilfredsstillende indtjening. samtidig med et markant fald i Det skal understreges, at markedsprisen i EU for svinekroppe siden 1. juli 1995, som målt hver uge, har været relateret til klasse E i Fællesskabets skala for klassificering af hele svin (over 55% magert kød) og ikke klasse U (mellem 50 og 55% magert). Klasse E er mere repræsentativ for svinebesætningerne i EU, idet over 50% af de slagtede svin befinder sig i denne klasse. Denne ændring af klasse førte automatisk til en stigning i gennemsnitsprisen på ca. 7%, fordi klasse E opnår en højere pris. 1 - Med hensyn til metoder skal det understreges, at der er opstået vanskeligheder som folgc af forskelle mellem de data, der tilvejebringes af EUROSTAT og dem, som de nationale myndigheder kommer med. Det liar derfor ikke været muligt at foretage direkte sammenligninger mellem de nationale og regionale statistikker, eller sammenligne tal for den samlede bestand og svinebesætningernes stnikturer. For sa vidt angår de regionale tal, er der kun ganske få oplysninger tilgængelige under NUTS II niveauet (NUTS = Nomenclature of Territorial Units for Statistics, akronym taget fra det franske Nomenclature des unites territoriales statistiques). - s~~ I 1996 fandt der en betydelig prisstigning sted, idet prisniveauet i gennemsnit steg fra ECU 143/100 kg i januar til ECU 183/100 kg i juli, svarende til et årsgennemsnit på ECU 162/100 kg. Der er tre grunde til denne stigning, som var specielt markant fra andet kvartal af 1996: det foldende udbud af svin til opfedning, stigende eksport af svinekød fra Danmark til Japan, samt BSE-faktoren, som fik efterspørgslen efter svinekød til at stige voldsomt i forhold til oksekød. Udviklingen i den gennemsnitlige pris i Fællesskabet for levende Pris i ECU/100 kg 210 T svinekroppe j on * » * t « i -t > t t i i t i i i i i i i i i i i i > t i i i t i i i i i i i i i i i i i i i i t i -i i i i 1 3 5 7 9 1 13 15 17 10 21 23 25 27 20 31 33 35 37 39 41 43 45 47 49 51 1995 (klasse U) 1995 (klasse E) 1996 1997 Ufl&JlL Efter vinteren 1996/97 med et relativt normalt prisniveau skød markedspriserne igen kraftigt i vejret fra marts og fremad og nåede i maj en rekordhøjde på ECU 207/100 kg. Fra det tidspunkt faldt priserne drastisk, og medio november var de nede på 154/100 kg. Den spektakulære stigning i markedspriserne fra marts til maj 1997 skyldtes hovedsagelig et væsentligt fald i udbuddet som følge af de særlige markedsstøtteforanstaltninger for svinekød i Nederlandene, Tyskland, Belgien og Spanien, der måtte gennemføres på grund af den klassiske svinepest. Mellem februar 1997 og maj 1998 blev 8,9 mio. søer og pattegrise fra områder omfattet af veterinære og handelsmæssige restriktioner leveret til de kompetente myndigheder under disse specielle ordninger og forarbejdet til andre produkter end menneskeføde. Fællesskabets svinekødsmarked er fornyligt begyndt at lide under overproduktion og dermed lavere priser. De exceptionelt høje svinekødspriser i 1996 og 1998 har tilskyndet producenterne til yderligere at øge produktionen, selvom de burde have taget højde for tidligere cykliske markedstendenser i svinesektoren og dermed vidst at der efter en periode med høje priser kommer en periode med lave priser. Det forventes at totalproduktionen vil stige i 1998 med 3,2% (+520 000 tons) til en total på 16. 7 mill, t og at svinekødsprisen vil falde 20% iforhold til 1997, til 130 ECU/100 kg. -6 2. 1. 3. Handel inden for Fællesskabet For bedre at kunne forstå samhandelen mellem medlemsstaterne er det nødvendigt at kigge på graden af selvforsyning. Denne har siden 1993 ligget på ca. 106% for Fællesskabet som helhed, selvom der naturligvis har været enorme forskelle fra et land til et andet. I Danmark, hvor svineavl spiller en vital rolle for økonomien, lå tallet på ca. 453% i 1995. Samme situation gør sig gældende for Nederlandene, hvor tallet er 264% samt i Belgien (209%). I den anden ende af skalaen i forhold til disse eksporterende lande finder vi Grækenland (55%) og Italien (67%), men også Tyskland (76%) samt Det Forenede Kongerige (74%). Omkring 3,8 mio. tons svinekød krydsede EU's grænser i 1995. Uden at gå i detaljer omkring denne samhandel kan det sammenfattes i én sætning: de små lande med overskudsproduktion, såsom Danmark, Nederlandene og Belgien, forsyner de store lande med underskudsproduktion, såsom Tyskland, Italien og Det Forenede Kongerige. Handelen inden for EU omfatter levende svin (smågrise og slagtesvin), svinekroppe og frem for alt hele udskæringer, hvorimod handel med forarbejdede produkter fortsat er et nationalt eller regionalt anliggende. For så vidt angår levende dyr blev der i 1995 eksporteret 3,8 mio. smågrise og 4,0 mio. slagtesvin inden for EU. 2. 1. 4. Handel med tredjelande EU er verdens største eksportør af svinekødsprodukter (kød, forarbejdede varer, slagteriaffald, fedt osv. ) med i alt ca. 973 705 tons i 1994 872 410 tons i 1995 940 509 tons i 1996. I 1996 var de vigtigste EU-eksportlande Danmark med 396 484 tons, Frankrig med 121 510 tons og Nederlandene med 119 074 tons2. De vigtigste importører af svinekød fra EU var de østeuropæiske lande (365 853 tons eller 39%), Japan (188 903 tons (20%) samt USA (63 247 tons eller 7%). 11996 udgjorde eksporten i alt 940 509 tons, en stigning på 8% i forhold til 1995. Det skal bemærkes, at 56% heraf blev eksporteret uden eksportrestitutioner. I 1993 tegnede den andel af eksporten, der ikke modtog eksportrestitutioner, sig for blot 15% af den samlede mængde. Med hensyn til importen har EU i mange år forhandlet associeringsaftaler med forskellige lande (jf. pkt. 2. 1. 6. ), der har muliggjort import af svinekød til EU til præferencetoldsatser. Imidlertid udgør denne import kun 30% af den samlede årlige import. De resterende 70%, der består af slagteriaffald og fedt, er ikke omfattet af nogen aftaler. EU importerede i alt 62 966 tons i 1996 (36. 5% mere end i 1995). Den største importør var Tyskland, fulgt af Italien3. Den største eksportør til EU var Ungarn med 43 996 tons fulgt af USA med 6 649 tons (primært indmad og fedt) samt Polen med 2 217 tons. 2-jfr. tabel 2 i bilaget 3-jfr. tabel 3 i bilaget -7 2. 1. 5. Forbrug Lige som produktionen har forbruget udviklet sig positivt i EU i den seneste tid. Forbruget i de 15 medlemsstater udgjorde i 1995 40,7 kg per capita. Dette tal dækker imidlertid over store forskelle fra én medlemsstat til en anden. I Nordeuropa har forbruget i praksis nået et mætningspunkt med et per capita-forbrug på et relativt højt niveau: 55,0 kg per capita årligt i Tyskland og 64,3 kg i Danmark. Det er på den anden side hovedsagelig i de sydlige medlemsstater, at der kan forventes en stigning i efterspørgslen på grund af det langt lavere forbrug og det markant stigende forbrug i de seneste år. Eksempelvis steg forbruget i Spanien mellem 1986 og 1994 fra 37,8 kg til 55,3 kg (+ 46%), i Italien fra 28 kg til 33 kg (+18%) og i Portugal fra 23 kg til 34,7 kg (+51%); omvendt faldt det i Tyskland og Det Forenede Kongerige, mens det i de øvrige medlemsstater forblev mere eller mindre stabilt. I 1996 har forbruget af svinekød til en et vist punkt draget fordel af forbrugernes tilbageholdenhed ved køb af svinekød som en konsekvens af diskussionen om BSE. Sammenlignet med 1995 er forbruget af svinekød pro persona steget med" 2,3% og nået 41,7 kg pr. person. En lignende undersøgelse blev også foretaget I fjerkræssektorén; navnlig at forbruget pro persona steg med 6,2% mellem 1995 og 1996 og nåede dermed 21,5 kg per person. I 1997 forventes et svagt fald i forbruget af svinekød (41,2 kg), bl. a. på baggrund af reducerede leverancer af svinekød p. g. a. udbrud af klassisk svinepest og en vis restituering i forbruget af svinekød. Det skal understreges, at disse tal for forbruget per capita er et resultat af beregninger foretaget i forbindelse med en stabilisering af forsyningen og at de derfor til en vis grænse er rent teoretiske. Tallene dækker rent faktisk forbruget af hele kroppen og således tillige de dele af kroppen, som ikke når frem til den endelige forbrugers bord. For det køds vedkommende, der rent faktisk konsumeres, skal ovennævnte tal reduceres med 25 til 30%. 2. 1. 6. Importordninger a) Associeringsaftaler Siden marts 1992 har EU etableret associeringsaftaler for import af kød fra Polen, Ungarn, Tjekkiet og Slovakiet. Der eksisterer også en aftale mellem EU og AVS-landene. I 1994 føjedes Bulgarien og Rumænien til listen over begunstigede lande, fulgt i 1996 af de baltiske lande og i 1997 af Slovenien. Tilsammen åbnede disse aftaler op for import til EU af 96 936 tons over perioden fra 1. januar 1997 til 31. december 1997 til stærkt nedsatte toldsatser4. Det skal imidlertid bemærkes, at hverken de centraleuropæiske lande eller AVS-landene i øjeblikket er i en situation, hvor de kan drage fuld nytte af kvoterne, enten fordi de ikke har tilstrækkelige mængder svinekød til eksport, eller fordi samhandelen forstyrres af samfunds- eller dyresundhedsmæssige problemer. Kun Ungarn bruger de kvoter, der er til rådighed, i et større omfang. For alle de centraleuropæiske lande set samlet var graden af udnyttelsen af de disponible kvoter kun 25% for 1996/97, og AVS-landene har ikke eksporteret ét eneste ton, siden aftalen med EU trådte i kraft. 4-jfr. tabel 4 i bilaget 8- b) Import under WTO-aftaler Fra 1. juli 1995 blev de toldkvoter, som EU åbnede op for under WTO's mindsteforpligtelser for tiltrædelse føjet til de i pkt. a) nævnte aftaler5. Den første WTO- kvote på 7 000 tons kam og bugstykker, til nultarif, blev frigivet i januar 1994 i forbindelse med sojapanelet. I det første år af WTO-aftalen, fra 1. juli 1995, blev der frigivet en kvote på 13 500 tons (inkl. 7 000 sojapanel tons ) til tredjelande. Denne mængde udgør 18 920 tons for perioden fra 1. 7. 1996 til 30. 6. 1997 og vil stige støt over de kommende år og vil nå i alt 75 600 tons i år 2000. Toldsatsen for denne type import reduceres med ca. 60% (pr. 1. juli 1997). 2. 1. 7. Eksportordninger og WTO Eksport til ikke-EU-lande gennemføres dels med eksportrestitutioner, og dels uden. I begyndelsen af halvfemserne udgjorde eksporten i alt mellem 500 000 og 600 000 tons om året, men fra 1993 og frem steg eksporten, og de årlige mængder har siden da ligget på mellem 750 000 og 950 000 tons. Spillerummet for eksportpolitikken er med de nye WTO-aftaler nu kraftigt reduceret, idet EU er nødt til at overholde kvantitative og budgetmæssige lofter. I aftalernes første år (1. juli 1995 til 30. juni 1996), kunne EU6 ikke eksportere mere end 541 800 tons med restitutioner. For 1996-97 udgjorde den højeste mængde i alt 522 100 tons og budgetudgifterne var begrænset til ECU 269 mio. I henhold til aftalerne skal disse lofter sænkes gradvis over de følgende fire år for at nå eri mængde på 443 500 tons med en finansiel bevilling på ECU 191 mio. i år 2000. For at overholde de begrænsninger, der er pålagt i henhold til WTO, var det nødvendigt at udøve forsigtighed i henseende til restitutioner, forenkle listen over restituerbare produkter og introducere et eksportlicenssystem fra 1. juli 1995. Efter ca. to års erfaring med de nye eksportordninger kan det observeres, at det ikke har voldt nævneværdige problemer at anvende dem i svinekødssektoren. I perioden fra 1 juli 1995 til 30. juni 1996 blev der udstedt eksportlicenser omfattende ca. 380 000 tons svinekød (= 70% af den disponible mængde). For perioden fra 1. Juli 1996 til 30. juni 1997 kan de udstedte eksportlicenser komme til at omfatte omkring 300 000 tons svinekød i alt (= 57% af den disponible mængde). De mængder, der eksporteres med restitutioner, ligger således et godt stykke under det mængdeloft, der er aftalt under WTO-aftalerne. I den forbindelse skal det fremhæves, at den vigtigste årsag til de forskellige nedskæringer i restitutionerne, der har fundet anvendelse siden februar 1996, var markedsstyring, og ikke overholdelse af kvantitative forpligtelser. Fra foråret 1998 har eksportrestitutioner været aktivt brugt til at støtte fællesskabets svinekødsmarked p. g. a. det faldende prisniveau. 3-jfr. tabel 4 i bilaget 6 - De citerede tal er gældende for EU-15. Mængderne er udtrykt i svinekrop-ækvivalent. -9 2. 1. 8. Støtteforanstaltninger under markedsordningen Svinekødssektoren styres af en fælles markedsordning, som ulig andre markedsordninger er meget fleksibel, med mulighed for et system med støtte til privat oplagring som det eneste støtteinstrument, men uden garanterede priser eller direkte præmier. Markedsprisen fremkommer udelukkende på basis af udbud og efterspørgsel. Denne liberale ordning lægger således et stort ansvar på producenterne, som selv bestemmer produktionsmængden og markedsligevægten. Rådets forordning (EØF) nr. 2759/75 bestemmer, at der skal fastsættes en basispris, som har til formål hovedsagelig at angive det prisniveau, hvor markedet er i balance, uden at der opstår strukturelle overskud. Den eneste konkrete funktion af basisprisen er, om nødvendigt, at udløse støtte til privat oplagring. Disse foranstaltninger kan indføres, når markedsprisen ligger under 103% af basisprisen. Efter to på hinanden følgende reduktioner i 1994/95 og 1995/96, blev niveauet for basisprisen fastsat til ECU 150,9/100 kg, som udgør et rimeligt skøn for ligevægtspunktet mellem udbud og efterspørgsel. Det blev derfor besluttet at fastholde den på samme niveau for produktionsåret 1997/98. Støtte til privat oplagring sætter, som managementredskab, Kommissionen i stand til hurtigt at intervenere på markedet. Det seneste eksempel på, at en sådan foranstaltning er blevet bragt i anvendelse, var fra 27. november 1995 til 16. februar 1996. Denne aktion blev udløst af den beskyttelsesklausul, som Japan indførte over for import af svinekød. Formålet med støtteforanstaltningen var at beskytte det europæiske marked mod et kraftigt fald i markedspriserne på grund af mængder, der normalt var tiltænkt for det japanske marked og således undgå risikoen for destabilisering af det indre marked for svinekød. I alt 48 000 tons svinekød blev oplagret af EU-inspektører, og målet med foranstaltningen blev fuldt opfyldt. 2. 1. 9. Særlige markedsstøtteforanstaltninger til imødegåelse af smitsomme sygdomme Unionen har været konfronteret med et antal af udbrud af klassisk svinepest (se også 3. 4). Situationen omkring dyrs og menneskers sundhed i forbindelse med produktion af svinekød er fortsat et delikat og foruroligende, emne som følge af de regelmæssige udbrud af klassisk svinepest. Tyskland og Belgien blev ramt af svinepest i 1993, 1994 og 1995. Som et resultat af de forholdsregler, som veterinærmyndighederne har truffet i medfør af Rådets direktiv 80/217/EØF, der indfører fællesskabsforanstaltninger til kontrol af klassisk svinepest, blev markedsføring af levende svin, fersk svinekød og ikke-varmebehandlede svinekødsprodukter midlertidigt forbudt eller led alvorlige afbræk i de områder, der direkte blev berørt af sygdommen. Restriktionerne på den frie bevægelighed for varer, som var et resultat af anvendelsen af de veterinære foranstaltninger, truede med at ramme markedet for svinekød i de berørte medlemsstater alvorligt. Kommissionen indførte derfor ved flere lejligheder særlige støtteforanstaltninger i medfør af artikel 20 i Rådets forordning (EØF) nr. 2759/75, gældende for markedet for svinekød gennem opkøb af slagtesvin og smågrise, som blev trukket ud af markedet og for de flestes vedkommende sendt til destruktion. I Tyskland blev således 960 000 slagtesvin og 188 000 smågrise opkøbt i perioden fra sommeren 1993 til begyndelsen af 1996. I Belgien blev omkring 330 000 slagtesvin og 180 000 smågrise opkøbt under de foranstaltninger, som blev bragt i anvendelse dér, i perioden fra november 1993 til januar 1995. - 10 - Udgifterne til den særlige støtte, i relation til kompensationen til landmændene til fjernelse af dyrene fra markedet, blev delt mellem Fællesskabet og de berørte medlemsstater, hvor 70% kommer fra Fællesskabets budget og 30% fra de nationale budgetter. I de tre år 1993, 1994 og 1995 blev der brugt ca. ECU 147 mio. fra Fællesskabets budget på disse særlige markedsstøtteordninger. Situationen omkring klassisk svinepest forværredes markant fra begyndelsen af 1997. Med oprindelse i Tyskland bredte sygdommen sig til Nederlandene i begyndelsen af februar og spredte sig hastigt til de vigtigste svinebestande syd for de store floder. Frem til begyndelsen aif maj havde sygdommen nået Spanien, i regionen Lerida, hvor der findes en høj koncentration af svinefarme. I juli havde Belgien nogle udbrud. Som følge af de restriktioner på den frie bevægelighed for svin, som skyldtes veterinære forholdsregler, samt på grund af risikoen for alvorlig forstyrrelse af svinekødsmarkedet i disse fire lande, men også for at løse de sanitære problemer, der skyldes overfyldte stalde i regioner, hvor der indføres transportrestriktioner, vedtog Kommissionen særlige støtteforanstaltninger, i henhold til hvilke 8,9 mio. slagtesvin og smågrise blev overdraget til de kompetente nationale myndigheder mellem februar 1997 og maj 1998, hvilket kom til at koste Fællesskabets budget ECU 547 mio. De endelige omkostninger vil afhænge af den videre udvikling af svinepest epidemien. 2. 2. Budget Udgifterne i svinesektoren ligger normalt under 1% af udgifterne til Garantisektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond (EUGFL). Imidlertid udgjorde de i alt ECU 416 mio. eller 1,3% af Garantifondens budget for 1994 på grund af en stigning i udgifterne, der blev udløst af de i pkt. 2. 1. 9. nævnte støtteforanstaltninger og tildelingen af særlige refusioner for ordningerne Rusland I, II og IH. Budgettet kan inddeles i tre kapitler: restitutioner, støtte til privat oplagring og særlige foranstaltninger under artikel 20 i basisforordningen. I alt udgjorde de bevilgede beløb i 1996 ECU 124 mio. , som fordeler sig som følger: ECU 101 mio. til restitutioner, ECU 18 mio. til støtte til privat oplagring og ECU 5 mio. til særlige støtteforanstaltninger. Udgifter til svinekød (mio. ECU) Eurl2 Eurl2 Eur 15 Eur 15 Eur 15 Eur 15 1993 1994 1995 1996 1997 1998* Restitutioner 194 259 118 101 72 116 Oplagringsstøtte Særlige støtteforans taltninger (art. 20) lait Prognose 2 5 201 22 135 416 18 7 18 5 143 124 - 407 479 16 197 329 - 11 Det oprindelige budget for 1997 udgjorde i alt ECU 168 mio. for hele sektoren. Som følge af svinepestkrisen viste udgifterne til særlige støtteforanstaltninger sig imidlertid at blive langt højere og nåede ECU 407 mio. i budgetåret 71997. 2. 3. Svinekødsbalancen: langsigtede perspektiver8 Der blev indhentet skøn over svinekødsudbudet på grundlag af prognoser for efterspørgslen og antagelser om samhandelen med tredjelande (på nettobasis). Disse prognoser er blevet til gennem en konsistent og sammenlignelig økonometrisk model baseret på antagelser vedrørende pris og indkomst. Resultaterne af disse modeller er blevet justeret for at tage højde for virkningen af BSE-krisen. På' grundlag af disse antagelser for produktion og forbrug præsenteres en detaljeret resultatopgørelse i bilaget9. Disse resultatopgørelser omfatter tillige WTO's forpligtelser for import og subsidieret eksport, samt estimater for omfanget af ikke-subsidieret eksport af svinekød. I 1996 skønnes forbruget af svinekød per capita at komme til at ligge på omkring 2,3 %, hvilket til dels afspejler et skift fra okse-/kalvekød til andre former for kød i kølvandet på BSE-krisen. En forudsigelse om stigning i forbruget i 1997 kan næppe antages på en baggrund af reducerede forsyninger samt høje priser og genopretning i forbruget af oksekød. Der forventes en yderligere stigning i forbruget i 1997, dog på et niveau under 1,3% som følge af højere priser. På mellemlang og lang sigt forventes forbruget af svinekød fortsat at stige moderat med omkring 0,5% om året, dette set i lyset af det allerede høje per capita forbrug. For så vidt angår samhandelen, er de i regnskabsopgørelsen fremlagte tal for importen baseret på antagelsen om, at det faktiske niveau for den nuværende adgang fastholdes, og at importen af svinekød under WTO- og andre aftaler om markedsadgang derudover vil stige frem til år 2001. Det nuværende niveau for subsidieret eksport af svinekød ligger et godt stykke under WTO-grænserne, og skønnene for den ikke- subsidierede eksport ligger på 500 000 tons for 1996, svarende til over halvdelen af den samlede eksport. Fra 1997 og frem antages det, at den ikke-subsidierede del af eksporten vil komme til at ligge noget lavere, og at WTO-grænserne for den subsidierede del af eksporten er fuldt udnyttet. Generelt skønnes den samlede eksport at falde over perioden 1997-2005 som følge af WTO's begrænsninger på den subsidierede eksport og forventningerne om stærkere konkurrence fra andre eksporterende lande. Baseret på ovennævnte antagelser skønnes produktionen af svinekød at stige med i gennemsnit ca. 0,8% om året over hele prognoseperioden. 7 Budgetåret går fra den 16. oktober forgående år til den 15. oktober nærværende år. 8 - Uddrag fra: Den Fælles Landbrugspolitik "CAP 2000" - arbejdsdokument. Langsigtede perspektiver Korn, Mælk og Kødprodukter. EU-Kommissionen, DG VI, april 1997. 9 - Jfr. tillige tabel 5 i bilaget 12- 3. STRUKTURELLE, MILJØ- OG DYRESUNDHEDSMÆSSIGE ASPEKTER 3. 1. Udviklingen i svinebestandene 3. 1. 1. Udviklingen på EU-niveau Det samlede antal svinebestande i Fællesskabet nåede i december 1996 op på 118,3 mio. dyr10. Siden 1990 steg det samlede antal i Fællesskabet med 9,45% (incl. svinebesætningerne i de nye medlemsstater). Fem medlemsstater tegner sig for ca. 75% af det samlede antal svin: Tyskland, Spanien, Frankrig, Nederlandene og Danmark. I perioden 1990-96 var Tyskland den eneste store producent, som skar sin samlede svinebestand væsentligt ned. Det deraf følgende fald i produktionsandelen er det højeste i hele Det Europæiske Fællesskab. Dette fald blev absorberet især af Frankrig, Danmark og Spanien. De øvrige store producenter forøgede deres andel af det samlede antal svin i Fællesskabet. Den største stigning i produktionsandelen skete i Frankrig. Også Danmark og Spanien styrkede deres position inden for Fællesskabet. De største stigninger i antallet af svin i forhold til det samlede antal i det enkelte land skete i Irland (+33,3%), Frankrig (+24,6%) og Danmark (+19,4%). 3. 1. 2. Udviklingen på regionalt niveau Der aftegner sig følgende væsentlige tendenser på regionalt niveau11: koncentrationen på regionalt niveau fortsætter, endog med stigende tendens; stigningen synes ofte at findes i regioner med betydelige svinebestande; selv i de regioner, som allerede har en stor koncentration af bestande, sker der en stigning - dog i et langsommere tempo; der sker en flytning af produktionen hen imod de vigtigste markeder; der er kun et fåtal regioner, med et relativt lille antal svin, der viser klare stigninger; der findes intet bevis på, at der finder en ensartet udvikling sted, når man sammenligner udviklingen i det samlede antal svin, med antallet af slagtesvin eller antallet af søer. Danmark12 i Danmark Generelt velafbalanceret. Mellem 1990 og 1995 skete den største stigning i antallet af svin i svine-produktion synes den regionale fordeling af 10- Jfr. tabel 6 - 8 i bilaget. Der vedlægges tillige en mere detaljeret beskrivelse af udviklingen i antallet af svinebestande på EU-niveau. 11 - Jfr. tabel 9 - 11 i bilaget; 1989-90 til 1994; medlemsstaterne opfort i forhold til deres produktionsandel; der foreligger ingen regionale data for Irland, Danmark, Luxembourg. 12 - De regionale enheder er amter, som er NUTS III enheder af hensyn til klassificering I Eurostat: Dette er årsagen til at de ikke eksisterer I tabel 9-11. De regionale data er indsamlet af Danmarks Statestik (undersøgelser fra juni): Analysen er foretaget af Kommissionen. - 13 Jylland, som udgør den kontinentale del af Danmark. I Jylland skete den største stigning i amterne i Sydjylland. Der skete en stigning på 34% i Sønderjyllands amt, 20% i Ribe amt og 18% i Vejle. På Bornholm og Fyn var stigningen også markant: Henholdsvist 31% og 25%. Modsat skete den laveste stigning i syd-øst Danmark (3% i Vestsjællands amt, 9% i Storstrøms amt) og endda faldende i Hovedstadsregionen (- 0,5%). Tyskland De nye delstater oplevede et dramatisk fald i antallet af svin på over 61% i perioden mellem 1990 og 1994. Sachsen-Anhalt er nu den mest betydningsfulde producent med over 712 000 svin, de andre nye delstater har mellem 500 000 og 700 000 i alt. Sachsen- Anhalt, Brandenburg og Mecklenburg-Vorpommern oplevede det kraftigste fald. Imidlertid var faldet i antallet søer mindre end faldet i antallet af slagtesvin. Brandenburg og Sachsen-Anhalt er relativt vigtige regioner for opfedning af svin, lige som Brandenburg er det for svineavl. De gamle delstater blev ikke forskånet for den generelle nedgang i antallet af svin i Tyskland: Klare tabere (minus 9,8-24,6% fra 1989 til 1994) er de delstater, som allerede havde små svinebestande: Hessen, Rheinland-Pfalz, Saarland og Schleswig-Holstein. De førende gamle delstater, Niedersachsen and Nordrhein-Westfalen, fremviser tab svarende til den generelle trend (som var -3,76%). Baden-Wûrttemberg og Bayern viste små stigninger i det samlede antal svin. Med hensyn til slagtesvin var der i de største producerende regioner Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen og Bayern tale om en stigning på mellem 2 og 5 %. Generelt er der en faldende tendens i de gamle delstater for avlsdyr (-8,9%), mens stigningen for slagtesvins vedkommende er 1,8%. Spanien Denne medlemsstat fremviser en generel positiv tendens med hensyn til antal og en koncentration til fordel for de østlige og sydlige Communidades Autonomas (regioner), hvor der allerede er store bestande af svin: Cataluna, CValenciana og Aragon. En mindre stigning blev registreret i Extremadura. Der kunne registreres kraftige stigninger for slagtesvin i Aragon, Extremadura, Andalucia og CValenciana, samt for søer i Aragon og Extremadura. Generelt er bestandene af avlssvin mere jævnt fordelt over hele Spanien end bestandene af slagtesvin; bestandene af slagtesvin er mere koncentreret i Cataluna (Lerida), Aragon, Andalucia og Castilla-Leôn. Frankrig Der skete en enorm vækst hovedsagelig i Ouest-regionen (navnlig i Bretagne): +27,8% for slagtesvin og +27,6% for søer på trods af nitratproblemerne i denne region. I 1994 talte denne region omkring to tredjedele af Frankrigs svinebestande. Ouest-regionen er vigtig - selv om den ligger langt fra de vigtigste markeder - både for avls- og slagtesvin. Der kan ligeledes noteres vækst i alle svinekategorier i Centre-Est og i den næstmest producerende region, Bassin Parisien, som omgiver Frankrigs vigtigste forbrugermarked. Over en tiendedel af svinebestanden i Frankrig befinder sig nu i denne region. Mange (oversøiske andre departementer/territorier)) registrerede hverken stigninger eller fald; Nord-Pas de Caiais var fortsat uforandret. for DOM-TOM regioner findes ingen data (der - 14- Nederlandene Med udgangspunkt i et allerede højt niveau er bestandene af både slagtesvin og avlssvin koncentreret i de to regioner tæt på de vigtige tyske markeder, Zuid- og Oost-Nederland. Væksten i svineproduktionen steg kraftigt mellem 1981 og 1987 men har været aftagende i de senere år. De nederlandske myndigheder, der står overfor store dyresundhedsmæssige og miljømæssige problemer, har for nylig forelagt Kommissionen et program til reduktion af svineproduktionen ved hjælp af et kvotesystem. Italien Over 50% af bestandene af svin befinder sig i Pianura Padana (Po-dalen), hvor Lombardiet, der er en region med nitratproblemer, styrkede sin førerstilling en smule (med mere end en tredjedel af bestanden af søer og slagtesvin i Italien i 1994). Den andenstørste producerende region, Emilia-Romagna, viste et stykfald på ca. 25%. Piemonte havde den største stigning i antallet af slagtesvin (ca. +19%), Friuli-Venezia-Giulia en stigning i antallet af søer (+22,7%). Visse sydlige regioner noterede positive tendenser - ganske vist på et lavt niveau - i antallet af bestandene af søer (Abruzzo, Campania, Sardegna og Sicilia) og i antallet af slagtesvin (Umbria, Abruzzo). De øvrige italienske regioner oplevede fald i større eller mindre grad. Det forenede Kongerige Udviklingen i svinebesætninger i de britiske regioner kan indeles i 3 kategorier. Den første kategori omfatter regioner med store mængder af svin og med en stærk stigning i antallet af dyr (13-18%): Yorkshire, Humberside og East Anglia. Disse to regioner repræsenterer mere end 40% af alle britiske svin i 1994. Den anden kategori udgør regioner med med det gennemsnitlige antal dyr og et uændret antal dyr f. eks. East Midlands og Nordirland. Den tredje kategori omfatter regioner med et stærkt fald i antallet af svin (fra -15% til - 25%): Wales, West-Midlands og North West. Disse tre regioner repræsenterer kun 11% af den samlede britiske svineproduktion i 1994. Skotland er til dels en undtagelse: Der har her været en stigning på 34%. Belgien I kølvandet på en antalsmæssig stigning på 9% i 1995 befandt mere end 95% af landets bestande af svin sig i 1995 i Vlaams Gewest, der også er en region med nitratproblemer; udviklingstendenserne i bestandene af slagte- og avlssvin er de samme i denne region. Wallonien- regionen oplevede en lille stigning på 10,1% i slagtesvinebestanden og et betydeligt fald på ca. 20% i bestanden af søer. Østrig De førende delstater både med hensyn til slagte- og avlssvin er Ober- og Niederosterreich samt Steiermark, hvor omkring ni tiendedele af svinebestandene befinder sig. Mens Niederosterreich havde en nedgang, steg antallet af bestande en smule i de to andre regioner. I alle andre regioner syntes bestandene af svin at falde. Portugal Regionen Lisboa e Vale do Tejo, der tæt op ad Portugals største befolkningskoncentration, er den vigtigste svineproducerende region (over 40% af Portugals samlede produktion). De to andre temmelig vigtige regioner, Alentejo og Centra, registrerede en relativt moderat nedgang på hhv. 1,7% og 2,2%. Alentejo i den sydlige del af landet noterede sig for en stigning på 15,1% i slagtesvin, Centro på 3,4%; Norte, Algarve samt øerne har en betydelig nedgang. 1 Norte faldt antallet af slagtesvin med 6,1%. Antallet af avissøer udviklede sig markant i Centro (7,1%). ligger - 1 5- Sverige Så godt som hele produktionen befinder sig syd for Stockholm. Sydsverige og Våstsverige har omkring en tredjedel af landets svinebestande: førstnævnte noterede et tab på 5,8%, hovedsagelig som følge af en nedgang i antallet af slagtesvin; sidstnævnte en stigning på 5,1% (slagtesvin +11,4% og søer -7,7%). Ôstra Mellansverige har ligeledes store bestande og fremviste en stigning på 23,1% i det samlede antal svin og 22,5% for slagtesvins vedkommende. Forholdet mellem de enkelte regioner er stort set ens for avls- og slagtesvin. Finland Da oplysninger for 1996 og 1997 endnu ikke foreligger, er det for tidligt at foretage en analyse af den regionale virkning af tiltrædelsen af EU i 1995 på svineproduktionen. Finlands medlemsskab af EU ramte landets landbrug hårdt. Ikke desto mindre synes svineproduktionen ikke at være en af de sektorer, der på nationalt og regionalt niveau har lidt mest. Mens perioden 1989-1994 med hensyn til antallet af svin var ret stabil i hele landet, øgedes i 1995 koncentrationen af svineproduktionen i de vestlige og sydlige dele af Finland en smule. Kun ca. 10% af landets svineproduktion finder sted i det østlige og nordlige Finland. Grækenland Omkring 90% af svinene er koncentreret i regionerne Kentriki og Voreia Ellada. For søer og slagtesvin er andelen ret ens. Attika og øerne har mistet betydning i de seneste år. Der har været betragtelige årlige udsving. 3. 2. Strukturen i svinebesætningerne Svineproduktion er blevet en meget specialiseret industri, der ofte foregår uden jordtilliggende, og som er lagt an på opkøb, opfedning og salg af standardiserede dyr til levering inden for en vis produktionstid og i overensstemmelse med meget præcise specifikationer. Ønsket om gevinstmaksimering orienterer denne industri mod billigt indkøb af smågrise med henblik på opfedning, samt mod at opnå den bedst mulige pris på de slagtefærdige svin, og dette sker uafhængigt af produktets egentlige oprindelse og endelige destination. De kommercielle interesser, der ligger bag denne produktionsform, forstærkes af de interesser, der ligger bag de dermed forbundne aktiviteter, så som handel, oplagring, transport, håndtering og dyrlægecertificering. Intensiv produktion med hurtige omdriftstider, parret med den nuværende markedsinfrastruktur samt produkternes leveringssystem påvirker denne industri med hensyn til de sanitære aspekter og problemer med spredning af sygdomme. Set i dét lys er der tale om en meget sårbar industri. Det skal også bemærkes, at den nuværende struktur i sektoren er blevet påvirket af, at den er meget markedsorienteret uden direkte tilsvarende støtteforanstaltninger, så som direkte støtte. fælles markedsordning Ydermere er de eksisterende produktionsstrukturer i bund og grund blevet udviklet før 1987, hvor ikke-vaccinationspolitikken mod klassisk svinepest blev indført. Dette aspekt - 16 er vigtigt for at forklare vanskelighederne med at tilpasse produktionsstrukturerne til kravene i disse politikker. 3. 2. 1. Strukturen på EU-niveau De i dette afsnit beskrevne data og tendenser giver anledning til følgende konklusioner: - Forskelle i de enkelte svinebestandes struktur, og i udviklingen af strukturer, påvirker konkurrencen mellem de svineproducerende lande. Sammenlignet med andre lande har Tyskland og Spanien, selv om de er de største producenter i Fællesskabet, generelt en meget svag struktur (baseret på familiebrug, som fortrinsvis er små). - I modsætning hertil har eksempelvis Belgien og Det Forenede Kongerige, selv om de kun har 6-7% af svinebestandene i Fællesskabet, en meget effektiv struktur. (Det er l?ge!edes tilfældet i Irland, en mindre producent i Fællesskabet). - En sammenligning af udviklingen i strukturen af bedrifterne og antallet af dyr viser, at medlemsstater, som har haft held til at forbedre'deres strukturer betydeligt, har kunnet fastholde eller endog udbygge deres svineproduktion. Disse lande synes forberedt på at fastholde deres markedsposition i et konkurrencepræget marked. Besætningsstørrelse På basis aftal, der angiver de enkelte bestandes gennemsnitlige flokstørrelse13, er det muligt at differentiere mellem tre grupper af medlemsstater. I den første gruppe, med en gennemsnitlig flokstørrelse på mellem 514 and 643 svin per bestand befinder sig Belgien, Danmark, Irland, Nederlandene og Det Forenede Kongerige. Den anden gruppe, med et gennemsnit på mellem 103 og 215 svin per bestand omfatter Frankrig, Tyskland, Finland, Sverige og Luxembourg. Spanien, Østrig, Italien, Grækenland og Portugal befinder sig i den tredje gruppe af lande med mindre farme på mellem 17 og 60 svin per bestand. Udviklingen fra 1987 til 1995 viser betydelige stigninger i størrelsen af besætningerne, men grupperne er uændret. Grupperne imellem steg forskellene i den gennemsnitlige størrelse besætning; inden for de enkelte grupper fandt der kun betydelige ændringer sted i rækkefølgen i gruppen med store farme. Den gennemsnitlige størrelse besætning i Nederlandene, som var mere end 400 svin pr. bestand i 1987, steg med 58% til 643 svin per bestand i 1995. I Danmark var stigningen 111% (fra 246 svin pr. besætning I 1987 til 518 svin pr. besætning I 1995). Udtrykt i procent havde Spanien den mindste stigning på 26% til 60 svin per farm. De største stigninger fandt sted i Irland (152%) og Frankrig (153%). Den gennemsnitlige bedriftsstørrelse i disse lande har nu nået 162 svin i Frankrig og 514 svin i Irland. Klasser af besætningsstørrelse Differentieringen i klasser af bestande og besætningsstørrelse viser forskellige resultater for de tre strukturelle grupper. I gruppen af medlemsstater med en stor gennemsnitlig 13 - Jfr. tabel 12 i bilaget; 1987-1991/93/95 17 besætningsstørrelse er der en markant stigning i antallet af svinefarme med mere end 1000 dyr. Mere end 10% af bestandene og op til 89% (Irland) af svinene er repræsenteret i denne klasse; i Nederlandene har 21% af producenterne 1000 svin eller derover. I Danmark blev antallet af besætninger med mere end 1000 svin fordoblet mellem 1987 og 1995 (61% af alle svin er i denne gruppe af svinefarme), mens der i alle andre grupper er sket et fald i antallet af besætninger. På den anden side er kategorien af farme med op til 9 svin ubetydelig for disse lande (under 1% af svinebestandene). I gruppen af farme med små besætninger (Spanien, Grækenland, Italien og Portugal) har mere end ca. 85% af producenterne færre end 10 svin svarende til 6% og 23% af det samlede tal i disse lande. I Frankrig, Luxembourg og Tyskland befinder mellem 41% og 72% af producenterne sig i klassen med de mindste besætninger. Med hensyn til bestande med mere end 1000 svin er der betydelig forskel mellem Tyskland og Frankrig. I Tyskland ligger 1% af producenterne og 26% af dyrene sig i denne klasse, i Frankrig er de tilsvarende tal 5% og 55%. Udviklingen inden for de forskellige klasser af besætningsstørrelse viser en generel stigning i bestande og dyr, for så vidt angår klasserne med større besætninger (fra 200 svin), og en betydelig nedgang i kategorierne under 100 dyr. Belgien er et eksempel på meget hastige ændringer i strukturerne. 3. 2. 2. Strukturen på regionalt niveau14 I medlemsstater med en høj regional koncentration af produktion i få regioner, feks. Frankrig, Spanien og Italien, er beregningen af den gennemsnitlige størrelse farm på nationalt niveau stærkt påvirket af en lang række små, ofte ineffektive, farme uden for ikke det korrekte billede af den nationale produktionscentrene og afspejler svineproduktions konkurrenceevne. Disse vanskeligheder kan overvindes ved at vælge en regional løsning. Der fremkommer følgende fire typer regional struktur: Gruppe A: God struktur i de fleste regioner (feks. UK. NL) En velstruktureret produktion både på nationalt og regionalt plan findes i Nederlandene (gennemsnit i de fire regioner er mellem 262 og 880 svin per bestand) samt Det Forenede Kongerige (278 - 928), med undtagelse af Wales (88 svin per bestand). Danmark kan også anses for omfattet af denne gruppe: Det nationale gennemsnit er 431 svin pr. besætning og gennemsnittet i de 12 amter varierer mellem 271 og 609 svin pr. besætning. 15 Gruppe B: God struktur i produktionscentrene, svagere i andre regioner (feks. F. ES. IT. S) Markant divergerende strukturer på nationalt og regionalt niveau findes i Frankrig, Belgien, Spanien og Italien, hvor svineproduktionen er koncentreret i få regioner. På 14 -Jfr. tabel 13 i bilaget. Tal på grundlag af "EUROFARM"-undersogelsen; ikke direkte sammenlignelige med strukturtallene på EU-niveau; ingen fuldstændige data på regionalt niveau for DK, IRL, LUX, A, SV og SF 15 De regionale enheder er her amter (enheder på NUTS III niveau): Derfor er de ikke anført i tabel 13. De regionale data er stillet til rådighed af Danmarks Statistik (undersøgelse fra juni): Analyses er foretaget af Kommissionen. 18 nationalt plan ligger disse medlemsstater i gruppen af gennemsnitlige eller små svinebestande, men på regionalt plan har de vigtige svineregioner en relativt god struktur. Førende regioner er: I Frankrig: I Italien: I Spanien: I Belgien: Bretagne (510 svin per bestand) Emilia Romagna (365) Lombardia (297) Aragon (258) C. Valenciana (400) Vlaams Gewest (533) Gruppe C: Generelt svag struktur (feks. P. GÎO specialiseret; den I Portugal og Grækenland gennemsnitlige besætningsstørrelse i alle regioner overstiger ikke 80 svin per bestand, og strukturforskellene mellem regionerne er ikke særlig store. svineproduktionen ikke er Grupps D: Forskelligartet struktur (Tyskland) I Tyskland har en sammenligning af udviklingen i de senere år været vanskelig på grund af indlemmelsen af de store bestande i de østtyske delstater. I 1993 udgjorde den gennemsnitlige besætningsstørrelse 106 svin, men strukturerne varierer mellem de gamle og de nye delstater. Til trods for et kraftigt fald i antallet af svin i det østlige Tyskland varierer den gennemsnitlige flokstørrelse fra 228 til 693 svin. I de gamle delstater er bestandene meget mindre. Selv i produktionscentrene Nordrhein-Westfalen og Niedersachsen, hvor svineproduktionen er koncentreret i visse områder, udgør det gennemsnitlige antal svin per bestand kun 176. Der eksisterer en rimeligt god struktur i Schleswig-Holstein med 268 svin per bestand. De øvrige gamle delstater har strukturelle mangler, idet den gennemsnitlige besætningsstørrelse varierer fra 38 (i Hessen) til 54 (i Baden-Wurttemberg) svin per bestand. 3. 3. Miljømæssige aspekter I nogle EU-regioner har koncentrationen af svineproduktionen betydelige negative miljøvirkninger. Disse virkninger opstår i forbindelse med oplagring eller spredning af gødning og omfatter eutrofiering i kraft af fosfor- og nitrogenudledning. Dette bidrager til forurening af ferskvandsressourcerne med nitrater, således at vandet bliver uegnet som drikkevand og derfor nødvendiggør behandling, og til forsuring som følge af ammoniakemissioner. Selv om svineholdet helt klart ikke er den eneste skyldige i forbindelse med disse miljøproblemer, spiller det en væsentlig rolle. I nogle områder er der gjort forsøg på at reducere miljøvirkningen af gødningsproduktion gennem behandling, i visse tilfælde i stor målestok. Disse foranstaltninger, som ikke er forenelige med princippet om forebyggelse ved kilden, er i almindelighed ikke kommercielt levedygtige og nødvendiggør offentlige tilskud i betydeligt omfang. Hovedeksemplet på Fællesskabets indsats for at reducere miljøvirkningen af intensiv husdyrproduktion er nitratdirektivet (91/676/EØF). Ifølge dette direktiv skal hver medlemsstat udpege de landbrugsområder på dens territorium, som bidrager til forurening af vandet med nitrater. I disse områder skal medlemsstaten sikre, at der indføres visse strenge foranstaltninger vedrørende spredning og oplagring af gødning, navnlig 19 husdyrgødning. Foruden kravet om balance mellem anvendelse af gødning og planternes behov er spredning af animalsk gødning begrænset til 170 kg N/år fra 2003. Direktivet skal stadig gennemføres fuldt ud i de fleste medlemsstater (se KOM(97) 473 og KOM(98) 16 endelig for detaljer), selv om fristerne for iværksættelse af de fleste foranstaltninger er overskredet. Landene med særlig stor besætningstæthed, f eks. Nederlandene, Belgien og Italien, har navnlig forbrudt sig i denne forbindelse. En anden EF-foranstaltning af betydning for denne sektor er direktiverne om integreret forebyggelse af og kontrol med forurening (96/61 /EØF), vurdering af virkningen på miljøet (85/337/EØF) og i fremtiden eventuelle direktiver til opfølgning af Meddelelsen om Fællesskabets strategi til bekæmpelse af forsuring (KOM(97)88 endelig udg. ). EUs politik må også være i overensstemmelse med resultaterne af Kyoto-konferencen om klimaændringer, særligt vedrørende reduktion af methan-udslip. I realiteten er den mest effektive metode til sikring af, at miljøvirkningerne af svinesektoren begrænses at reducere koncentrationen af dyr i bestemte regioner i EU. Dette forhold er allerede blevet anerkendt i adskillige regioner i Fællesskabet, f. eks. Nederlandene og dem flamske del af Belgien. Den mislykkede bestræbelse på at reducere koncentrationen og adressere de miljømæssige vanskeligheder, som er forbundet med svineproduktion resulterer i lavere omkostninger i sektoren. Omkostningerne, som er forbundet med disse elementer må imidlertid blive båret af samfundet som helhed. Denne forskydning af de reelle omkostninger tillader svinesektoren at blive mere konkurrencedygtig. Nedenstående afsnit om besætningstæthed anviser måder til at udpege områder med særlige problemer. Besætningstæthed Besætningstætheden pr. ha kan anvendes som en indikator for belastningen af miljøet16. Disse tal er imidlertid ikke nødvendigvis ensbetydende med miljøproblemer, da de ikke tager hensyn til det enkelte områdes miljømæssige karakteristika (f. eks. klima og geologi), de ser bort fra den potentielle virkning af kemiske gødningsstoffer og deres udledning af mineraler i miljøet. Desuden må disse tal lægges sammen for en hel region, og nogle af disse er meget store, hvorved mindre problemområder skjules. Nedenfor gives der adskillige eksempler på dette redskabs muligheder. 1,4 kvægenheder pr. ha. svarer stort set til det niveau, der anses for miljømæssigt bæredygtigt (om end ikke i visse særligt miljøfølsomme områder). Otte europæiske regioner overskrider denne grænse, selv om der kun tages hensyn til kvæg og svin (og altså ses bort fra fjerkræ, far, geder og hovdyr). 16 - Jfr. tabel 14 i bilaget. Tallene for visse af de nye medlemsstater er ufuldstændige. Nogle tal for arealudnyttelsen kunne kun sammenstilles med data fra andre EUROSTAT-oversigtcr og fra nationale myndigheder, og dataene er muligvis inkonsistente. Hvis der skal foretages en præcis analyse af forureningens omfang på lokalt niveau, er der behov for statistiske data vedrorende det samlede antal husdyrbrug (kvæg, svin, fjerkræ*, får, geder, hovdyr) og de landbrugsarealer, der ville være nødvendige på regionalt eller lokalt niveau (mindst NUTS III-niveau). Da EUROSTAT's data kun foreligger på NUTS li-niveau og til tider er ufuldstændige, er tallene i label 14 begrænsede til kvæg og svin. 20 I Nederlandene (alle regioner): Zuid (5,42), Oost (3. 62), West (1,39) og Noord (1,57) i Belgien: Vlaanderen(4,03) og Wallonie ( 1,49) i Italien: Lombardia (1,88) og i Tyskland: Nordrhein-Westfalen ( 1,49). Hvis tallene for fjerkræ, får, geder og hovdyr lægges til disse tal (som ikke er indbefattet i de folgende tal; se også tabel 14), er det klart, at der er flere potentielle problemområder i Fællesskabet. Disse omfatter Galicia/Spanien (1,39). Madeira/Portugal (1,14), Açores/Portugal (1,25), Niedcrsachscn/Tyskland) (1,27), Luxembourg (1,27), North West/UK (1,24), (1,13), Danmark Bayern/Tyskland (1,12) and Ouest Frankrig (1,11). (1,22), Schleswig-Holstein/Tyskland (1,16). Northern Ireland/UK Når tallene for besætningstætheden sammenlignes med ændringer i antallet af svin mellem 1987 og 1993/94 (se tabel 14, sidste kolonne), kan det ses, at der er tale om en stigning i den flamske region i Belgien, den sydlige del af Nederlandene, og i Lombardiet med henholdsvis 23,3%, 6,2% og 2,9%. I andre "problemregioner"' faldt antallet af svin: Nordrhein-Westfalen -7,4%, Nord Nederland -8. 4%, Øst Nederland -6. 0%. Vest Nederland -16,7% og Wallonie - 9,0%. Mens nationale og regionale bcsætningstætheder indikerer graden af potentielle problemer, kan besætningsraten på de individuelle besætninger være ekstrem hoj, da svineproduktion ofte finder sted på ejendomme med et begrænset tilhorende areal. Pa disse ejendomme er det potentielle forurenings problem betydeligt storre. ( Det skal dog bemærkes at påvirkningen af miljoct på intensive bedrifter også afhænger af producentens tiltag mod mineral tab og ikke kun på dette landareal). 3. 4. Aspekter omkring dyrs sundhed 3. 4. 1. Sygdomskontrol For at sikre adgang til verdensmarkederne for levende svin, fersk svinekod samt visse svinekodsprodukter skal svinene komme fra et omrade med en hoj sundhedsstandard. Det samme gor sig gældende for levende svin og svinekod. der sælges inden for forskellige regioner i Den Europæiske Union. I en international sammenhæng betyder en hoj sundhedsstandard, at dyrene er fri for smitsomme sygdomme, der er indeholdt i OIEs "Sygdomsliste". Denne liste omfatter fem sygdomme, som svin er udsat for. og disse sygdomme er: afrikansk svinepest, klassisk svinepest, mund- og klovcsyge, blæresyge og stomatitis vesicularis. De fleste medlemsstater har ikke rapporteret om udbrud af disse sygdomme i adskillige år, men hvis man betragter svinebestandene lader deres sundhedsstandard meget tilbage at onske. Afrikansk svinepest er endemisk i visse områder af Sardinien, Italien; klassisk svinepest er endemisk blandt vildsvinebestanden i visse dele af Frankrig, Tyskland og Italien; blæresyge er med visse intervaller forekommet hos svin fra den sydlige del af Italien; siden 1992 er mund- og klovcsyge kommet til udefra, og der har været udbrud i 1993, 1994 og 1996. i Den Europæiske Union under ét, Af de ovenfor nævnte sygdomme har klassisk svinepest været årsag til de storste problemer for landbruget og en hindring for handel. I perioden 1994-1997 har der været udbrud af sygdommen i svinebesætninger i seks medlemsstater. Antallet af rapporterede udbrud af klassisk svinepest i berorte medlemsstater vises nedenfor: 21 - Medlemsstat Antal afrapporterede udbrud Indenlandske svin 1994 1995 1996 1997 Østrig Belgien Tyskland Italien Spanien Nederlandene 0 48 117 24 0 0 1 0 54 42 0 0 1 0 4 49 0 0 0 8 46 55 73 424 Som resultat af de beskrevne udbrud af klassisk svinepest har Fællesskabet givet financiel støtte til medlemsstater (se 2. 2 og 3. 4) og Kommissionen har truffet en række beslutninger vedr. særlige beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med flytning af svin. De foranstaltninger, der er vedtaget til at kontrollere ovennævnte virologiske sygdomme, omfatter desinficering af inficerede farme og farme, der har været i kontakt med inficerede farme, samt gennemførelse af visse restriktioner på flytning af svin og svinekød, dette med henblik på at forhindre spredning af virus. Systematisk vaccination kan ikke finde sted; men Fællesskabslovgivningen tillader nødvaccination. Anvendelsen af disse foranstaltninger har stort set været succesrige i de fleste medlemsstater. Det er indlysende, at succesen i stort omfang afhænger af en hurtig og effektiv implementering af kontrol- og udryddelsesindsatsen fra de lokale og nationale myndigheders side for at forhindre, at der opstår sygdom i en svinebestand. I de seneste år er man imidlertid stødt på problemer i forbindelse med kontrollen af liste A-sygdomme, navnlig europæisk svinepest, i områder med en høj tæthed af svin. Det har altid været anerkendt, at der i områder med en høj tæthed af svin er en lang række potentielle risikofaktorer, der står i vejen for en hurtig udryddelse af virussygdomme. Ikke-erkendt smitteoverførsel til besætninger med direkte eller indirekte kontakt med inficerede besætninger kan medføre en yderligere spredning af virus og nye udbrud i eller uden for afspærrede områder. Kontrolforanstaltninger, der kan være meget effektive lav koncentration, er måske ikke tilstrækkelige som følge af hel eller delvis mangel på værktøjer til styring af sygdomskontrol. Det kan i løbet afkort tid blive yderst vanskeligt at træffe effektive foranstaltninger for at forhindre smittespredning og -overførsel med deraf følgende langvarige epidemi. Muligheden for en effektiv sygdomskontrol i ovennævnte områder med høje koncentrationer af svin vil sandsynligvis blive værre, med mindre der tages fat på hele spørgsmålet om koncentrationerne af bestandene. Dette problem, i områder med - 2 2- som berores inden for svinesektoren, er til en vis grad også relevant for kontrollen med fjerkræ- og kvægsygdomme i visse områder i Fællesskabet. Det skal understreges at nogletrendcn på regionalt niveau som bl. a. er nævnt under punkt 3. 1. 2. , en fortsættelse i retning af en foroget koncentration af svin i regioner med en allerede hoj tæthed af svin og en omlægning af produktionen mod primære markeder, vil i fremtiden resultere i nye veterinær-sundhedsmæssige problemer Da Rådet besluttede at stotte den af Kommissionen foreslåede ikke-vaccinationspolitik for kontrol med mund- og klovesyge samt klassisk svinepest, tog den, gennem anvendelsen af cost-benefit analyser, hojde for at denne politik klart havde vist sig at være sikrere og billigere end vaccination. Desuden opfylder denne politik det todelte formål, nemlig at sikre en hoj sundhedsstandard samt fri bevægelighed for dyr og produkter heraf. Det er imidlertid indlysende, at de resultater, der er fremkommet på grundlag af cost-bencfit analyserne i 1970erne og 1980erne, ikke tager hojde for udviklingen i 1990erne med intensiveret svineproduktion med hoje koncentrationer af svin i relativt små områder, samt til de ændrede forhold for samhandelen samt fremskridtene inden for veterinærmedicinen. Der eksisterer et behov for en ajourføring af sådanne studier. P. g. a. den øjeblikkelige svinepest epidemi og fremskridt indenfor bioteknologien har Kommisionen rejst sporgsmalet omkring markorvacciner, som sandsynligvis vil blive tilgængelige indenfor den nærmeste fremtid. Efter en foresporgsel fra Kommisionen har den Videnskabelige Veterinær Komité tilkendegivet deres mening om sagen. Komitéen identificerede svineindustriens begrænsede okonomiske skade og reduktionen i behovet for massive slagtninger af ikke inficerede besætninger som de storste forventede fordele ved brugen af markorvacciner. Brugen af markorvacciner bor altid begrænses til nødsituationer ved udbrud af sygdomme. Komitéen har dog identificeret en række ulemper og ubesvarede sporgsmål som kræver yderligere viden for at kunne blive besvaret. En forsigtig fremgangsmåde indenfor denne problemstilling er nodvendig for at undgå negative virkninger på handel i EU og med andre lande. Dette er særligt vigtigt indtil en aftale omkring kriterierne for brugen som en ekstra mulighed i nødsituationer er indgået. Kommisionen er på et fremskredent stadie igang med at planlægge et laboratorie forsog, som specifikt sigter på at evaluere muligheden for en effektiv baig af markor vacciner i nødsituationer og den eventuelle negative konsekvens i tilfælde af infektion af en ikke fuldt immuniseret grise bestand. De mulige problemer angående folsomhed og speeifitet af diskriminant testen og den deraf folgende situation ved anvendelse af markor vacciner vil også blive undersogt. Forsoget vil blive startet hurtigst muligt, helst omkring sent efterår 1998. 3. 4. 2. Problemer omkring husdyrs sundhed i højkoiicentrationsområder Med det formål at kaste lys over problemerne i 1993 og 1994 i relation til kontrollen med smitsomme sygdomme i områder med en hoj koncentration af bestande anmodede Kommissionen i 1995 Den videnskabelige Veterinærkomité om en stillingtagen til folgende tre sporgsmål: 1) Fornyet gennemgang af metoder til identifikation af områder i Fællesskabet med en hoj koncentration af besætninger som omrader, der udgor særlig stor risiko for storrc sygdomsepidemier blandt svin, kvæg og blandede besætninger af svin og kvæg; 2) Eventuelt foreslå kriterier til klassificering af områder med en hoj koncentration af besætninger; 23 3) Identificere foranstaltninger til forebyggelse af og kontrol med smitsomme sygdomme i områder med en høj husdyrskoncentration. i de aktuelle datakilder i Den Europæiske Union Den videnskabelige Veterinærkomité konkluderede i sin rapport, at de geografiske (dvs. referenceenheder EUROSTAT) er for store til at danne grundlag for en identifikation af områder med en høj koncentration. Det er nødvendigt med smallere referenceenheder, og geografiske koordinater vedrørende enkelte besætninger skal gøres tilgængelige. De grundliggende kriterier for en identifikation af et område med en stor koncentration af besætninger er koncentrationen af dyr, udtrykt i antallet af husdyrenheder per km2. For at kunne definere husdyrenheder per km2 er det nødvendigt med specifikke data for om de vigtigste arter omregningstabeller, som gør det muligt at beregne husdyrenheder for de forskellige dyrearter. Komiteen udviklede ligeledes lovende ideer om parametre til kvantificering af graden af risiko i områder med en høj koncentration, herunder GINI-indekset (statistisk mål for koncentrationer som illustrerer graden af ligevægt af en fordeling) med henblik på at måle fordelingen af besætningsstørrelserne samt Nærmeste-Nabo- Indekset (NNI), der skal karakterisere fordelingen af afstande mellem besætninger. svin per km2), og det samme gælder (feks. Endelig har Komiteen i rapporten opregnet behov for yderligere forskning. Det er bydende nødvendigt, at der gennemføres en forskning, der vedrører identificerede behov. Samtidig med forskningen om det pågældende emne bør det overvejes at gennemføre visse aktioner vedrørende grundlæggende sygdomsforebyggende- og kontrolforanstaltninger. 3. 4. 3. Foranstaltninger til fremme af sygdomskontrol Der findes en række foranstaltninger, som kan forhindre eller reducere spredningen af Liste A-sygdomme, og som er velkendte, men endnu ikke afprøvede i Fællesskabet. De foranstaltninger, som kan overvejes gennemført i fremtiden er bl. a. : /. Storre bevidsthed omkring sygdomme • Information om overførsel af smitsomme sygdomme til: - svineproducenter, - personer, der er beskæftiget med handel med svin og svinekød, - offentligheden. • Veletableret forhold mellem svineproducenter og veterinærmyndigheder • Opgørelse på farmene over sygdomsforekomster 2. Forbedret sygdomsberedskab • Nødplaner, der skal ligge klar, og som skal kunne øves og gøre operationelle til enhver tid på: - nationalt plan - regionalt plan - lokalt plan • Udvikling af et Geografisk Informationssystem til styring af husdyrs sundhed og sygdomskontrol 24- 3. Bedre beskyttelsesforanstaltninger på landbrugene • Drift af farme med lukket kredslob (fra pattegris til slagtning), • Ingen fodring med mask eller varmebehandling af kokkenaffald, der skal bruges til at fodre svin i lokaler, hvor der ikke normalt er svin. • Faciliteter til isolering af nyindkøbte svin og kun indkob fra et begrænset antal leverandører, • Område til læsning og aflæsning af svin • Faciliteter til fødevareopbevaring, der skal kunne nås uden anvendelse af fodekøretøj, der kommer ind på farmens område, • Mindsteafstand til nabosvinebedrifter, • Aftalte regler til beskyttelse mod sygdom, som skal overholdes af de ansatte på farmen. • Fortsat overholdelse af Fællesskabets regler for identifikation af dyr. • Overholdelse af et minimumsareal pr. dyr som betingelse for udbetaling af stotte. 4. Beskyttelsesforanstaltninger ved flytning af svin • Enogtyvedags-regelen. Flytning af svin fra en besætning er ikke tilladt inden for 21 dage fra det tidspunkt, hvor der er flyttet svin til den pågældende besætning. En undtagelse fra denne generelle regel er, hvis svinene køres direkte til slagtning. • Ophøre med/reducere brugen af markeder og opsamlingscentre, samt tilskynde til transport af svin direkte fra den leverende farm til den modtagende farm, • Transport af avlssvin og slagtesvin skal begrænses til regional transport, mens de lange transportveje forbeholdes genetisk værdifulde dyr, • Rengøring og desinficering af dyretransportkoretojer, som skal finde sted på steder, der er underlagt offentlig kontrol, • Fortsat overholdelse af Fællesskabets regler om forudgående underretning af bevægelser samt certificering 5. Finansiering af sygdomsudryddelse • Der skal oprettes en forsikringsordning til særlige situationer, hvor landmændene bidrager til ordningen, • Offentlig finansiel stotte under epidemier bor betinges af relevant underretning i rette tid ved mistanke om sygdom og en effektiv implementering af forholdsregler beskrevet i Fællesskabet lovgivning vedrørende udryddelse af sygdomme, inklusiv forholdsregler beskrevet i Rådets afgørelse 90/424/EØF om udgifter på det veterinære område. 3. 4. 4. Udgifter til sygdomskontrol af husdyr Rådet har ved afgørelse 90/424/EØF fastlagt de juridiske rammer for en fond til dækning af veterinære udgifter. Medlemsstaterne kan i henhold til denne afgørelse modtage et finansielt bidrag fra Fællesskabet til udryddelse af en række sygdomme, der har økonomisk betydning for handelen. Der ydes normalt refusion på op til 50% af medlemsstaternes omkostninger til slagtning af dyr, rensning og desinficering eller destruktion af smittede materialer. Ligeledes kan der inden for rammerne af denne afgørelse ydes finansiel stotte til dækning af omkostningerne ved national Fællesskabets af og sygdomsreferencelaboratorier samt til styrkelse af veterinære infrastrukturer. sygdomsovervågning kontrolprogrammer, drift Den af Fællesskabet til medlemsstaterne tilvejebragte økonomiske stotte i forbindelse med kontrol af svinesygdomme forventes at stige kraftigt i 1997. (jf. neden for. ) - 2 5- Udgifter til kontrol af svinesygdomme (mio. ECU) Aktivitet Eur 12 1994 Aktioner Nødfond Udryddelses- eller overvågnings programmer lait 28,1 1,5 29,6 Eur 15 1995 Aktioner 10,7 3,2 13,9 Eur 15 1996 Aktioner 0,8 3,4 Eur 15 1997 Prognose 173,0 6,0 4,2 179,0 Denne stigning er i øjeblikket emnet for en debat i Europa Parlamentet. 3. 5. Dyrevelfærd Europa-Kommissionen anser dyrevelfærd for at være et anliggende, der har høj prioritet. Der har eksisteret en fællesskabslovgivning på dette område siden 1974. I præamblen til den første fællesskabslovgivning inden for dyrs velfærd blev der identificeret to grundlæggende årsager til lovgivning på dette område: • forskelle i de enkelte landes lovgivning på området for dyrs beskyttelse berører direkte det fælles markeds funktion, • Fællesskabet skal tage ethvert skridt for generelt at undgå enhver form for mishandling af dyr. Der findes tre generelle ansvarsområder: • landbrugspraksis, • transport af dyr, • slagtning af dyr. Den eksisterende EU-lovgivning på dette område er under finpudsning og gennemgår visse ændringer med henblik på at tage højde for de ændrede politiske prioriteringer og de videnskabelige fremskridt. I slutningen af 1991 vedtog Rådet et direktiv om fastlæggelse af mindstestandarder for beskyttelse af svin (Rådets direktiv 91/630/EØF). Direktivet finder anvendelse på alle svin til opdræt og opfedning. For alle bedrifter, der er ny- eller ombyggede, eller som er bragt i anvendelse for første gang i perioden fra 1. januar 1994 er der blevet fastlagt detaljerede regler vedrørende det frie gulvareal, der skal forefindes til fravænnede pattegrise eller fedesvin, der opbevares i en gruppe. Afhængigt af et svins vægt er der fastlagt regler for den friplads, som det enkelte svin mindst skal have. Fra den 1. januar 1998 skal alle bedrifter leve op til disse krav. Desuden er tøjring af søer eller gylte generelt blevet forbudt fra 31. december 1995. Men hvis en installation er bygget før denne dato kan den kompetente myndighed, for så vidt der er foretaget en inspektion af den kompetente myndighed i den pågældende medlemsstat, tillade, at man 26 kan fortsætte med det eksisterende system på en bedrift, dog under ingen omstændigheder senere end til den 31. december 2005. Der er som en integrerende del af direktivet vedlagt et teknisk bilag med detaljerede regler for opbevaring, omsorg, fodring, vanding og mere detaljerede regler for flere forskellige kategorier af svin, såsom orner, gylte, søer og smågrise. I direktivets artikel 6 er der opstillet krav om, at Kommissionen skal forelægge Rådet en rapport, der er udarbejdet på grundlag af en indstilling fra Den videnskabelige Veterinærkomité, om de intensive driftssystemer, som opfylder kravene til svins velfærd. Navnlig skal der tages hensyn til de søers velfærd, der opdrættes i forskellige former for indespærringer og i grupper. Rapporten skal ledsages af forslag baseret på konklusionerne af denne rapport. Kommissionens tjenestegrene har anmodet Den Videnskabelige Veterinærkomité (SVC) om at udarbejde denne videnskabelige rapport. Kommitéen har fremlagt denne rapport for Kommisionen d. 30. 9. 1997. Kommissionen har til hensigt at fremlægge denne rapport inklusiv relevante forslag, til Rådet om kort tid. 4. STRUKTURSTØTTEFORANSTALTNINGER 4. 1. Investeringsstøtte til landbrug Investeringsstøtten i forordning (EF) nr. 950/97 (tidl. 2328/91) er udformet med det formål at bistå enkelt bedrifter med at modernisere deres bedrifter og styrke deres konkurrencesituation. Forbedringer af dyrenes hygiejneforhold og velfærd og beskyttelse af miljøet er ligeledes inkluderet i formålet. Støtten må ikke føre til en øgning af overproduktionen Investeringer på industrielt niveau ud over det, der gør sig gældende for den enkelte bedrift, er ikke omfattet af denne forordning og er således undtaget fra Kommissionens medfinansiering under støtten. Der findes imidlertid i undtagelsestilfælde en mulighed for at gøre anvendelse afmål nr. 1, 5(b) og 6 i de operationelle programmer til dette formål. Eksempelvis er der i mål nr. 5(b) taget højde for behandlingen af ajle uden for bedriften, for så vidt angår SPD i Nederlandene og Belgien. Bestemmelserne i direktiv (EF) nr. 950/97 (tidl. 2328/91) passer sammen med mål nr. 5(a) i Fællesskabets horisontale foranstaltninger. 4. 2. Investeringsstøtte til svinebedrifter For at undgå vanskeligheder på markedet for svinekød fastlægges der i forordningen specifikke regler for støtte til svinebedrifter. Udvikling af støtteordninger for svinekødssektoren I 1972 blev det gjort muligt at støtte etablering af produktionskapacitet svarende til støtteberettigede investeringer i størrelsesorden ECU 40 000 per bedrift. Denne ordning blev i 1981 erstattet af nye regler, der begrænsede støtten til antallet af subsidierede svin - 2 7- per bedrift. Det maksimale antal støtteberettigede staldpladser blev successivt skåret ned fra 500 i 1981 til 300 i 1988. Forordning (EØF) nr. 2328/91 forbød dernæst enhver støtte til forøgelse af antallet af pladser fra 1. januar 1991. Den aktuelle situation I henhold til 950/97 er det muligt at yde støtte til svinebedrifter, såfremt det ikke medfører en stigning af produktionskapaciteten. Hovedformålet med denne støtte er beskyttelse af miljøet, dyrs velfærd og forbedring af hygiejneforholdene på svinebedrifter. Specifikke betingelser skal være opfyldt. "Foderklausulen" er den vigtigste begrænsning, fordi den udelukker intensive landbrug fra støtteordningen, idet det specificeres, at hver enkelt modtager skal have et udnyttet landbrugsareal, der er tilstrækkeligt til at kunne producere mindst 35% af den føde, som svinene spiser på bedriften. Imidlertid kan Kommissionen bemyndige en medlemsstat til at afvige fra denne forudsætning i særlige tilfælde og kun, når der er tale om investeringer med det formål at nedbringe udledningen af affaldsstoffer fra dyr og til bortskaffelse af slam på eksisterende bedrifter (forordning (EF) nr. 950/97; artikel 6(4)). I 1995 ansøgte Nederlandene om en undtagelse med henblik på at støtte investeringer til nedbringelse af udledninger af ammoniak fra intensive svinebedrifter. Kommissionen afviste ansøgningen med den begrundelse, al støtte til intensive svinebedrifter kunne komplicere gennemførelsen af nitratdirektivet Nederlandene trak derfor sin ansøgning tilbage. Til dato er muligheden for fritagelse fra foderklausulen kun blevet bragt i anvendelse én gang. En ansøgning fremsendt af Tyskland blev godkendt af Kommissionen den 18. september 1996 (C(96) 2134, jf. bilag) 4. 3. Overgangsstøtte til svinebedrifter Specifikke foranstaltninger til støtte for de nye tyske delstater Der blev vedtaget en særordning gældende frem til den 31. december 1996 (artikel 38 i forordning (EØF) nr. 2328/91). Der blev stillet støtte til rådighed til oprettelse af svinepladser i forbindelse med omstrukturering af kooperative bedrifter og etablering af nye familiebedrifter, hvis antallet af svinepladser på alle nye eller omstrukturerede bedrifter som helhed ikke oversteg antallet af svinepladser på de tidligere bedrifter. Særordningen blev ikke forlænget efter 31. december 1996. De strukturelle problemer, der fortsat findes i de nye delstater, kunne løses ved tilsvarende anvendelse af basisordningen i forordning 950/97. Overgangsstøtte til de nye medlemsstater (Østrig og Finland) I henhold til Tiltrædelsesakten blev der givet mulighed for overgangsstøtte til investeringer i svinebedrifter, hvis støtten ikke medfører en stigning i kapaciteten som helhed, og den ligger inden for individuelt fastsatte grænser. Denne støtte kan ikke gøres til genstand for medfinansiering og skal ophøre den 31. december 1999. 28 Østrig Antallet af svin i henhold til officielle østrigske optællinger danner grundlag for beregningen af den samlede produktionskapacitet. En stigning i antallet af svin vil føre til, at støtteordningen stopper. Det er ikke planen at tage skridt med tilbagevirkende kraft, dvs. kræve tilbagebetaling af støtte, der allerede er bevilget. De individuelle grænser for hver bedrift defineres i en national lov ("Viehwirtschaftsgesetz") og blev godkendt ved Kommissionens beslutning (C(95) 634 af 8. september 1995). Finland De individuelle grænser pr. bedrift blev godkendt ved Kommissionens beslutning (C(96) 733 af 19. april 1996). 4. 4. Andre støttemuligheder under forordning 950/97 I tilknytning til diskussionen i Rådet i november 1994 om ændring af forordning 2328/9117 var der nogle medlemsstater, der foreslog en videreudvikling af den eksisterende støtteordning i betragtning af strukturunderskuddene på markedet for svinekød i visse regioner skulle være muligt at støtte en forøgelse af produktionskapaciteten på de enkelte bedrifter. Imidlertid lægger den økonomiske situation for svineproducenterne og følsomheden på markedet for svinekød visse begrænsninger, der bør respekteres: for svin. De hævdede, at det Støtten skal være begrænset til specifikke områder, hvor der kan påvises et reelt behov for forbedring af produktionsstrukturerne også af miljø, hygiene eller dyrevelfærds hensyn. Anvendelsen af støtteordningen og stigningen i produktionskapaciteten på de enkelte bedrifter må ikke overstige den samlede svineproduktion i regionen. Den miljø- og dyresundhedsmæssige situation i den berørte region skal undersøges nøje. Neden for diskuteres disse forslag samt eventuelle problemer, der måtte opstå ved deres gennemførelse. Gennemførelse af en udvidet støtteordning for svin ville kræve en ændring af Rådets forordning 950/97. Som for 35%-foderklausulens vedkommende kunne en sådan ordning tænkes gennemført som en foranstaltning i særlige tilfælde. Der vil i forordningen skulle fastlægges specifikke bestemmelser for afgrænsningen af regioner, overholdelse af miljølovgivningen på den enkelte bedrift, samt definition og verifikation af produktionskapacitetslofter. 17 nu forordning 950/97 -29 4. 4. 1. Støtteberettigede regioner Afgrænsning af zoner III fortsætter koncentrationsprocessen Muligheden for at yde investeringsstøtte til svineavlere skal nødvendigvis begrænses til regioner, som kan påvise, at de har et specifikt behov for strukturforbedring. Som påpeget i kapitel intensive produktionscentre, hvilket medfører stigende problemer med hensyn til spredning og bortskaffelse af husdyrgødning. Denne udvikling bør ikke støttes med støtteordninger. På den anden side viser mindre intensive regioner, der ikke har en optimal struktur, ofte en negativ tendens med hensyn til antallet af dyr og produktionsandel. I disse regioner kan for at bevare den eksisterende det produktionskapacitet. forsvares at overveje en støtteordning i visse allerede "Støtteberettigede" regioner kan defineres i relation til den faktiske produktionssituation i i kapital IH varierer den pågældende region på produktionsstrukturen til tider voldsomt inden for de enkelte NUTS-II regioner, som derfor ikke kunne anvendes som en passende målestok for regionernes støtteberettigelse. Kravet om strukturforbedringer skal kunne berettiges mindst på NUTS-IQ eller endog et endnu lavere niveau (mere snævert udpegede zoner). lokalt plan. Som beskrevet Miljø- og dyresundhedsmæssige forhold Den miljømæssige virkning af en støtteordning vil skulle kontrolleres meget nøje. Det skal bemærkes, at miljølovgivningen skærper kravene til en acceptabel forurening ved animalsk produktion, og det disponible landbrugsområde bliver til en flaskehals for produktion i regioner med intensivt opdræt. Som følge heraf må animalsk gødning transporteres ud af regionen, oplagret på store deponier eller gennem omkostningsintensive metoder blive omdannet til salgbare produkter. Medlemsstaternes anmodninger om EU-støtte til omfattende gødningsbehandling afslører alvoren af miljøproblemerne i visse produktionscentre, og disse vil muligvis fortsat bestå på trods af behandling i stor målestok, medmindre der gennemføres reduktion af besætningstætheden. streng politik en til Den regionale anvendelse af en investeringsstøtteordning skal tage sigte på at undgå en yderligere forværring af en regions miljø- og dyresundhedsmæssige situation og sikre, at gældende regler og lovgivning overholdes, når de om kort tid skal gennemføres. Regioner med overskudsproduktion af gødning kan ikke modtage støtte. En afgrænsning af støtteberettigede regioner skal derfor følge de forudsætninger,, der er beskrevet i ovennævnte afsnit, ikke blot af økonomiske, men også af miljømæssige grunde. Såfremt der udvælges alt for store områder, vil det tilsløre eventuelle miljøproblemer, idet intensiv animalsk produktion ofte er koncentreret meget lokalt. Produktionskapacitet Produktionskapaciteten i en region kan defineres på to forskellige måder: a) Indirekte, fratrukket antallet af svin på stald (basis: eksisterende tællinger af besætninger): Produktionsloftet, der skal overholdes i en region under støtteordningen, kan gælde i en referenceperiode, feks. gennemsnittet af tre årlige tællinger i den pågældende region, - 3 0- således at man undgår sæsonmæssige udsving. Optællingen af besætningerne de følgende år vil efterfølgende vise, om dette loft er blevet overholdt. Ulempen ved denne metode er, at det er umuligt at sondre mellem en produktionsstigning forårsaget af støtteordningen og en stigning, som har andre årsager. En stigning i produktionen vil føre til, at fordi det ville stride mod de forudsætninger, som støtteordningen ophører, støtteordningen er baseret på. Muligheden for, at støtteordningen vil blive bragt til ophør fra et år til et andet, vil komme til at volde vanskeligheder med hensyn til administration og budgettering, samt problemer for de landmænd, som er interesserede i at investere under ordningen. b) Direkte, ved at tælle antallet af svinepladser (basis: et register, der skal oprettes): En mere præcis metode vil kunne gøre bevilling af investeringsstøtte til oprettelse af yderligere pladser til svin på en bedrift betinget af, at der bliver nedlagt et tilsvarende antal pladser andetsteds. Imidlertid vil denne metode kræve en kolossalt stor administrativ indsats, indføre en specifik produktionskapa citets', indersøgelse, som skulle kontrolleres og opdateres regelmæssigt. Desuden kan selv denne metode ikke helt eliminere risikoen for en stigning i den regionale produktion som følge af, at landmænd, som udvider deres kapacitet uden offentlig støtte, ikke er omfattet af ovennævnte undersøgelse og kontrol. idet medlemsstaterne vil skulle 4. 4. 2. Støtteberettigede bedrifter Inden for ovennævnte rammer vil landbrug, der kan modtage investeringsstøtte, skulle påvise: - et økonomisk behov for strukturforbedring, en forudsætning der allerede skal være opfyldt, når landmanden opstiller sin plan for forbedring i henhold til artikel 5 i forordning 950/97; - at de eksisterende miljøregler er overholdt ved at fremlægge en gødskningsplan, og at han råder over tilstrækkelige landbrugsarealer til at kunne sprede al animalsk gødning, uden at der herved opstår miljøproblemer eller en altenativ løsning som har den samme effekt med hensyn til miljøbeskyttelse; - at de af de enkelte medlemsstater fastsatte lofter for den enkelte bedrift er overholdt (som det er tilfældet med Østrig og Finland, nævnt i afsnit 4. 3 oven for); - at antallet af nyoprettede pladser til svin ikke overstiger antallet af nedlagte pladser på andre bedrifter. - overholdelse af et minimumsareal pr. dyr for at sikre gode sanitære betingelser i intensive, men også i mindre intensive besætninger. 31 5. KONKLUSION 5. 1. Markedet Der har fundet store udsving sted inden for svinekødssektoren i EU mellem 1993 og sommeren 1997. 1 modsætning til 1993 og 1994, hvor en for stor stigning i antallet af svin resulterede i en alvorlig krise i industrien, vendte man i 1995 tilbage til ligevægt, og WTO-ordningerne, der har været gældende for eksport siden 1. juli 1995, har ikke haft nogen negativ indvirkning på markedet. 1996 var generelt et godt år, selv om der i foråret fandt en iøjnefaldende prisstigning sted, efterfulgt af et tilsvarende lidt markant fald om efteråret. Den gunstige situation i 1996 som fremkom på baggrund af en større efterspørgsel efter svinekød p. g. a. BSE-krisen, førte til en stigning i antallet af svin, således at en stigning i produktionen måtte forventes for 1997. Dette opsving indtraf imidlertid ikke; tværtimod oplevede markedet et kraftigt fald i svinekødsudbudet i første halvdel af 1997 som følge af de særlige markedsstøtteordninger, navnlig i Nederlandene og Spanien, med et meget højt prisniveau til følge. Resultatet var at antallet af svin faldt markant i 1997, hvilket tallene for august 1997 viser. Der er stor risiko for, at den nuværende gunstige situation vil tilskynde svinekødsindustrien til at kaste sig over en ny ekspansion. Det afhænger alt sammen af, om de europæiske producenter opfører sig forsvarligt. Yderligere produktionsudvidelse, som måske tilskyndes af national og/eller EU-strukturstøtte, vil kunne føre til fornyet uligevægt på markedet, med alle de negative følger, som vi har oplevet det under tidligere kriser. Eftersom produktionen af svinekød i EU forventes at stige i 1998, bliver det antaget at fællesmarkedsprisen for 1998 vil blive signifikant lavere end i 1997. Kommissionen kan bidrage til at afbøde virkningen af midlertidige produktionsstigninger ved i det nødvendige omfang at tilvejebringe støtte til privat oplagring eller gennem eksportfremmeforanstaltninger. Men den kan ikke beskytte sektoren mod virkningerne af en konstant produktionsudvidelse, der ligger et godt stykke over væksten i efterspørgslen. Det vil være uklogt at antage, at der findes ubegrænsede markeder uden for EU, der til enhver tid er parate til at absorbere hele den eksport, der er nødvendig for at opnå balance på det indre marked. I øvrigt skal det også erindres, at Kommissionen i henhold til WTO-ordningerne siden 1. juli 1995 har haft pligt til at overholde mængde- og budgetmæssige grænser for eksporten. I konsekvens heraf vil enhver accept af foranstaltninger til forøgelse af kapaciteten, selv i regioner med en lav koncentration af svin, virke destabiliserende på det indre marked, hvilket altid er noget ømtåleligt. I betragtning af, at handelen med svinekød inden for Fællesskabet overstiger 3 mio. tons, skulle det være muligt at opnå ligevægt mellem regioner med underskud og regioner med overskud. 5. 2. Strukturerne Som anført i kapitel 3 er det gennemsnitlige antal svin pr. bestand, som er indikatoren for udviklingen i strukturen i landbrugsbedrifterne, steget i alle medlemsstaterne uden hjælp af en støtteordning. En sammenligning mellem strukturerne i de enkelte bedrifter og udviklingen i besætningerne viser, at væksten i produktionen har været særlig markant i de lande og regioner, som har store landbrugsbedrifter. 3 2- Selv om de eksisterende og tilgængelige statistikker ikke tillader en detaljeret og udtømmende vurdering af de miljømæssige problemer, er det klart, at det især er den intensive produktion, som er stillet over for miljøproblemer i forbindelse med affaldsbortskaffelse og udledninger fra intensive svinebrug. Dette gør det nødvendigt, at medlemsstaterne sikrer, at svinebrugene overholder miljøbestemmelserne fuldt ud. Disse regioner bliver også mere og mere sårbare over for sygdomsudbrud, som kan forårsage kolossale tab. Det der er behov for, er ikke så meget offentlig støtte til etablering af produktionskapacitet, det er lige så meget handling for at forhindre yderligere koncentration i sektoren og i visse områder endda en reduktion i svinebestanden. Sygdomsstatus for Fællesskabets svinebestand er i de seneste år blevet forringet som følge af problemer med udryddelse i områder med en høj koncentration af svin. Løsningen af disse problemer kræver yderligere og forbedret sygdomskontrol. Vedrørende sidstnævnte bør målene som tages i betragtning omfatte: Større opmærksomhed om sygdomme, bedre forberedelse til at gårdene, flytning af svin og financiering af beskyttelsesforanstaltninger sygdomsudrydelse større i forbindelse med beskyttelsesforanstalt-ninger sygdomme, behandle på De regioner, hvor små eller mellemstore svinebedrifter er dominerende, viser også en stigning i antallet af svin per besætning, og det findes deifor ikke passende at styrke stigningen i den regionale produktion gennem EU-støtte. Kun de regioner, der oplever tab af markedsandel som et resultat affaldende svineproduktionskapacitet, bør kunne benytte sig af denne støtte. I kapitel 4. 4. er der fastlagt betingelser og kriterier for ændring af forordningen. Der er imidlertid tegn på, at det ikke er muligt helt at udelukke risikoen for en stigning i den regionale produktion. Udviklingen af svinebedrifter uden for en støtteordning er ikke omfattet af et check-system og er således vanskelig at forudse En registrering af alle regionale kapaciteter og omfattende undersøgelser på alle svinefarme synes ikke at være hverken mulig eller forsvarlig. Desuden fører de eksisterende forskellige støttemuligheder - som beskrevet i kapitel 4 -til, at det er nødvendigt at være meget forsigtig med tildeling af nye støttemuligheder. Endelig skal det understreges, at der eksisterer betydelige forskelle mellem medlemsstaterne, for så vidt angår udviklingen i deres svineproduktion på trods af det forhold, at de nuværende EU-rammer for støtte indeholder ens regler for alle. Det kan således konkluderes, at virkningen af en eventuel støtteforanstaltning til forbedring"af individuelle strukturer er relativt lille sammenlignet med virkningen af andre faktorer, såsom graden af organisation og vertikal integration, strukturen i forarbejdningsvirksomhederne eller markedsføring. I lyset af det foregående og på grund af den skrøbelige balance på markedet for svinekød er der fortsat alvorlig tvivl om det tilrådelige i at ændre forordning 950/97 for at løse problemerne i denne sektor i visse af Fællesskabets regioner. Imidlertid foreslår Kommissionen på linje med Agenda 2000 en revideret juridisk ramme for målene i udviklingen af landdistrikter. Dette vil sætte eksisterende invisterings- støttemål i stand til at blive integreret med mål for marketing og forædling, miljøbeskyttelse o. s. v. På denne måde vil det blive muligt med mere flexible programmer, der har forskellige mål i de forskellige sektorer eller regioner. 33 - Rapport om situationen i svinekødssektoren i Den Europæiske Union med henblik på eventuelle ændringer af strukturstøtteforanstaltningerne Bilag 3V Bilag Bilag I: 1. 2. Udviklingen i svinebestandene på EU-niveau Fravigelse fra 3 5%-foderklausulen i Tyskland (Brandenburg) Bilag H: Tabeller 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 Bruttoproduktion i EU(1000 tons, slagtevægt), 1990-1995 Svinekød: Eksport til tredjelande (tons, produktvægt, herunder fedt og affald), 1993-1996 Svinekød: Import fra tredjelande (tons, produktvægt, herunder fedt og affald), 1993-1996 Importkvoter for svinekød, W1996-XII/1997 Svinekødsopgørelse i EU-15 (i 10001 slagtevægt), situation og udsigter Samlet antal svin (i 1000) og i procent af EU, 1990/1996, på medlemsstatsniveau* Samlet antal slagtesvin (i 1000) og i procent af EU, 1990/1996, på medlemsstatsniveau* Samlet antal søer (i 1000) og i procent af EU, 1990/1996, på medlemsstatsniveau* Samlet antal svin (i 1000), 1989-1993/94/95, på regionalt niveau* Samlet antal slagtesvin (i 1000), 1989-1993/94/95, på regionalt niveau* Samlet antal søer (i 1000), 1989-1993/94/95, på regionalt niveau* Strukturen i svinebesætningerne i EU på medlemsstatsniveau, 1987- 1991/93/95* Strukturen i svinebesætningerne i EU på regionalt niveau, 1989/1993* Antal KE (svin og kvæg) per landbrugsområde, 1993/94, på regionalt niveau* *Data fra EUROSTATS databaser uddraget mellem den 15. 5 og den 30. 6. 1997. 3C Bilag I 1. Udviklingen i antallet af svinebesætninger på EU-niveau Samlet antal svinebesætninger Udviklingen i svinebesætningerne18 i perioden 1990-1996 viser betydelige forskelle mellem medlemsstaterne. Selv om antallet af svin reduceredes betydeligt i Tyskland (- 21,75%) og Italien (-8,45%), var det navnlig Frankrig (med 24,6%), Danmark (med 19,36%) og Belgien (med 12,43%), der forøgede deres produktion. Den største stigning kan ses i Irland (riied 33,3 %), men med et bidrag på 1,41% af den samlede produktion i Fællesskabet påvirker denne stigning ikke antallet af besætninger i Fællesskabet væsentligt. I Nederlandene er antallet af svin steget en smule med 3,37%. Denne udvikling har påvirket produktionen og dermed markedspositionen for de vigtigste producenter: Tyskland (24,1 mio. svin), Spanien (18,6 mio. svin), Frankrig (15,0 mio. svin), Nederlandene (14,3 mio. svin) og Danmark (11,1 mio. svin). Med undtagelse af Tyskland har disse producenter forøget deres andel, af det samlede antal svinebesætninger i EU. Den største stigning i produktionsandelen kan ses i Frankrig, som forøgede sin andel med 2,54% til 13,50% af antallet af svinebesætninger i EUR-12. Frankrig har i kølvandet på denne udvikling overhalet Nederlandene (12,85 %) og er nu den tredjestørste producent i Fællesskabet. Spanien (+2,20%) og Danmark (+1,52%) styrkede ligeledes deres position i Fællesskabet. I modsætning til førnævnte producenter er Tyskland faldet tilbage med 6,37% til 21,75%. Landet er fortsat den største producent, men den procentvise forskel i forhold til Spanien, den næststørste producent, er faldet til 5%. Det store fald i antallet af svin i Tyskland påvirkes hovedsagelig af udviklingen i de nye tyske delstater, hvor antallet af svinebesætninger er blevet reduceret med 64,04% siden 1990. I de gamle delstater var der ligeledes et fald mellem 1990 og 1996, hovedsagelig som følge af udbruddet af svinepest i 1993 og 1994. Slagtesvin Bestanden af slagtesvin19 (over 50 kg levende vægt) viser en stigning på 12,18% til i alt 41,7 mio. slagtesvin i Det Europæiske Fællesskab (EUR-12). Dette antal er forøget med 2,46 mio. svin på grund af de nye medlemsstater. Den største stigning i antallet af slagtesvin kan tilskrives Irland (+37,06%), Frankrig (+26,01%), Danmark (+21,20%), og Spanien (+19,4%). I Tyskland er antallet af slagtesvin blevet reduceret med ca. 22%. Avlssvin Et blik på tallene for avlssvin20 fortæller os noget om den fremtidige udvikling i svineproduktionen. I EUR-12 er antallet af avlssvin steget med 7,42 % fra 1990 og 18 Jfr. tabel 6 19 Jfr. tabel 7 20 Jfr. tabel 8 26 nåede 11,7 mio. søer i 1996. Dette antal forøges af de nye medlemsstater Østrig, Finland og Sverige med 829. 000 søer til i alt 12,6 mio. I henhold til disse tal kan der forventes en vis stigning i niveauet for den europæiske svineproduktion. Med hensyn til de fem førnævnte store svineproducenter kan den største stigning i antallet af søer henføres til Frankrig (+ 23,86%) og Irland (+ 22,55%). Danmark og Nederlandene har forøget deres antal af søer med hhv. 17,29% og 1,92%. I Tyskland er beholdningen af søer faldet med 20,41%. Igen er denne udvikling hovedsagelig påvirket af udviklingen i de nye tyske delstater, hvor vi kan finde en halvering i svinebestanden. En sammenligning af procentsatsen af avissøer i de 12 gamle EU-lande afslører den største procentvise produktionsstigning for Frankrig, som udvidede bestanden af søer fra 10,74% af EU's avissøer i 1990 til 12,39% i 1996, efterfulgt af Spanien med en stigning på 0,46% til en andel på 17,59% samt Panmark med en stigning på 0,88% til en andel på 10,41 %. Det kraftige fald i svineproduktionen i de nye tyske delstater påvirkede også bestanden af avissøer og resulterede i et fald i produktionsandelen for hele Tyskland med - 7,58%. Ikke desto mindre er Tyskland fortsat den største producent af avlssvin i Europa med 21,68%, men i lighed med niveauet for bestanden af svin i EU, er afstanden ned til den næststørste producent, Spanien, igen indsnævret. 2. Fravigelse fra 35%-foderklausulen i Tyskland (Brandenburg) Kommissionen har tiltrådt en fravigelse fra 35%-foderklausulen i forbindelse med et regionalt direktiv for delstaten Brandenburg. Begunstigede, der anmoder om at fa lov til at deltage i denne ordning, skal opfylde specifikke betingelser: 1. Ordningen finder anvendelse på investeringer til nedbringelse af udledninger fra gødning og fjernelse af husdyrgødning på de berørte bedrifter. 2. Investeringen fører ikke til en stigning i bedriftens produktionskapacitet. 3. Landboeren skal forelægge en plan for anvendelsen af gødning, herunder: - identifikation af de omfattede jorder, hvorpå der kan spredes gødning, - beskrivelse af foranstaltninger, der er truffet for at overholde bestemmelserne i den tyske lov "Dungeverordnung" (der omsætter nitratdirektiv EØF/91/676 til national ret) for så vidt angår valg af jorder, beregning af mængden af organisk kunstgødning per hektar og spredningstid, - maksimal koncentration af bestanden (alle husdyr) per hektar kontraktjord på 1,4 KE/ha. Kommissionen har fravigelsesordningen, som skal forelægges efter et år. anmodet om en rapport vedrørende anvendelsen af 3q- BILAG II Tabeller 2P Tabel 1 Produktion inden for EU (brutto) (1000 tons slagtevægt) 1990 1991 1992 1993 1994 1995 EUR 13338 (1) 14289 (2) 14343 (2) 15175 (2) 15233 (2) 16043 (3) U. E. B. L Danmark Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Holland Østrig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kon 747 1. 208 3. 142 147 1. 772 1. 817 160 1. 211 1. 904 893 1. 272 3. 786 153 1. 869 1. 860 169 1. 224 1. 806 934 1. 383 3. 467 153 1. 902 1. 950 189 1. 228 1. 865 278 263 265 976 1. 524 3. 574 147 2. 065 2. 134 201 1. 265 1. 972 476 304 953 995. 007 1. 014 992 1. 539 3. 462 142 2. 197 2. 117 207 1. 295 1. 927 473 301 171 308 1. 054 1. 029 1. 517 3. 427 142 2. 172 2. 140 207 1. 276 1. 885 473 284 168 311 1. 013 -1 -2 -3 Eur 12 minus tidl. DDR "Eur 12 med nye "Lander" Eur 15 3? Tabel 2 Svinekød: Eksport til tredjelande (produktvægt, herunder fedt og indmad, i 1000 kg) UeBL Dk Deu EU Esp Fra Irl Ita NI Ôst Port SF Sve U. K Eur 1993 36. 604 401. 058 73. 938 4. 063 40. 335 56. 764 10. 387 11. 285 82. 735 1994 42. 938 498. 814 102. 343 4. 581 51. 256 113. 608 16. 539 17. 723 99. 337 7. 192 8. 187 7. 239 731. 604 18. 375 973. 705 1995 44. 888 398. 092 57. 694 5. 620 51. 650 104. 806 12. 149 15. 084 103. 116 20. 138 11. 002 7. 589 12. 257 28. 325 872. 410 1996 68. 836 396. 484 37. 365 6. 077 62. 539 121. 510 15. 753 18. 447 119. 074 22. 092 10. 580 12. 842 13. 904 35. 006 940. 509 Tabel 3 Svinekød: Import fra tredjelande (produktvægt, herunder fedt og indmad, i 1000 kg) UeBL Dk Deu Eli Esp Fra Irl Ita NI Ôst Port SF Sve U. K. Eur 1993 2. 124 1. 285 16. 531 1. 689 1. 274 2. 810 9 11. 580 12. 316 1994 2. 223 2. 229 13. 955 1. 162 4. 451 5. 791 81 10. 194 6. 822 42 5 4. 917 54. 576 5. 002 51. 918 1995 2. 243 242 12. 386 570 2. 032 3. 476 42 10. 838 6. 218 1. 606 278 2 1. 651 4. 536 46. 120 1996 1. 005 608 13. 540 1. 058 6. 028 6. 407 155 18. 162 7. 832 2. 488 219 1 1. 654 3. 809 62. 966 </ o Tabel 4 Importkvoter f or svinekød 1. Associeringsaftale med CEEC-landene (Periode: 1. 1. 1997-31. 12. 1997) Mængder 't o ns % af reduktion af toldsats 41. 768 26. 050 4. 980 2. 340 230 17. 533 1. 050 1. 260 1. 575 150 0,8 0,8 0,8 0,8 0,8 0,8 0,8 0,8 0,8 0,8 , Ungarn Polen Tjekkiet Slovakiet Bulgarien Rumænien Litauen Letland Estland Slovenien * * * •(Periode: 1. 7. 1996 - 30. 12. 1997) 2. AVS-lande (Periode: 1. 1. 1997 - 31. 12. 1997) Mængder i tons 250 1 % af reduktion af toldsats 0,5 1 3. Inden f or rammerne af WTO WTO - 1 (Periode: 1. 1. 1997- 31121997) WTO - 2 (Periode: 1. 7. 1996 - 30. 6. 1997) Mængder i tons Told og afgifter 7. 000 Fritagelse 18. 920 Endeligt beløb fastsat pr. produkt I I ^/ Tabel 5 Svinekødsopgørelsen i EU-15 Ci '000 t slagtevægt), situation og udsigter Svinekfld Produktion 1995 15953 1996 16325 1997 16570 1998 16684 1999 16775 2000 16871 2001 16998 2002 17136 2 0 03 17276 2 0 04 17417 2 0 05 17539 Forbrug 15137 15527 15770 15908 16034 16165 16317 16455 16594 16735 16857 Import 22 42 50 65 80 95 110 110 110 110 no Eksport 808 870 850 841 821 801 792 792 792 792 792 40. 67 % forbrug (kg) Note: heraf vedrører importen og eksporten kun handel med kød. Affald er ikke medtaget 43. 17 42. 88 42. 68 42. 20 41. 67 42. 44 Produktion er nettoproduktion, dvs. bruttoproduktion i EU plus nettoomsætning af levende dyr. Som følge 43. 41 43. 66 43. 90 44. 15 Tal der henviser til ovenstående tabel 4a, TABEli6|Âritat;::s;v^^ Antal svin i alt (i 1000) 1996 MS •/-% 1993 •/-% 1990 +7-1990/96% Antal svin i alt i procent af EU 1996(UE-12) 1996(UE-15) 1993 t 1990 7. 225 •5. 07% 6. 876 +7,01% 11. 079 +1,92% 10. 870 +17,11% be dk de dw 9r lu ni pt uk e12 at e15 to Tyskland (0)*« 3. 159 -20,51% Grækenland 904 -20. 91% 24. 117 20. 958 -7,51% -5. 17% 18. 572 14. 968 +2,11% +4,73% Belgien Danmark Tyskland Tyskland (Vt)* Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg 8. 090 77 Holland 14. 253 Portugal! Foren. Konger. EUR12 2. 344 7. 600 110. 894 Østrig! Finland ; Sverige EUR15I 3. 663 1. 413 2. 323 118. 293 -3,09% •7,48% +1,87% -12,08% -3,41% -0,88% -4,11% +8,76% +2,02% -0,82% 26. 075 -15,39% 22. 101 +0,30% 3974 1. 143 -54,76% +0,00% 18. 188 +14,04% 14. 291 +18,97% 8. 348 72 -5,53% +2,02% 6426 9282 30819 22035 8784 1143 15949 12013 1249 8837 70 13. 991 +1,47% 13788 2. 666 7. 868 +0,08% +6,61% 111. 875 +2,06% 2664 7380 109. 620 3. 820 +3,58% 1300 2277 119. 272 +0,74% +0,57% +10,36% 3688 1290 2264 108. 078 1. 665 +11,99% 1. 487 +19,02% +12,43% +19,36% -21,75% -4,89% -64,04% -20,91% +16,45% +24,60% +33,30% -8,45% •9,66% +3,37% -12,01% +2,98% +1,16% -0,68% +9,56% +2,61% +9,45% 6,52% 9,99% 6,15% 9,72% 5,86% 8,47% 21,75% 23,31% 28,11% 18,90% 19,75% 20,10% 2,85% 0,82% 3,55% 1,02% 8,01% 1,04% 16,75% 16,26% 14,55% 13,50% 12,77% 10,96% 1,50% 7,30% 0,07% 1,33% 7,46% 0,06% 1,14% 8,06% 0,06% 12,85% 12,51% 12,58% 2,11% 6,85% 2,38% 7,03% 2,43% 6,73% 100,00% 100,00% 100,00% 6,11% 9,37% 20,39% 17,72% 2,67% 0,76% 15,70% 12,65% 1,41% 6,84% 0,07% 12,05% 1,98% 6,42% 3,30% 1,27% 2,09% 100,00% •/-•90/96 (UE-12) MS •0,65% •1,52% -6,37% -1,20% -5,16% -0,23% +2,20% +2,54% +0,36% -0,77% +0,01% +0,27% -0,32% Belgien! Danmark Tysklandj Tyskland (Vt)'l Tyskland (0)* Grækenland! Spanlen| Frankrig! Irlandl Italien! Luxembourg Holland! Portugalj +0,12% Foren. Konger. ) EUR12I Østrig Finland Sverige EUR15 (December oversigt) Kilde: Stat. Jahrbuch Uber Ernahrung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaflsverlag MOnster-Hiltrup, forskellige udgaver. For 1996: foreløbig, kilde: BML, Stat. Monatsbertcht 1/97 • Beregnet: Tyskland (Øst) = Tyskland - Tyskland (Vest) EUROSTAT: New Cronos/zpa1 (tallene i kursiv er tilvejebragt af medlemsstaterne myndigheder) TABEL 7: Antal slagtesvin i alt > 50 kg medlemsstatsplan Antal slagtesvin i alt > 50 kg (i 1000) MS 1996 •/-% 1993 •/-% 1990 +/-1990/96% be dk de dw lu ni pt uk e12 at Belgien Danmark Tyskland Tyskland (Vt)* [ Tyskland (0)* Grækenland Spanien Frankrig Irland! Italien Luxembourg! Holland i Portugal; Foren. Konger. 2. 695 3. 013 9. 148 8. 071 1. 076 288 7. 563 5. 689 +5,24% +1,31% -5. 59% -2,90% -21,92% -14,79% +3. 78% +3,30% 525 +15,68% 4. 350 -2,43% 26 +15,03% 4. 965 698 2. 701 +7,35% -15,50% +2,27% +0,67% 2. 561 +14,05% 2. 974 9. 690 8. 312 +19,63% -17,36% +0. 78% 1378 -60,38% 338 +7,30% 7. 287 +17,78% 5. 508 +21,99% 454 +18,48% 2245 2486 11726 8248 3478 315 6187 4515 383 4. 459 -7,47% 4818,4 23 +0,40% 4. 625 826 -0. 62% -1,55% 2. 641 +8,91% 23 4654 839 2425 41. 385 +11,44% 37. 138 +20,03% +21,20% -21,99% -2,15% -69,06% -8. 57% +22,24% +26,01% +37,06% -9,72% +15. 49% +6,68% -16,81% +11. 38% +12,18% EUR12 41. 662 Østrig Finland Sverige 1. 262 -6,86% 1. 355 499 699 e15 EUR15 44. 122 (December oversigt) Antal slagtesvin i alt > 50 kg i % af EU 1996ÇUE-15) 1996(UE-12) 1990 1993 +/-W96(UE-12) 6,47% 7,23% 21,96% 19,37% 2,58% 0,69% 6,19% 7,19% 6,05% 6,69% 23. 41% 31,57% 20,08% 22,21% 3,33% 0,82% 18,15% 17,61% 13,66% 13,31% 1,26% 1,10% 9,37% 0,85% 16,66% 12,16% 1,03% 10,44% 10,77% 12,97% 0,06% 0,06% 0,06% 11,92% 11,18% 12,53% 1,68% 6,48% 2,00% 6,38% 2,26% 6,53% 100,00% 100,00% 100,00% 6,11% 6,83% 20,73% 18,29% 2,44% 0,65% 17,14% 12,89% 1,19% 9,86% 0,06% 11,25% 1,58% 6,12% 3,03% 1,20% 1,68% 100,00% •0,42% +0,54% -0,16% +1,49% •1,50% •0,23% -2,53% +0,00% -0,61% MS Belgien) Danmark Tyskland| -9,62% -2,84% I Tyskland (Vt)* l Tyskland (0)"\ -6,78% Grækenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg! Holland Portugal| -0,58% -0,05% I Foren. Konger, j EUR12I Østrig! Finland Sverigel EUR15I , * Kilde: Stat. Jahrbuch uber Emahrung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag Munster-Hiltrup, forskellige udgaver. For 1996: foreløbig, kilde: BML, Stat. Monatsbericht 1/97 *• Beregnet: Tyskland (Øst) = Tyskland - Tyskland (Vest) ; _ __ EUROSTAT: New Cronos/zpa1 (tallene i kursiv er tilvejebragt af medlemsstaterne myndigheder) TABEII8: Antal søer i alt (i 1000) på medlemsstatsplan Antal søer i alt (in 1000) MS 1996 +/-% 1993 +/-% 1990 +/-1990/96% Belgien be dk de dw ! Tyskland (Vt)* Tyskland Danmark Tyskland (0)* Grækenland i gr Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Holland Portugal Foren. Konger. 748 1. 221 2. 543 2. 141 402 135 2. 063 1. 453 182 685 9 +0,84% +5,08% -9,45% -6,95% -20,71% -17,18% -2,18% +6,00% +8,16% -2. 55% -6,53% 1. 483 +0,54% 330 875 -9,84% -2,02% -2,03% 742 +1,42% 1. 162 2. 808 2. 301 507 163 +11,62% -12,10% -3,80% -36,86% +1,88% 2. 109 +12,75% 1. 371 +16,85% 169 703 10 1. 475 366 893 11. 970 +13,31% -3,17% -0,50% +1,37% +3,39% +4,32% +9,65% 731 1041 3195 2392 803 160 1870 1173 149 725,9 10 1455 354 856 10. 917 +2,27% +17,29% -20,41% -10,49% -49,94% -15,63% •10,29% +23,86% +22,55% -5,63% -7,00% +1,92% -6,78% +2,22% +7,42% EUR12 11. 727 Østrig! Finland! Sverige! 385 181 262 EUR15I 12. 556 +1,05% 381 +7,08% 356 +8,21% -3,86% 273 +9,17% 250 +4,96% lu ni pt uk e12 se e15 *; Antal søer i alt i procent af EU 1996(UE-12) 1996(UE-15) 1993 1990 6,38% 10,41% 21,68% 18,26% 3,43% 1,15% 6,20% 9,71% 6,70% 9,54% 23,46% 19,22% 29,27% 21,91% 4,24% 1,36% 7,36% 1,47% 17,59% 17,62% 17,13% 12,39% 11,45% 10,74% 1,55% 5,84% 0,08% 12,65% 2,81% 7,46% 1,41% 5,87% 0,08% 12,32% 3,06% 7,46% 1,36% 6,65% 0,09% 13,33% 3,24% 7,84% 100,00% 100,00% 5,96% 9,72% 20,25% 17,05% 3,20% 1,08% 16,43% 11,57% 1,45% 5,46% 0,07% 11,81% 2,63% 6,97% 3,28% 1,55% 2,23% 100,00% •/-•90/96,(UE-12) MS -0,32%J +0,88% -7,58% -3,65% -3,93% -0,31% •0,46% •1,64% +0,19% -0,81% -0,01% -0,68% -0,43% Belgien| Danmark Tyskland} Tyskland (Vt)'| Tyskland (0)* Grækenland Spanien Frankrig Mand Italien Luxembourg! Hofland Portugal -0,38%l Foren. Konger. EUR12 Østrigj Finland Sverige! EUR15I EUR15 (December oversigt) • Kilde: Stat. Jahrbuch aber Emahrung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag MOnster-Hiltrup, forskellige udgaver. For 1996: foreløbig, kilde: BML, Stat. Monatsbericht 1/97 EUROSTAT: New Cronos/zpa1 (tallene i kursiv er tilvejebragt af medlemsstaterne myndigheder) TABEt0:AntalsvinLalt(i'1OO0}' \ Regioner 1995 1994 1993 '<&&?!. •/-1989-90/94% 1989 < 1990 eur t* be1 be2 be3 dk de del de2 de3 de4 de5 de6 de7 de8 de9 dea deb dec ded dee def deg «r-ir. gn gr2 gr3 gr4 es::$ es1 es11 EUR 12 BELGIQUE-BEt-GIE ^ ; REG. BRUXELLES-CAP. /BRUSSE VLAAMS GEWEST REGION WALLONNE w- ^ DEUTSCHlANDfle«amt DEUTSCHUWO*r CÆtmCHLANøneu" BADEN-WUERTTEMBERG BAYERN BERLIN BRANDENBURG BREMEN HAMBURG HESSEN MECKLENBURG-VORPOMMERN NIEDERSACHSEN NORDRHEIN-WESTFALEN RHEINLAND-PFALZ SAARLAND SACHSEN SACHSEN-ANHALT SCHLESWIG-HOLSTEIN THUERINGEN ELLADA VOREIA ELLADA KENTRIKI ELLADA ATTIKI NISIA AIGAIOU, KRITI ESPANA NOROESTE GALICIA ' >7vm 0 6. 885 268 wm nm t<wt i. m 2. 176 3. 437 2 702 3 3 877 527 6. 752 5. 633 397 25 563 712 1. 269 660 917 '. f. *&*. 0 6. 707 277 10. 864 * 24,698 31W' fcrør 2. 251 3. 722 2 762 3 3 917 609 6. 901 5. 762 435 27 614 712 1. 309 671 951 18. 125 10. 269 es12 ASTURIAS es13 CANTABRIA es2 NORESTE es21 es22 es23 es24 es3 es4 es41 PAIS VASCO NAVARRA RIOJA ARAGON MADRID CENTRO (E) CASTILLA-LEON es42 es43 es5 CASTILLA-LA MANCHA EXTREMADURA ESTE es51 CATALUNA es52 COMUNIDAD VALENCIANA es53 es6 es61 BALEARES SUR ANDALUCIA es62 es63 es7 fr fr1 MURCIA CEUTA Y MELILLA ICANARIAS FRANCE (ILE DE FRANCE 14. 523 14. 593 102. 156 ". '. ". '. "!M4& 0 6. 151 289 9. 190 2M**; +7,87% ; ~: : mm +0,00% +9,04% -4,12% v"# +iWffi% \. i*\. <*i4J$i ' '^JW' *i£3ti¥wm. 1992 109. 830 "";1M03 0 6. 625 278 > ifc345 26. 514 ••'sBMiis 4. 400 2. 240 3. 834 2 1. 038 3 4 1. 000 970 7. 216 5. 903 486 31 754 882 1. 397 756 < 1. 099 112. 894 €,876 0 6. 590 286 10,870 26. 075 ""'MMf $,974; 2. 298 3. 807 2 969 3 4 980 791 7. 215 5. 916 466 32 682 817 1. 378 715 , 1. 144 434 1991 106. 233 ". ""l#S* 0 6. 264 269 9,7*7 26. 063. * W *i 4,*7*i 2. 167 3. 693 27 1. 086 3 5 985 1. 153 6. 920 5. 675 488 34 789 932 1. 388 719 974 110. 000 &4£6 0 6. 148 278 fl. 497 sail*1 •"'awn*' 6,760 2. 224 3. 716 27 2. 049 4 5 1. 028 1. 971 7. 127 5. 938 510 36 1. 494 1. 956 1. 445 1. 291 1,143 2. 227 3. 706 3 4 5 1. 033 7. 172 5. 996 533 35 1. 451 1,160 < • 583 24 102 n. m 687 621 45 22 3. 277 51 336 87 2. 803 57 4. 668 2. 816 735 1. 118 6. 269 5. 237 956 76 3. 230 2. 086 1. 144 0 46 13. 684 12 414 567 24 94 18. 260 1. 028 961 45 23 363 493 24 93 17. 110 1. 029 955 47 27 419 590 26 108 16. 002 1. 076 433 583 28 117 10. 911 1. 386 980 1. 273 66 30 60 53 2. 758 2. 854 2. 394 2. 443 52 3^^ 100 2. 261 58 4. 977 2. 941 932 1. 105 6. 033 5. 083 873 77 3. 365 1. 972 1. 393 0 41 12. 903 14 57 370 110 2. 317 69 4. 461 2. 810 677 974 5. 546 4. 643 794 108 3. 113 1. 781 1. 332 0 38 12. 384 17 56 334 93 1. 911 70 4. 355 2. 547 899 909 5. 380 4. 465 815 100 2. 674 1. 689 985 0 53 12. 239 18 61 348 112 1. 923 78 4. 562 2. 585 1. 015 962 5. 641 4. 721 824 97 2. 740 1. 671 1. 069 0 61 12. 366 18 +1,05% +0,45% -33,33% •62,83% -31,58% -34,69% -11,27% •69,09% -3,78% -3,89% -18,38% -24,58% -58,92% -63,60% -9,79% -48,01% '-*\. Ji*. jm. •8,03% +18,01% EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) fy Regioner 1995 1994 1993 1992 1991 1990 1989 +/-1989-90/94% BASSIN PARISIEN NORD-PAS-DE-CALAIS EST OUEST SUD-OUEST CENTRE-EST fr2 fr3 fr4 fr5 fr6 fr7 fr8 MEDITERRANEE DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER ifVBé^mM^&MM^WåMW/M mmÊÊÈÊÊÈÊÊÊÊÉÊÊÊÈÊÈ NORD OVEST fr9 É9É WÊÈ itl 646 9. 862 749 1527 601 306 9. 148 1. 252 679 160 1. 416 624 305 8. 391 1. 290 700 165 1. 365 613 294 7. 983 1. 261 686 165 1. 329 639 302 7. 775 1. 298 697 183 1. 341 646 321 7. 738 1. 389 702 210 +0,02% +27,44% +6,67% mmam liëS mmm i i i ÉÉ 750 I I MÉ WÊÊ&. 768 tii&Sii l i i M* 752 ItlIÉS 741 i l Mi !!!$$& 745 iiilSas liill 755 llllilisoifto« ^ ^ M É ÏÉ -0,68% 766 1 1 2. 992 862 24 636 202 1. 797 829 269 321 238 160 184 127 57 162 240 33 77 130 98 257 72 14. 964 585 5. 128 879 8. 373 2. 664 2. 606 227 581 »11 it12 it 13 it2 it3 it31 PIEMONTE VALLE D'AOSTA - LIGURIA LOMBARDIA NORD EST TRENTINO-ALTO ADIGE it32 »33 VENETO FRIUL1-VENEZIA GIULIA »4 itS EMILIA-ROMAGNA CENTRO (I) »51 TOSCANA »52 UMBRIA »53 »6 «7 »71 »72 »8 »9 »91 »92 »93 »a »b lu ni nM nl2 n!3 nl4 1* pt1 pt11 MARCHE LAZIO ABRUZZO-MOLISE ABRUZZO MOUSE CAMPANIA SUD PUGLIA BASILICATA CALABRIA SICILIA SARDEGNA LUXEMBOURG (GRAND«OUCHE) NEDERLAND NOORD-NEDERLAND OOST-NEDERLAND WEST-NEDERLAND ZUID-NEDERLAND PORTUGAL 88 14. 397 564 4. 845 778 8. 211 2. 402 CONTINENTE NORTE pt12 CENTRO (P) pt13 pt14 pt15 pt2 pt3 uk uk1 uk2 uk3 uk4 uk5 LISBOA E VALE DO TEJO ALENTEJO ALGARVE ACORES MADEIRA UNITED KINGDOM NORTH YORKSHIRE AND HUMBERSIDE EAST MIDLANDS EAST ANGLIA SOUTH EAST (UK) 7. 351 179 1. 875 548 1. 507 681 749 0 1 3. 059 774 26 560 189 1. 675 709 234 269 207 175 158 109 49 156 224 31 80 113 92 252 76 14. 565 565 4. 909 809 8. 282 2. 416 2. 359 196 536 1. 156 396 75 40 17 7. 879 181 1. 79S 653 1. 422 802 > 750 0 2 2. 909 851 26 619 206 738 1 3 2. 876 860 35 643 183 741 751 1 3 1 4 2. 917 888 2. 970 884 39 676 173 1. 782 1. 970 2. 088 827 280 306 241 179 189 130 59 167 231 35 78 118 99 944 363 341 240 177 161 95 65 170 284 38 98 147 107 997 396 354 247 189 157 95 62 187 290 44 97 149 114 258 66 14. 161 558 4. 888 825 7. 890 2. 546 2. 488 227 618 260 64 13. 217 558 4. 570 791 7. 298 2. 654 2. 494 211 597 265 70 13. 915 559 4. 818 826 7. 712 2. 650 2. 585 220 618 38 673 173 2. 241 1. 089 426 388 275 199 167 ,97 70 216 335 48 126 160 120 280 71 13. 729 549 4. 819 826 7. 535 2. 583 2. 516 221 548 1. 279 1. 178 1. 202 1. 295 1. 243 445 74 40 18 7. 869 210 1. 945 623 1. 534 736 391 74 40 18 7. 704 190 1. 769 614 1. 449 755 398 86 40 20 7. 519 183 1. 651 607 1. 39C 852 361 91 42 23 7. 379 181 1. 71C 607 1. 27C 815 403 101 39 28 7,383 171 1. 588 57e 1. 208 79C EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) -0,25% -57,14% -80,00% +3,01% -12,46% -32,81% -16,88% +9,27% -25,26% -34,87% -45,24% -30,73% -24,62% -11,99% -5,44% +12,24% -29,91% -27,66% -33,15% -35,89% -36,48% -29,76% -23,16% -10,04% +8,09% +6,09% +2,99% +1,88% -2,13% +9,91% -6,47% -6,24% -11,31% -2,19% -7,00% -1,74% -25,74% +2,56% -39,29% +6,72% +5,85% +13,29% +13,37% +17,72% +1,13% Regioner 1995 1994 1993 1992 1991 1990 1989 +/-1989-90/94% ' uk6 uk7 uk8 uk9 uka ukb SOUTH WEST (UK) WEST MIDLANDS NORTH WEST (UK) WALES SCOTLAND NORTHERN IRELAND EUR 15 w^s^^ss^^nsw^ssM OSTOESTERREICH BURGENLAND NIEDEROESTERREICH WIEN SUEDOESTERREICH KAERNTEN STEIERMARK WESTOESTERREICH OBEROESTERREICH SALZBURG TIROL VORARLBERG SOOMl/FINLAND UUSIMAA, E-SUOMI, AALAND ITA-SUOMI VÅLI-SUOMI POHJOIS-SUOMI -, SVEWGE*** STOCKHOLM >';. ,. ,'• w® at1 at11 at 12 at 13 at2 at21 at22 at3 at31 at32 at33 at34 mm: fin fi13 fi14 fi15 mm se01 se02 OSTRA MELLANSVERIGE se03 SMALAND MED OARNA se04 SYDSVERIGE se05 VASTSVERIGE se06 NORRA MELLANSVERIGE 786 365 238 89 548 534 978 515 285 96 579 569 880 403 309 94 537 597 886 444 395 109 498 597 839 429 364 92 506 601 880 410 339 106 461 595 869 689 334 124 431 602 +12,54% -25,25% -14,67% -22,58% +34,34% -5,48% 115. 959 117. 548 MM MM mm 1. 218 126 1. 091 1 1. 221 198 1. 023 1. 270 1. 180 27 44 19 1. 394 844 93 413 44 *æw 1. 240 126 1. 113 1 1. 212 195 1. 017 1. 277 1. 181 29 48 19 1487 774 108 363 42 •• 2. 329 29 111$$$ 1. 297 134 1. 161 1 1. 226 , 203 1. 022 1. 297 1. 188 33 57 20 1. 300 771 90 390 48 2,277 29 339 M M$ 1. 283 132 1. 150 2 1. 179 200 979 1. 257 1. 149 33 56 20 1. 309 791 95 378 45. 3U78 24 372 1. 271 134 1. 135 1 1. 145 190 955 1. 222 1. 116 32 55 19 *as7 838 103 369 46 SWOT 18 HM* 1348 142 1. 204 2 1. 174 202 973 1. 251 1. 132 35 63 21 1. 348 833 104 367 43 r/'. '. )UW4 23 $ ^ * S $$ 1293 140 1. 151 2 1. 161 200 961 1. 233 1. 124 33 58 19 1. 290 790 103 350 47 '. '. '£38* 19 318 H H i l ^ l l &H -7,99% -11,19% -7,55% -48,29% +3,22% -3,28% •4,57% +2,09% +4,32% -16,78% -23,91% -8,79% •4,49% -7,06% +3,16% -1,03% -2,78% ^•-••-••••-yffigft 225 857 708 80 225 855 697 71 326 231 891 678 70 17 41 302 224 887 642 70 17 41 231 907 666 68 302 233 911 673 64 16 39 16 41 ter-Hiltrup >ten, Landw rirtschaftsvi srlag MOns keerjuster et i forhold til EUROS TAT definit onerne) +25,50% +23,06% -3,21% -5,85% +5,14% +23,31% +16,76% -5,48% se07 se08 * Kild "19< *"Ta MELLERSTA NORRLAND OVRE NORRLAND e for 1994/95: Stat. Jahrbuch Ober E 34/95 er beregnet: Tyskland(ny) = Ty llene for Sverige er beregnet af GDV rnahrung, L skland(hele /FII. 1 (idet 19 39 andwirtsch ) - Tysklan< den svensk 17 43 aft und FOR i (gammel) e statistik ik EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) - r 1995 1994 £744 Regioner 2. 646 98 - > '"• • '-::,%m. - 2. 593 103 3. 046 9. 498 :/'*m- i «? TABEMOi Antal sftgtesvin % M> m kg (f 1000) 1992 39. 734 2,807 0 2. 409 98 2. 845 9. 821 $361 * 1. S20 629 1. 363 1 349 1 1 388 324 2. 869 2. 323 177 12 258 329 538 259 323 EUR 12 i eur SSffii mmmmmmfc. ,'. ,-. * < \ ^EG. BRUXELLES-CAPiBRUSSE - i be1 AAAMS GEWEST be2 1 I be3 REGION WALLONNE 3ANMARK I 4k E>EUTSCttLANb^e^arnt I d* DEUfSiSrONDJK*''''' I \ CÆUTSCHLANDffiH^ » BADEN-WUERTTEMBERG BAYERN BERLIN BRANDENBURG BREMEN HAMBURG HESSEN MECKLENBURG-VORPOMMERN NIEDERSACHSEN NORDRHEIN-WESTFALEN RHEINLAND-PFALZ SAARLAND SACHSEN SACHSEN-ANHALT SCHLESWIG-HOLSTEIN THUERINGEN ELLADA VOREIA ELLADA KENTRIKI ELLADA 1993 40. 957. , 2 * * 1. 0 2. 458 103 2374 9. 690 " *ii2 tin 631 1. 321 1 324 1 1 386 267 2. 928 2. 334 175 12 241 313 523 234 338 *m JM44 vm K\åk 614 1. 246 1 226 0 1 357 182 2. 837 2. 327 149 10 184 283 508 219 28? 624 1. 336 1 252 0 1 364 215 2. 933 2. 358 165 11 210 277 518 233 282 ''. '. '. ". •. •'. '. ". ". del de2 de3 de4 de5 de6 de7 de8 de9 dea deb dec ded dee def deg $t gn gr2 gr3 ATTIKI gr4 $ I |I es1 NISIA AIGAIOU, KRITI eSPANA NOROESTE ' < , es11 es12 es13 GALICIA ASTURIAS CANTABRIA es2 es21 es22 es23 es24 es3 es4 NORESTE PAIS VASCO NAVARRA RIOJA ARAGON MADRID CENTRO (E) es41 CASTILLA-LEON es42 es43 es5 es51 es52 es53 es6 es61 es62 es63 CASTILLA-LA MANCHA EXTREMADURA ESTE CATALUNA COMUNIDAD VALENCIANA BALEARES SUR ANDALUCIA MURCIA CEUTA Y MELILLA CANARIAS FRANCE es7 am. fr1 ILE DE FRANCE 131 178 4 24 7. 295 247 208 31 8 1. 366 10 114 24 1. 219 17 1. 967 963 242 762 2. 305 1. 924 370 11 1. 385 987 398 0 9 5. 128 8 117 181 3 21 7,244 448 409 30 9 1. 107 11 93 25 977 19 1. 983 1. 101 362 521 2. 169 1. 840 319 10 1. 509 896 614 0 9 4. 869 6 5. 380 I 1991 38. 361 &S17. 0 2. 229 89 2,ei8 9. 534 r*w MM 600 1. 284 19 369 1 2 383 384 2. 667 2. 186 182 13 289 377 515 262 284 112 142 4 24 6. 593 419 376 31 12 1. 015 15 121 31 849 25 1. 847 1. 122 241 485 2. 017 1. 683 307 27 1. 262 842 420 0 8 4. 642 7 •/-1989-90/94% i 1989 36. 315 2,28* 0 2. 192 93 2*322 ' M 6* r. «M$$L. r +17*7% •0,00% +18,30% +10,10% +31,16% *10,32% f1*7*% i i &m +0,60% +4,97% -43,75% -68,49% -69,23% -37,50% -7,82% -72,34% +4,72% +2,28% -19,28% -19,26% -63,49% -64,65% -5,59% -55,80% wnmmii-i 1990 39. 782 2448 0 2. 140 106 2426 11. 728 * 4 6* &462 635 1. 324 19 801 1 2 397 776 2. 806 2. 332 189 13 575 783 548 527 315 120 173 5 17 6. 200. 411 621 1. 273 2 1 2 395 2. 801 2. 305 204 14 549 354 154 172 4 24 6. 330 600 l l ^ i ^ i i ' i l i l i i si 354 43 15 857 16 89 21 731 27 1. 701 882 315 504 2. 043 1. 754 270 19 1. 149 801 349 0 13 4. 654 I 8 538 32 30 767 16 106 28 617 25 1. 710 831 326 553 2. 095 1. 773 311 11 1. 118 766 352 0 15 4. 681 7 +14,92% EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) ^9 Regioner 1995 1994 1993 1992 1991 1990 1989 +/-1989-90/94% fr2 fr3 fr4 fr5 fr6 fr7 fr8 fr9 fe ft »1 BASSIN PARISIEN NORD-PAS-DE-CALAIS EST OUEST SUD-OUEST CENTRE-EST MEDITERRANEE DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER IRELAND ITALIA 486 4. 340 NORD OVEST »11 PIEMONTE „ »12 VALLE D'AOSTA »13 »2 »3 »31 »32 »33 »4 »5 »51 »52 »53 »6 «7 »71 »72 »8 »9 LIGURIA LOMBARDIA NORD EST TRENTINO-ALTOADIGE VENETO FRIULI-VENEZIA GIULIA EMILIA-ROMAGNA CENTRO (1) TOSCANA UMBRIA MARCHE LAZIO ABRUZZO-MOLISE ABRUZZO MOUSE CAMPANIA SUD »91 PUGLIA »92 »93 »a (tb lu ni nl1 nl2 nl3 nl4 ptm pu ptn pt12 pt13 pt14 pt15 Pt2 pt3 uk uk1 uk2 uk3 uk4 uk5 BASILICATA CALABRIA SICILIA SARDEGNA LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE) NEDERLAND NOORD-NEDERLAND OOST-NEDERLAND WEST-NEDERLAND ZUID-NEDERLAND PORTUGAL CONTINENTE NORTE CENTRO (P) LISBOA E VALE DO TEJO ALENTEJO ALGARVE ACORES 21 4. 010 146 1. 400 243 2. 221 MADEIRA UNITED KINGDOM NORTH YORKSHIRE AND HUMBERSIDE EAST MIDLANDS EAST ANGLIA SOUTH EAST (UK) 2. 586 73 691 188 522 204 220 3. 541 342 489 4*16 415 414 0 1 564 204 133 3. 282 540 319 79 454 4. 469 404 402 1 1 1. 647 1. 567 412 18 305 89 908 397 128 154 115 138 102 64 37 94 136 15 51 70 34 34 23 4. 096 146 1. 436 244 2. 271 746 727 62 150 369 122 24 13 5 2. 665 64 590 220 482 262 453 14 353 86 976 499 150 213 137 114 112 72 41 105 152 15 57 80 35 43 23 4. 189 151 1. 484 269 2. 284 824 805 74 176 391 142 22 13 6 2 642 70 759 200| 474 202 r 525 206 131 3. 041 547 332 81 424 4. 410 403 401 0 1 1. 518 483 17 362 104 947 470 144 186 140 133 125 82 43 116 132 16 56 59 35 49 20 4. 001 146 1. 438 247 2. 170 795 776 75 172 395 113 21 13 6 2. 594 59 584 230 530 211 500 184 124 2. 903 533 315 76 411 4,877 387 385 1 2 1. 488 491 26 375 90 1. 053 552 177 231 144 109 113 66 47 135 167 15 74 78 36 46 20 3. 986 141 1. 395 249 2. 201 805 782 83 152 415 112 20 482 192 133 2. 869 553 328 90 383 4. 818 369 366 1 2 1. 544 520 28 409 83 1. 135 601 221 239 141 121 120 69 52 147 173 23 78 73 48 42 23 3. 883 138 1. 373 238 2. 134 825 801 100 170 417 88 26 521 202 139 2. 772 595 327 118 326 4. 8081 351 348 1 3 1. 542 502 24 394 84 1. 126 566 198 225 143 138 128 76 51 158 210 26 86 98 43 44 22 3. 867 140 1. 372 242 2. 103 784 754 66 145 410 106 27 +9,12% +27,76% +4,55%. " ^^. 10. 26% +18,20% +19,06% -66,67% -76,92% +6,76% -17,95% -26,67% -22,60% +6,45% -19,43% -29,80% -35,33% -31,31% -19,76% -0,43% -20,24% -15,62% -27,10% -40,53% -35,31% -44,23% -40,30% -28,59% -21,36% -22,50% +3,65% »8,20% +4,00% +4,66% +0,99% •7,94% -4,97% -3,58% -6,06% +3,45% -10,00% +15,09% -11,11% 14 9 2. 558 56 517 226 512 258 14 10 :1>5:2. 425 54 545 215 409 248 16 14 Wiïam 56 496 183 400 224 -18,75% -64. 29% :&i;::i;|:£::;::*9;00%: +14,29% +18,95% +20,22% +20,50% +16,96% EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) To Regioner 1995 1994 1993 1992 1991 1990 1989 uk6 uk7 uk8 uk9 uka ukb *IÉ at1 at11 at 12 at 13 at2 at21 at22 at3 at31 at32 at33 at34 mm fi11 fi13 fi14 IÎ1S l e fg se01 se02 se03 se04 se05 se06 SOUTH WEST (UK) WEST MIDLANDS NORTH WEST (UK) WALES SCOTLAND NORTHERN IRELAND EUR 15 iPisliriRRiiçH' /-;. OSTOESTERREICH BURGENLAND NIEDEROESTERREICH WIEN SUEDOESTERREICH KAERNTEN STEIERMARK WESTOESTERREICH OBEROESTERREICH SALZBURG TIROL VORARLBERG SUOMI/FINLAND UUSIMAA, E-SUOMI, AALAND ITA-SUOMI VALI-SUOMI POHJOIS-SUOMI 5 M R I G È ** STOCKHOLM ÔSTRA MELLANSVERIGE SMALAND MED ÔARNA SYDSVERIGE VÂSTSVERIGE NORRA MELLANSVERIGE MELLERSTA NORRLAND OVRE NORRLAND - 300 138 80 30 162 199 1*31* 411 46 365 464 79 385 437 403 12 15 7 608 303 35 153 17 267 255 104 26 182 215 Ï. 323 419 46 373 - 458 76 382 446 410 14 15 7 461 848 10 102 55 250 190 23 +/-1989-90/94% +63,80% -16,94% -13,33% -21,21% •33,82% -4,87% 285 125 159 31 168 213 267 152 144 27 164 235 163 307 120 33 136 226 272 137 127 34 155 229 v 266 132 112 27 168 231 1,356 439 50 389 463 80 383 453 410 16 20 7 691 642 627 11 80 54 236 174 20 10 89 61 258 186 22 7 80 56 269 175 22 617 9 83 57 262 171 19 648 9 90 601 267 183 22 4 12 *5,12% +8,75% +22,47% -3,43% -4,53% +11,43% +22,52% +29,65% +7,55% se07 4 se08 13 * Kilde for 1994/95: Stat. Jahrbuch Ober Emahrung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag MOnster-Hiltrup " 1994/95 er beregnet: Tyskland(ny) = Tyskland(hele) - Tyskland (gammel) j*"Tallene for Sverige er beregnet af GDVI/FII. 1 (idet den svenske statistik ikke er justeret i forhold til EUROSTAT definKionerne) 4 12 5 14 4 13 4 12 EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) TABEL 11 i Antal soor i alt (i 1000} Regioner 1995 1994 ^ 1993 *. 1990 - V; SHHI +/-1989-90/94% 1989 EUR 12 BELGIQUE-BELGIE REG. BRUXELLES-CAP7BRUSSE VLAAMS GEWEST REGION WALLONNE DANMARK DEUTSCHLAND gesamt DEUTSCHLANDaft* DEUTSCHLAND neu** BADEN-WUERTTEMBERG BAYERN BERLIN BRANDENBURG BREMEN HAMBURG HESSEN MECKLENBURG-VORPOMMERN NIEDERSACHSEN NORDRHEIN-WESTFALEN RHEINLAND-PFALZ SAARLAND SACHSEN SACHSEN-ANHALT SCHLESWIG-HOLSTEIN THUERINGEN ELLADA VOREIA ELLADA KENTRIKI ELLADA „ be be1 be2 be3 dk de del de2 de3 de4 deS de6 de7 de8 de9 dea deb dec ded dee def deg mm gn gr2 gr3 gr4 «*?;*' es1 es11 ATTIKI NISIA AIGAIOU, KRITI ESPANA NOROESTE GALICIA es12 es13 es2 es21 ASTURIAS CANTABRIA NORESTE PAIS VASCO es22 es23 NAVARRA RIOJA es24 ARAGON es3 es4 es41 es42 es43 es5 MADRID CENTRO (E) CASTILLA-LEON CASTILLA-LA MANCHA EXTREMADURA ESTE es51 CATALUNA es52 es53 es6 es61 es62 es63 es7 fr fr1 COMUNIDAD VALENCIANA BALEARES SUR ANDALUCIA MURCIA CEUTA Y MELILLA CANARIAS FRANCE ILE DE FRANCE 735 705 30 1-147 2. 529 3M24 408 307 415 0 101 0 0 88 68 632 518 42 3 73 79 118 85 732 - 700 32 1. 131 2. 613 2,1*7 416 315 440 0 104 0 0 92 72 645 529 46 3 75 81 125 86 12. 071 742 0 707 35 1. 162 2. 809 2,301 607: 323 450 0 138 1 1 99 100 687 557 51 4 82 92 130 95 163 59 82 7 16 2. 117 82 77 3 2 429 14 53 17 345 9 674 440 102 132 570 450 101 19 345 207 138 0 1435 8 1. 347 1 t 1992 12. 085 762 0 726 36 1. 149 2. 989 &407 m 321 462 0 149 1 1 105 133 718 599 57 4 91 111 140 99 150 56 72 6 14 2. 108 114 109 3 2 342 13 60 18 250 9 712 458 119 136 560 446 95 19 363 208 155 1991 11. 624 m 0 694 36 1077 2. 017 2433:: 684 310 442 0 144 1 1 104 152 700 579 56 4 94 105 138 90 137 54 66 4 12 1. 919 109 104 3 2 329 13 59 18 239 9 619 404 103 112 516 404 89 23 330 192 138 11. 774 '. :". '. " '. 'litn 0 695 37 14)44 3. 195. t f$ $04 309 443 0 197 1 1 106 178 715 610 59 4 138 170 144 121 160 64 75 6 15 1. 879 117 111 3 3 282 14 55 19 195 8 622 402 136 84 545 432 91 22 296 171 125 0 10. 956 0 677 40 iiw 2412 '. w®. wmmmmm +0,00% +3,40% -19,55% — ^iJ^J'fc V. V4UMK k™r;,ifWlW +1,81% -0,23% +0,00% -47,38% -33,33% -33,33% -14,66% -59,49% -11,56% -13,89% -24,17% -30,95% -45,90% -52,76% -12,73% -28,64% 309 441 0 1 1 108 730 615 60 4 144 167 62 77 5 23 1. 939 138 129 5 4 282 14 56 21 191 10 621 391 139 91 545 424 100 21 334 165 169 0 •. 0 8 1. 310 1 0 7 1. 241 1 8 1. 207 1 9 1. 219 2 +17,70% EUROSTAT New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) £L Regioner 1995 1994 1993 1992 1991 1990 1989 +/-1989-90/94% fr2 fr3 fr4 fr5 fr6 fr7 fr8 fr9 ie ft itl BASSIN PARISIEN NORD-PAS-DE-CALAIS EST OUEST SUD-OUEST CENTRE-EST MEDITERRANEE DEPARTEMENTS D'OUTRE-MER IRELAND ITALIA NORD OVEST •,. 176 it11 PIEMONTE »12 »13 it2 it3 «31 »32 »33 it4 it5 VALLE D'AOSTA LIGURIA ' LOMBARDIA NORD EST TRENTINO-ALTO ADIGE VENETO FRIULI-VENEZIA GIULIA EMILIA-ROMAGNA CENTRO (1) it51 TOSCANA it52 UMBRIA »53 »6 »7 »71 »72 »8 »9 »91 »92 »93 MARCHE LAZIO ABRUZZO-MOLISE ABRUZZO MOLISE CAMPANIA SUD PUGLIA BASILICATA CALABRIA »a SICILIA »b lu ni nl1 nl2 nl3 nl4 p t^ pt1 pt11 pt12 pt13 pt14 pt15 pt2 pt3 uk uk1 uk2 uk3 uk4" uk5 SARDEGNA LUXEMBOURG (GRAND-DUCHE) NEDERLAND NOORD-NEDERLAND OOST-NEDERLAND WEST-NEDERLAND ZUIO-NEDERLAND PORTUGAL 9 1. 602 64 482 71 886 CONTINENTE NORTE CENTRO (P) LISBOA E VALE DO TEJO ALENTEJO ALGARVE ACORES MADEIRA UNITED KINGDOM NORTH YORKSHIRE AND HUMBERSIDE EAST MIDLANDS EAST ANGLIA ~ SOUTH EAST (UK) 838 20 201 69 " 152 " 94 76 963 58 162 678 57 57 0 0 247 64 1 44 20 122 54 20 18 15 8 12 9 3 13 15 3 5 7 10 77 9 1. 515 63 487 77 888 330 323 24 91 135 62 11 5 2 866 21 208 70 " 146 95 163 70 27 891 122 57 16 169 703 59 59 o 0 248 72 1 47 24 126 54 21 17 16 9 13 10 3 12 15 3 31 8 12 83 10 1. 570 68 508 85 908 363 356 28 94 154 70 10 5 2 893 22 203 74 166 ~99 152 79 29 844 129 60 17 172 691 57 57 0 0 245 67 1 43 23 133 55 22 17 16 7 11 9 2 9 17 4 4 9 13 78 10 1. 546 67 506 84 888 354 347 28 107 137 63 12 5 2 888 21 207 65 155 97 146 79 28 785 128 57 17 180 712 60 60 0 0 232 70 1 47 22 154 68 29 22 17 12 8 5 3 8 22 5 4 13 14 63 9 1. 506 66 497 83 860 350 343 28 105 138 60 12 5 2 869 21 206 ~64 151 100 138 82 29 757 127 56 17 Ï48 726 67 67 0 0 228 62 2 42 18 149 68 34 18 17 12 7 5 2 5 27 6 4 17 14 87 10 1498 67 494 86 851 354 346 18 100 152 65 11 6 2 855 21 201 67 139 108 EUROSTAT New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) S3 140 83 29 754 137 56 18 -7,52% •27,64% +3,26% :m m 64 m^'m:'iffl&M t: , AMM -10,97% 64 0 0 225 65 2 46 16 181 75 38 17 20 13 8 4 4 11 13 5 2 6 14 91 10 1. 465 65 490 84 827 347 341 28 85 144 70 14 4 2 838 20 190 67 124 103 -10,71% -66,67% +9,60% -0,16% -63,16% -5,62% +22,70% -32,49% -28,95% -47,00% +8,98% -26,11% -37,80% +41,98% +102,27% -29,73% +10,53% +19,84% -43,48% +140,91% +24,14% -25,90% -15,65% «7,07% *3,38% -1,86% -0,57% -9,25% +7,40% "4,90% -5,28% -14,29% +7,06% -6,25% -11,43% -21,43% +25,00% +0,00% •3,58% +5,00% +9,47% +4,48% +17,74% -7,77% Regioner 1995 1994 1993 1992 1991 1990 1989 108 47 34 13 64 62 110 49 33 14 53 61 107 56 34 16 56 66 +/-1989-90/94% •6. 41% -19,64% -17. 65% -18,75% •17. 86% -9,09% 106 52 31 12 64 63 134 12 122 113 19 94 134 124 2 6 2 106 56 50 15 55 64 130 12 118 104 17 87 126 117 2 6 2 97 42 28 12 64 61 116 45 28 13 66 60 wmm. 132 12 120 ::S^:H&:38* 132 12 120 114 19 95 134 125 2 5 2 171 119 19 100 138 129 2 5 2 179 109 12 53 5 SOUTH WEST (UK) WEST MIDLANDS NORTH WEST (UK) WALES SCOTLAND NORTHERN IRELAND EUR 15 QEsmmmmmmmmmmmm OSTOESTERREICH BURGENLAND NIEDEROESTERREICH WIEN SUEDOESTERREICH KAERNTEN STEIERMARK WESTOESTERREICH OBEROESTERREICH SALZBURG TIROL VORARLBERG SUOMI/FINLAND UUSIMAA, E-SUOMI, AALAND ITAE-SUOMI VAELI-SUOMI POHJOIS-SUOMI SVERIGES* uk6 uk/ uk8 uk9 uka ukb mm at1 at11 at 12 at 13 at2 at21 at22 at3 at31 at32 at33 at34 mm m i_ fi13 fi14 fi15 semi se01 STOCKHOLM se02 se03 OSTRA MELLANSVERIGE SMALAND MED 6ARNA se04 SYDSVERIGE se05 se06 VÅSTSVERIGE NORRA MELLANSVERIGE MELLERSTA NORRLAND OVRE NORRLAND mmmMt 2 i l f l iP 3 39 24 87 75 8 43 29 98 84 8. 254 247 250 1 39 29 94 77 7 1 36 28 93 74 7 1 36 28 95 76 7 36 29 99 81 7 V *. **. V » \4 llllii?$B 2 i£si§till&2?% +57,46% +9. 49% -15,63% -12,42% -7,75% +12. 07% -2. 24% -21. 83% se07 2 se08 5 • Kilde for 1994/95: Stat. Jahrbuch Ober Ernahrung, Landwirtschaft und Forsten, Landwirtschaftsverlag MOnster-Hiltrup " 1994/95 er beregnet: Tyskland(ny) = Tyskland(hele) - Tyskland (gammel) •"Tallene for Sverige er beregnet af GDVI/FII. 1 (idet den svenske statistik ikke er justeret i forhold til EUROSTAT definitionerne) 2 5 2 5 2 4 2 5 2 5 EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv er tilvejebragt af Medlemsstaternes myndigheder) TABEL 12: Strukturen i svinebesætningerne i EU Belgien 1887 199S Antal talt Stort»** kfa*»*f Atttalltt SWf»t*«Kta«*f 4pt Ant*M»tt âttttWttfcteMr AHtati«ft «twttfMtfcttiir <tø* ; Størrelse klasser brtatrtihW t% àjft t% 1-9 svin 10-49 svin 50-99 svin 100-199 svin 200-399 svin 400-999 svin > 1000 svin Antal i alt 1-9 slagtesvin 10-49 slagtesvin 50-99 slagtesvin 100-199 slagtesvin 200-399 slagtesvin 400-999 slagtesvin > 1000 slagtesvin Antal i alt 1-9 søer 10-49 soer 50-99 søer > 100 søer Antal i alt 5. 927 5. 524 3. 416 3. 797 3. 574 3. 228 1. 047 22,36% 20,84% 12,88% 14,32% 13,48% 12,18% 20. 150 145. 015 244. 661 540. 173 1. 015. 194 1. 991. 286 3,95% 1. 904. 991 26. 513 100,00% 5. 861. 470 4. 323 2. 407 1. 541 1. 845 1. 597 990 279 33,30% 18,54% 11,87% 14,21% 12,30% 7,63% 2,15% 13. 707 59. 267 108. 513 257. 560 438. 058 569. 358 522. 838 12. 982 100,00% 1. 969. 301 5. 343 7. 889 3. 199 1. 541 29,73% 43,90% 17,80% 8,57% 17. 972 100,00% 23. 199 195. 555 222. 125 243. 077 683. 956 0,34% 2,47% 4,17% 9,22% 17,32% 33,97% 32,50% 100,00% 0,70% 3,01% 5,51% 13,08% •22,24% 28,91% 26,55% 100,00% 3,39% 28,59% 32,48% 35,54% 100,00% b#**tttafr ; 3 26 72 142 284 617 1819 221 3 25 70 140 274 575 1874 152 4 25 69 158 38 1. 211 1. 340 1. 042 1. 697 2. 087 3. 369 2. 296 9,29% 10,27% 7,99% 13,01% 16,00% 25,83% 17,60% 4. 191 35. 687 76. 425 249. 890 604. 710 2. 251. 030 4. 046. 550 13. 042 100,00% 7. 268. 483 1. 075 852 685 1. 287 1. 947 1. 936 419 8. 201 1. 254 2. 700 2. 234 2. 847 9. 035 13,11% 10,39% 8,35% 15,69% 23,74% 23,61% 5,11% 3. 500 21. 521 49. 375 188. 778 559. 536 1. 171. 170 688. 224 100,00% 2. 682. 104 13,88% 29,88% 24,73% 31,51% 100,00% 5. 608 73. 132 163. 385 500. 681 742806 0,06% 0,49% 1,05% 3,44% 8,32% 30,97% 55,67% 100,00% 0,13% 0,80% 1,84% 7,04% 20,86% 43,67% 25,66% 100,00% 0,75% 9,85%^ 22,00% 67,40% 100,00% 3 27 73 147 290 668 1762 557 3 25 72 147 287 605 1643 327 4 27 73 176 82 1987/98 +r-byr' £fi jMMUfenitljQ;- +1,80% •1,45% +2,40% +3,51% +2,01% +8,31% -3,14% +152,09% •2,68% +2,59% +2,36% +5,07% +4,77% +5,19% -12,35% •115,59% +3,00% +9,27% +5,33% +11,49% +116,03% EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer U d l H I M IK 1987 Antaltatt Sttrr*tt«kta*Mf Afttftllftlt S t * t t * t t * k t * i Mf Afttttttlt 1995 Atttttit* *wrt»ftitjtftift*«r 1987/95 Sterreise klasser besertnlnger o. ti 1 a. /Of O. Uo4 0. 6 43 0. 43O 0. 4 /0 i. / UO 4* y , u / "» i b. J Ub 25,75% 16,14% 15,50% 260. 387 436. 031 832. 675 14,48% 1. 566. 045 14,53% 3. 383. 903 4,53% 2. 771. 071 0,18% 2,81% 4,71% 8,99% 16,90% 36,52% 29,90% o Y. o yu 100,00% 9. 266. 418 100,00% 0. D4O y. o z4 4. J o? o. o oo Z. 4 zu ol o oZ 20,83% 36,88% 16,28% 13,65% 9,08% 3,05% 0,23% 23. 353 237. 873 300. 022 501. 940 648. 589 442. 869 85. 074 1,04% 10,62% 13,40% 22,41% 28,96% 19,77% 3,80% Z0. O40 100,00% 2. 239. 7201 100,00% i u. y /o y. u oy J. J 40 J. U J4 Æ. 41 1 41,55% 34,30% 12,67% 11,49% 44. 916 212. 006 238. 773 550. 658 4,29% 20,26% 22,82% 52,63% 100,00% 1. 046. 353 100,00% 5 27 72 143 287 618 1624 246 4 24 69 138 268 545 1372 84 4 23 71 161 40 R 1. 523 4. 016 2. 393 2. 750 2. 927 4. 398 3. 410 7,11% 18,75% 11,17% 12,84% 13,67% 6. 777 105. 810 170. 070 394. 860 842. 320 20,54% Z851. 651 15,92% 6. 712. 424 21. 417 100,00% 11. 083. 912. 10. 164 110. 191 162. 925 362. 888 765. 724 13,69% 27,21% 13,94% 15,41% 16,65% 11,10% 1. 081. 387 1,99% 490. 696 2. 283 4. 537 2. 324 2. 569 2. 775 1. 851 332 0,06% 0,95% 1,53% 3,56% 7,60% 25,73% 60,56% ioo;oo%| 0,34% 3,69% 5,46% 12,16% 25,66% 36,24% 16,44% 16. 671 100,00% 2. 983. 975 100,00% , - 4. 496 3. 267 1. 850 4. 008 33,01% 23,99% ' 13,58% 29*43% 17. 251 78. 070 134. 654 944. 942 1,47% 6,64% 11,46% 80,43% 13. 621 100,00% 1. 174. 917 100,00% 4 26 71 144 288 648 1968 518| •6,75% -1. 78% -0,84% •0,76% +0,30% •4,91% +21. 19% +110,50% - 4 24 70 141 276 584 1478 179 4 24 73 236 86 •5,77% +0,30% •1,34% •2. 32% •2,96% +7,25% +7,71% +112,90% -6,26% +2,11% +2,00% +29,90% +117,73% • N Tyskland 1987-1991* 1987 1991 AntaHatt Størtatea kta«s*f Antal lait SfiwTat«« MassWT Ûytl Antotfatr Sta*réfc*ttaa***< JtntetJtlt «•»*&**Jdâ**W - Syrt Størrelse klasser basaatningef i% dyr tt batatnfafr bttattnlftftér f* tø *% feøuatetog. •* ftit} ØaMtKUUltl 1-9 svin 10-49 svin 50-99 svin 100-199 svin 200-399 svin 400-999 svin > 1000 svin Antal i alt 1-9 slagtesvin 10-49 slagtesvin 50-99 slagtesvin 100-199 slagtesvin 200-399 slagtesvin 400-999 slagtesvin > 1000 slagtesvin Antal i alt 1-9 søer 10-49 søer 50-99 søer > 100 søer Antal i alt o 187. 058 105. 383 37. 987 28. 226 19. 668 13. 094 948 47,67% 669. 702 26,86% 2. 515. 918 9,68% 7,19% 5,01% 3,34% 0,24% 2. 682. 893 3. 963. 612 5. 545. 863 7. 718. 453 1. 373. 305 2,74% 10,28% 10,96% 16,20% 22,66% 31,54% 5,61 %j 392. 364 100,00% 24. 469. 746 100,00% 192. 067 61. 432 14. 451 10. 871 8. 212 3. 071 163 66,17% 21,16% 4,98% 3,75% 2,83% 1,06% 0,06% 636. 586 1. 294. 444 999. 672 1. 520. 857 2. 261. 308 1. 660. 512 258. 238 7,38% 15,00% 11,58% 17,62% 26,20% 19,24% 2,99% 290. 267 100,00% 8. 631. 617 100,00% 77. 565 57. 526 12. 594 2. 888 51,51% 38,20% 8,36% 1,92% 285. 048 1. 301. 244 857. 571 407. 333 10,00% 45,64% 30,08% 14,29% 150. 573 100,00% 2. 851. 196 100,00% 4 24 71 140 282 589 1449 62 3 21 69 140 275 541 1584 30 4 23 68 141 19 138. 488 48,12% 480. 904 68. 752 26. 345 21. 731 17. 337 13. 900 1. 233 23,89% 1. 642. 590 9,15% 7,55% 6,02% 4,83% 0 , 4 3^ 1. 867. 051 3. 066. 631 4. 938. 301 8. 285. 270 1. 707. 963j 2,19% 7,47% 8,49% 13,95% 22,46^ 37,68% 7,77% 287. 786 100,00% 21. 988. 710 100,00% 138. 304 44. 377 11. 967 9. 852 8. 639 3. 522 175 63,78% 20,47% 5,52% 4,54% 3,98% 1,62% 0,08% 453. 766 954. 666 831. 131 1. 392. 283 2. 408. 281 1. 905. 700 266. 011 5,53% 11,63% 10,12% 16,95% 29,33% 23,21% 3,24% 216. 836 100,00% 8. 211. 838 100,00% 47. 800 41. 244 11. 558 3. 090 46,10% 39,78% 11,15% 2,98% 178. 634 963. 517 797. 603 450. 419 7,47% 40,31% 33,37% 18,84% 103. 692 100,00% 2. 390. 173 100,00% 3 24 71 141 285 596 1385 76 3 22 69 141 279 541 1520 38 4 23 69 146 23 -3,01% •0,07% +0,34% +0,49% +1,02% •1,12% -4,38% +22,52% -1,01% +2,10% +0,40% +1,01% +1,24% +0,07% -4,05% +27,35% +1,69% +3,28% +1,34% +3,35% +21,73% * Vesttyskland EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer Tyskland 1993 1898 Størrelse klasser besætnmgar i*k dyr ** bttatninff ba*artn)ng«r i% dyr i% ba—ttføB AntaHatt StøiYatsa ktasaaf AntaHatt Stwtatea Matter byt/ Antttlatt Starrets* klatte? AfflaiiaJt Statral** tta_*r &ytf 1993/88 -_«V _ _ t t ^ y i _ i à Ut fkft MWUIUIQ 1-9 svin 10-49 svin 50-99 svin 100-199 svin 200-399 svin 400-999 svin > 1000 svin Antal i alt 1-9 slagtesvin 10-49 slagtesvin 50-99 slagtesvin 100-199 slagtesvin 200-399 slagtesvin 400-999 slagtesvin > 1000 slagtesvin Antal i alt 1-9 søer 10-49 søer 50-99 søer > 100 søer Antal i alt 150. 513 63. 692 24. 497 20. 633 16. 925 14. 858 2. 646 51,24% 21,68% 8,34% 7,02% 5,76% 5,06% 0,90% 501. 662 1. 499. 000 1. 736. 778 2. 919. 764 4. 823. 016 8. 982. 897 6. 023. 346 1,89% 5,66% 6,56% 11,02% 18,21% 33,92% 22,74% 293. 764 100,00% 26. 486. 463 100,00% j ! ! 148. 235 41. 898 11. 437 9. 886 8. 943 4. 294 636 65,79% 18,59% 5,08% 4,39% 3,97% 1,91% 0,28% 463. 741 905. 346 797. 054 1. 400. 306 2. 499. 249 2. 385. 870 1. 354. 255 4,73% 9,23% 8,13% 14,28% 25,49% 24,33% 13,81% ! 225. 329 100,00% 9. 805. 821 100,00% 43. 934 37. 621 11 -664 4. 830 98. 049 i 44,81% 38,37% 11,90% 158. 706 890. 421 809. 849 4,93% 1. 128. 516 5. 31% 29,80% 27,11% 37,77% 100,00% 2. 987. 492 100,00% 3 24 71 142 285 605 2276 90 3 22 70 142 279 556 2129 44 4 24 69 234 30 119. 902 49. 384 19. 619 17. 379 15. 298 14. 913 2. 821 50,10% 20,64% 8,20% 7,26% 6,39% 6,23% 1,18% 397. 000 1. 174. 000 1. 397. 000 2. 463. 000 4. 379. 000 9. 146. 000 5. 718. 000 1,61% 4,76% 5,66% 9,98% 17,75% 37,07% 23,17% 239. 316 100,00% 24. 674. 000 100,00% 118. 509 35. 751 10. 238 9. 073 8. 637 4. 664 603 63,21% 19,07% 5,46% 4,84% 4,61% 2,49% 0,32% 378. 000 776. 000 7^6. 000 1. 283. 000 2. 436. 000 2. 621. 000 1. 277. 000 3,98% 8,18% 7,55% 13,52% 25,68% 27,63% 13,46% 187. 475 100,00% 9. 487. 000 100,00% 32. 118 29. 281 10. 559 5. 110 77. 068 41,67% 37,99% 13,70% 117. 000 701. 000 738. 000 6,63% 1. 054. 000 4,48% 26,86% 28,28% 40,38% 100,00% 2. 610. 000 100,00% 3 24 71 142 286 613 2027 103 3 22 70 141 282 562 2118 51 4 24 70 206 34 -0,66% •1,01% +0,44% +0,15% +0,45% •1,44% -10,96% +14,35% +1,96% +0,45% +0,35% -0,17% •0,92% •1,14% -0,54% +16,28% +0,84% +1,15% +0,66% -11,72% +11,15% EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 1-9 svin 10-49 svin 50-99 svin 100-199 svin 200-399 svin 400-999 svin > 1000 svin Antal i alt 1-9 slagtesvin 10-49 slagtesvin 50-99 slagtesvin 100-199 slagtesvin 200-399 slagtesvin 400-999 slagtesvin > 1000 slagtesvin Antal i alt Spanien 1987 Antal 1 alt SfMtttMKtasatf ArttHiett S W t t t t a k t a s ** oytf JtfttatUtr Sttftitftttfttasaf Stcrrelse klasser bcsatnthgtt h66Hnf!Ht£: j btttftfttaft* 1* 1995 mm** 1987/95 ttflllfltllJIHar 1* a#v : battttfHtt i PC* SMM1UUJIQ 361. 700 100. 00% 17. 227. 845 100,00% 4yr 618. 164 234. 817 64,92% 85. 414 12. 740 10. 232 7. 516 8. 065 2. 916 23,61% 1. 678. 308 3,52% 2,83% 2,08% 2,23% 0,81% 874. 676 1. 450. 814 2. 134. 922 4. 860. 262 5. 610. 699 288. 898 15. 124 5. 417 4. 904 3. 697 3. 526 799 89,62% 4,69% 1,68% 1,52% 1,15% 647. 222 349. 770 378. 708 660. 929 1. 000. 156 • 1,09% 3. 033. 826 0,25% 1. 202. 680 322. 365 100,00% 7. 273. 291 78,11% 16,58% 2,91% 2,40% 324. 145 552. 032 312. 459 824. 611 100,00% 2. 013. 247 100,00% 3,59% 9,74% 5,08% 8,42% 12,39% 28,21% 32,57% 8,90% 4,81% 5,21% 9,09% 13,75% 41,71% 16,54% 100,00% 16,10% 27,42% 15,52% 40,96% 3 20 69 142 284 603 1924 48 2 23 70 135 271 860 1505 23 3 21 68 218 13 250. 000 19. 000 9. 000 6. 000 6. 000 7. 000 4. 000 83,06% 6,31% 2,99% 1,99% 1,99% 451. 000 563. 000 602. 000 818. 000 1. 786. 000 2,33% 4. 714. 000 1,33% 9. 192. 000 2,49% 3,11% 3,32% 4,51% 9,85% 26,01% 50,71% 301. 000 100,00% 18. 126. 000 100,00% 72. 000 72,00% 8. 000 5. 000 4. 000 5. 000 4. 000 2. 000 8,00% 5,00% 4,00% 5,00% 4,00% 2,00% 196. 000 187. 000 325. 000 469. 000 1. 190. 000 2. 178. 000 2. 923. 000 2,62% 2,50% 4,35% 6,28% 15,93% 29,16% 39,14% 2 30 67 136 298 673 2298 60 3 23 65 117 238 545 1462 -31,47% +50,80% -2. 57% -3,85% +4,79% +11,75% +19,43% +26,43% +21,51% +1,07% -7,02% -13,00% -12,03% -36,72% -2,91% 100. 000 100,00% 7. 468. 000 100,00% 75 +230,99% 36. 000 19. 000 4. 000 5. 000 64. 000 56,25% 29,69% 6,25% 7,81% 123. 000 395. 000 284. 000 788. 000 7,74% 24,84% 17,86% 49,56% 100,00% 1. 590. 000 100,00% 3 21 71 158 25 +29,75% -1,61% +4,32% -27,60% +94,48% ^ ^ 1-9suer 10-49 seer 50-99 seer > 100 seer Antal i alt ! ! j j ! 123. 093 26. 125 4. 591 3. 788 157. 597 EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer Frankrig 1987 1985 Størrelse klasser besætninger i% dyr Î* b**attn»n$ b*sath)n$*r f% dyr 1% baaJkMtøg AntaHatt Sttrttfs* Kfc*»*f AntaHatt Stortatse kt«s*f Øytf AntaHatt St**t«ts*ki*ft**t< Antatfatr étawafc* « • * * ** b y* 1987/96 •f*$yr 1-9 svin 10-49 svin 50-99 svin 100-199 svin 200-399 svin 400-999 svin > 1000 svin Antal i alt 1-9 slagtesvin 10-49 slagtesvin 50-99 slagtesvin 100-199 slagtesvin 200-399 slagtesvin 400-999 slagtesvin > 1000 slagtesvin Antal i alt 1-9 søer 10-49 søer 50-99 søer > 100 søer Antal i alt 153. 600 88,02% 44. 646 77,95% 144. 500 15. 100 5. 200 5. 700 6. 600 7. 200 2. 200 77,48% 318. 900 8,10% 2,79% 3,06% 3,54% 355. 400 378. 400 828. 600 1. 927. 500 3,86% 4. 482. 199 1,18% 3. 623. 200 2,68% 2,98% 3,18% 6,95% 16,18% 37,62% 30,41% 186. 500 100,00% 11. 914. 199 100,00% 5. 400 2. 700 4. 800 5. 500 2. 200 300 321. 600 118. 100 16OÆO0 716. 000 1. 527. 700 3,09% 1,55% 2,75% 3,15% 1,26% 1. 209. 300 0,17% 402. 600 7,22% 2,65% 3,61% 16,07% 34,28% 27,14% 9,03% 174. 500 100,00% 4. 456. 100 100,00% 18. 700 11. 700 5. 800 2. 200 38. 400 48,70% 30,47% 15,10% 5,73% 63. 500 302. 200 394. 200 381. 900 5,56% 26,47% 34,52% 33,45% 100,00% 1. 141. 800 100,00% 2 24 73 145 292 623 1647 64 2 22 60 149 278 550 1342 26 3 26 68 174 30 64. 395 71,58% 137. 800 5. 407 2. 236 2. 945 3. 927 6. 745 4. 305 6,01% 2,49% 3,27% 134. 500 162. 600 442. 300 4,37% 1. 168. 200 7,50% 4. 474. 600 4,79% 8. 010. 500 89. 960 100,00% 14. 530. 500 1. 959 668 1. 240 3. 306 4. 280 1. 173 3,42% 1,17% 2,17% 5,77% 89. 200 38. 100 46. 600 173. 700 924. 400 7,47% 2. 481. 500 2,05% 1. 704. 900 57. 272 100,00% 5. 458. 400 7. 752 5. 116 4. 415 4. 938 34,89% 23,02% 19,87% 22,22% 24. 600 146. 200 323. 600 9 3 6 2 00 0,95% 0,93% 1,12% 3,04% 8,04% 30,79% 55,13% 100,00% 1,63% 0,70% 0,85% 3,18% 16,94% 45,46% 31,23% 100,00% 1,72% 10,22% 22,62% 65,44% 2 25 73 150 297 663 -3,04% •5,69% -0,07% • 3 , 3 1% +1,86% +6,56% 1861 162 +12,98% +152,84% 2 19 70 140 280 580 1453 95 3 29 73 190 64 -4,58% -11,07% +17,14% -6,09% +0,67% +5,48% • 8 , 3 0% +273,22% -6,55% +10,64% +7,84% • 9. 2 2% •116,52% 22. 221 100,00% 1. 430. 600 100,00% EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer Graskenland 1987 AntaUatt StwtttMklasttr Amittfttt swtttscktasttf Oytf Stttraittidmar AftttMttt b*ft*wfafttr 20. 161 1. 981 368 277 230 218 214 85,98% 8,45% 1,57% 1,18% 0,98% 0,93% 0,91% 23. 449 100,00% 13. 259 91,87% 562 134 192 120 112 54 3,89% 0,93% 1,33% 0,83% 0,78% 0,37% 14. 433 100,00% 5. 270 746 244 290 80,46% 11,39% 3,73% 4,43% *r 39. 193 42. 710 25. 749 40. 728 67. 169 136. 941 563. 647 916. 137 20. 127 13. 295 8. 750 25. 148 32. 936 65. 215 116. 774 282. 245 12. 349 17. 292 16. 496 82. 773 1987/95 •f-Oyt •10,61% -6,95% •4,05% •5,29% +12,31% -3,59% •3,86% •91,16% +1,90% +17,70% +3,76% -1,66% +5,01% +4,77% 2 22 70 147 292 628 2634 39 2 24 65 131 274 582 2162 -15,95% 4,28% 4,66% 2,81% 4,45% 7,33% 14,95% 61,52% 100,60% 7,13% 4,71% 3,10% 8,91% 11,67% 23,11% 41,37% 100,00% 20 +136,99% 9,58% 13,41% 12,80% 64,21% 2 23 68 285 20 -13,05% +20,96% +0,68% +21,27% +65,41% 6. 550 100,00% 128. 910 100,00% Stsrrelse klasser tMsartningtf 1-9 svin 10-49 svin 50-99 svin 100-199 svin 200-399 svin 400-999 svin > 1000 svin Antal i alt 1-9 slagtesvin 10-49 slagtesvin 50-99 slagtesvin 100-199 slagtesvin 200-399 slagtesvin 400-999 slagtesvin > 1000 slagtesvin Antal i alt O 1-9 seer 10-49 soer 50-99 soer > 100 soer Antal i alt 48. 529 4. 320 1. 456 518 324 348 185 87,16% 7,76% 2,61% 0,93% 0,58% 0,63% 0,33% 85. 293 102. 299 97. 908 72. 337 84. 247 226. 735 469. 142 55. 680 100,00% 1. 137. 961 36. 043 1. 107 226 175 241 88 34 95,07% 2,92% 0,60% 0,46% 0,64% 0,23% 0,09% 53. 692 22. 250 14. 223 23. 309 62. 993 48. 909 87. 478 7,50% 8,99% 8,60% 6,36% 7,40% 19,92% 41,23% 100,00% 17,16% 7,11% 4,55% 7,45% 20,13% 15,63% 27,96% 37. 914 100,00% 312. 854 100,00% 11. 276 1. 620 371 320 13. 587 82,99% 11,92% 2,73% 2,36% 30. 388 31. 043 24. 913 75. 316 18,80% 19,20% 15,41% 46,59% 100,00% 161. 660 100,00% 2 24 67 140 260 652 2536 20 1 20 63 133 261 556 2573 8 3 19 67 235 12 EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer Irland 1987 1988 1987/86 AntaHatt Starret** ktass*f AntaHatt Størret«* ktasttf Opt AntaHatr $ta¥r*ls*ki**a*r Antatfatr étttrsJatfctaMa* fiyïf •M>yr Størrelse klasser bcaatninøv ** dyt t« b***tnfa& b***thlh$*r l% dyr i% fcttattofølt 1. 500 700 100 100 100 100 400 50,00% 23,33% 3,33% 3,33% 3,33% 3,33% 3. 200 15. 900 7. 700 11. 800 30. 900 100. 600 13,33% 1. 372. 200 3. 000 100,00% 1. 542. 300 800 400 100 100 200 200 100 42,11% 21,05% 5,26% 5,26% 10,53% 10,53% 5,26% 1. 900 100,00% 2. 000 7. 200 10. 000 15. 900 59. 300 109. 000 282. 800 486. 200 0,21% 1,03% 0,50% 0,77% 2,00% 6,52% 88,97% 100^00% 0,41% 1,48% 2,06% 3,27% 12,20% 22,42% 58,17% 100,00% : 2 23 77 118 309 1006 3431 514 3 18 100 159 297 545 2828 256 øf. b**atMntt -18,87% -0,52% -6,10% -27,61% -13,69% +83,74% -8,24% •151,64% •4,17% -20,88% +40,85% +37,07% +28,91% +1,68% +24,42% +83,16% 1. 400 100 400 1. 900 73,68% 5,26% 1. 600 5. 700 0,91% 3,24% 1 57 -59,18% •128,00% 21,05% 100,00% 168. 500 175. 800 95,85% 100,00% 421 93 •48,50% +131,53% 1-9 svin 10-49 svin 50-99 svin 100-199 svin 200-399 svin 400-999 svin > 1000 svin Antal i alt 1-9 slagtesvin 10-49 slagtesvin 50-99 slagtesvin 100-199 slagtesvin 200-399 slagtesvin 400-999 slagtesvin > 1000 slagtesvin Antal i alt 1-9 søer 10-49 søer 50-99 søer > 100 søer Antal i alt 7. 100 27. 400 16. 400 16. 300 35. 800 109. 500 747. 700 960. 200 3. 600 9. 100 7. 100 11. 600 23. 000 53. 600 227. 300 335. 300 5. 600 7. 500 9. 700 85. 100 107. 900 0,74% 2,85% 1,71% 1,70% 3,73% 11,40% 77,87% 100,00% 1,07% 2,71% 2,12% 3,46% 6,86% 15,99% 67,79% 100,00% 5,19% 6,95% 8,99% 78,87% 100,00% 3 23 82 163, 358 548 3739 204 2 23 71 116 230 536 2273 140 3 25 97 284 40 2. 700 1. 200 200 100 100 200 200 57,45% 25,53% 4,26% 2,13% 2,13% 4,26% 4,26% 4. 700 100,00% 1. 500 400 100 100 100 100 100 62,50% 16,67% 4,17% 4,17% 4. 17% 4,17% 4,17% 2. 400 100,00% 2. 000 300 100 300 74,07% 11,11% 3,70% 11,11% 2. 700 100,00% " EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer Italien 1987 1998 AntaHatt Starret** ktatfttf AntaHatt starrets* ktatttf byt* Antal fair &t*rofs*fci**t*r AtteMalt sia«r*{wtt****r bytf 1987/86 •f-ûyt Størrelse klasser b*t*tnlhg*f t% t% b**arth1n$ b*#*«hln$«r t% 1-9 svin 10-49 svin 50-99 svin 100-199 svin 200-399 svin 400-999 svin > 1000 svin Antal i alt 1-9 slagtesvin 10-49 slagtesvin 50-99 slagtesvin 100-199 slagtesvin 200-399 slagtesvin 400-999 slagtesvin > 1000 slagtesvin Antal i alt 1-9 søer 10-49 søer 50-99 søer > 100 søer Antal i alt -- — •- 1 i ! i i ! : 444. 041 31. 200 3. 709 1. 550 2. 119 2. 637 1. 798 91,17% 6,41% 0,76% 0,32% 0,44% 0,54% 0,37% 487. 054. 100,00% 9. 382. 997 dyr 975. 400 558. 600 266. 500 218. 200 622. 000 1. 692. 500 5. 049. 797 851. 300 186. 800 100. 100 175. 400 368. 800 1. 048. 100 2. 081. 500 10,40% 5,95% 2,84% 2,33% 6,63% 18,04% 53,82% 100,00% 17,69% 3,88% 2. 08% 3,65% 7,66% 21,78% 43,26% 2 18 72 141 294 642 2809 19 2 17 67 142 269 628 2277 25Z731 17. 597 2. 422 1. 568 1. 733 1. 773 1. 727 90,41% 6,29% 0,87% 0,56% 0,62% 0,63% 0,62% dyr 523. 812 346. 555 168. 116 222. 217 481. 174 1. 079. 013 5. 242. 190 279. 551 100,00% 8. 063. 077 241. 968 94,37% 8. 420 1. 488 1. 166 1. 151 1. 222 997 3,28% 0,58% 0,45% 0,45% 0,48% 0,39% 468. 316 147. 172 100. 903 165. 662 311. 139 746. 928 2. 402. 171 I 434. 846 96,14% 10. 788 1. 484 1. 235 1. 370 1. 670 914 2,39% 0,33% 0,27% 0,30% 0,37% 0,20% 452. 307 100,00% 4. 812. 000 100,00% 11 256. 412 100,00% 4. 342. 291 65. 186 4. 000 973 1. 700 71. 859 90,71% 133. 190 •' 5,57% 1,35% 2,37% 100,00% 83. 700 67. 400 488. 100 772. 390 17,24% 10,84% 8,73% 63,19% 100,00% 2 21 69 287 11 28. 567 3. 698 833 1. 339 82,95% 10,74% 2,42% 3,89% 34. 437 100,00% 78. 421 71. 769 55. 294 484. 362 689. 846 J*. bttatttftig pt. b**m&ån& 2 20 69 142 278 609 3035 29 2 17 68 142 270 611 2409 17 3 19 66 362 20 -5,65% •10,00% -3,40% •0,67% -5,41% -5,18% +8,08% +49,72% -1,14% +0,94% +0,53% +0,04% +0,42% -2,61% +5,80% +59,18% +34,35% -7,25% -4,17% +25,99% +86,37% 6,50% 4,30% 2,09% 2,76% 5,97% 13,38% 65,01% 100,00% 10,78% 3,39% 2,32% 3,82% 7,17% 17,20% 55,32% 100,00% 11,37% 10,40% 8,02% 70,21% 100,00% - EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer Luxembourg 1987 1995 Størrelse klasser besaatnlngar \% dyr ttt b«*artnln$ b*t«ttnlhg*r \\ dyr i% baaaHnirg AntaHatt Størrets* ktassar AntaHatt Starrets* ktassaf fjyrf AntaHatt stavrets* k»*a**r AntaHatt St*?r*<s*kJa***r. fiyet 232 122 56 50 48 41 11 41,43% 21,79% 10,00% 8,93% 8,57% 7,32% 1,96% 560 100,00% 68,15% 13,58% 4,96% 4,18% 3,66% 5,22% 0,26% 879 3. 703 4. 270 7. 576 13. 665 26. 716 11. 379 68. 188 866 1. 332 1. 095 2. 444 4. 765 9. 178 1. 067 1,29% 5,43% 6,26% 11,11% 20,04% 39,18% 16,69% 100,00% 4,17% 6,42% 5,28% 11,78% 22,97% 44,24% 5,14% 4 30 76 152 285 652 1034 122 3 26 58 153 340 459 1067 1987/96 •r-byr. afcat fc Jh _ li i t it ri pr* MWKnfnQ •9,69% +19,58% +10,67% +10,65% +7,28% +7,98% -12,55% •126,34% +1,10% +35,33% -19,00% •4,12% +23,29% +666,75% -7,22% 100,00% 20. 747 100,00% 54 +197,15% 28,13% 49,65% 16,32% 5,90% 100,00% 279 3. 012 2. 835 2. 501 8. 627 3,23% 34,91% 32,86% 28,99% 100,00% 3 21 60 147 30 -12,70% -3,19% -11,86% +22,94% +71,15% 261 52 19 16 14 20 - 1 383 81 143 47 17 288 1-9 svin 10-49 svin 50-99 svin 100-199 svin 200-399 svin 400-999 svin > 1000 svin Antal i alt 1-9 slagtesvin 10-49 slagtesvin 50-99 slagtesvin 100-199 slagtesvin 200-399 slagtesvin 400-999 slagtesvin > 1000 slagtesvin Antal i alt 1-9 søer 10-49 søer 50-99 søer > 100 søer Antal i alt 771 332 138 90 57 32 8 53,99% 23,25% 9,66% 6,30% 3,99% 2,24% 0,56% 1. 428 100,00% 929 97 20 24 17 100 1 78,20% 8,16% 1,68% 2,02% • 1,43% 8,42% 0,08% 2. 663 8. 427 9. 508 12. 324 15. 126 19. 311 9. 463 76. 822 3. 049 1. 836 1. 423 3. 521 4. 693 5. 985 1. 150 3,47% 10,97% 12,38% 16,04% 19,69% 25,14% 12,32% 100,00% 14,08% 8,48% 6,57% 16,26% 21,67% 27,64% 5,31% 1. 188 100,00% 21. 657 100,00% 311 284 41 9 645 48,22% 44,03% 6,36% 1,40% 1. 227 6. 179 2. 806 1. 077 10,87% 54,73% 24,86% 9,54% 100,00% 11. 289 100,00% 3 25 69 137 265 603 1183 54 3 19 71 147 276 60 1150 18 4 22 68 120 18 EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer Holland 1987 1995 AntaHatt Starrets* ktassar AntaHatt størrets* ktassar Ùyrf AntaHatt starrets* kla***r AntaHatt Størrats* klattør Oyrt Størrelse klasser besatnmgar t% i% hvssrthfag: b*s*Knlng*r f% IX b***_tttt. 1. 889 3. 866 4. 562 6. 728 6. 896 7. 837 3. 574 5,34% 10,94% 12,90% 19,03% 19,51% 22,17% 10,11% dyr 7. 408 108. 941 335. 809 969. 489 1. 971. 554 5. 005. 660 5. 949. 879 35. 352 100,00% 14. 348. 740 2. 704 4. 193 3. 427 4. 297 3. 967 2. 393 361 12,67% 19,65% 16,06% 20,13% 18,59% 11,21% 1,69% 11. 570 113. 730 247. 346 610. 175 1. 099. 355 1. 371. 749 561. 741 0,05% 0,76% 2,34% 6,76% 13,74% 34,89% 41,47% 100,00% 0,29% 2,83% 6,16% 15,19% 27,38% 34,16% 13,99% 21. 342 100,00% 4. 015. 666 100,00% 2. 644 5. 042 3. 466 6. 161 17. 313 15,27% 29,12% 20,02% 35,59% 11. 376 134. 534 252. 482 1. 221. 314 100,00% 1. 619. 706 0,70% 8,31% 15,59% 75,40% 100,00% 4 28 74 144 286 639 1665 406 4 27 72 142 277 573 1556 188 4 27 73 198 94 687 1. 284 2. 035 3. 670 4. 290 5. 755 4. 667 3,07% 5,74% 9,09% 16,39% 19,16% 25,71% 20,85% dyr 2. 573 38. 120 150. 628 533. 460 1. 226. 705 3. 718. 196 8. 727. 831 22. 388 100,00% 14. 397. 513 1. 567 2. 229 2. 070 3. 226 3. 605 2. 586 501 9,93% 14,12% 13,11% 20,44% 22,84% 16,38% 3,17% 7. 082 57. 378 152. 054 463. 537 1. 014. 037 1. 506. 035 810. 294 0,02% 0,26% 1,05% 3,71% 8,52% 25,83% 60,62% 100,00% 0,18% 1,43% 3,79% 11,56% 25,29% 37,55% 20,20% 15. 784 100,00% 4. 010. 417 100,00% 748 1. 526 1. 633 5. 716 9. 623 7,77% 15,86% 16,97% 59,40% 1. 026 41. 719 121. 947 1. 335. 586 100,00% 1. 500. 278 0,07% 2,78% 8,13% 89,02% 100,00% 1987/95 •tf-byr -4,50% +5,36% +0,56% +0,87% +0,02% +1,15% +12,33% +58,44% •5,62% -5,10% +1,77% +1,19% +1,50% +1,60% +3,94% +35,04% -68,12% +2,46% +2,51% +17,87% +66,65% 4 30 74 145 286 646 1870 643 5 26 73 144 281 582 1617 254 1 27 75 234 156 1-9 svin 10-49 svin 50-99 svin 100-199 svin 200-399 svin 400-999 svin > 1000 svin Antal i alt 1-9 slagtesvin 10-49 slagtesvin 50-99 slagtesvin 100-199 slagtesvin 200-399 slagtesvin 400-999 slagtesvin > 1000 slagtesvin Antal i alt 1-9 søer 10-49 søer 50-99 søer > 100 søer Antal i alt fc ^ EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer Portugal 1987 1995 AntaHatt Størrets* ktasftaf AntaHatt størret** ktassar Oyrt AntaHatt Størreis* klattet AntaHatt Størrets* * * * * ** fiyff Størrelse klasser bcsatnlngar t* dyr l% b**»tnlng b*s*tthtng«f 1% 238. 240 19. 191 2. 105 1. 789 701 480 328 90,64% 7,30% 0,80% 0,68% 0,27% 0,18% 0,12% 511. 182 349. 285 145. 307 246. 337 193. 341 295. 906 714. 626 20,81% 14,22% 5,92% 10,03% 7,87% 12,05% 29,10% 2 18 69 138 276 616 2179 121. 600 13. 100 1. 100 1. 900 600 500 500 87,29% 9,40% 0,79% 1,36% 0,43% 0,36% 0,36% 262. 834 100,00% 2. 455. 984 100,00% 9 139. 300 100,00% 2. 401. 800 96,75% 236. 590 93,87% 118. 800 154. 591 3. 362 859 430 281 200 64 2,10% 0,54% 0,27% 0,18% 0,13% 0,04% 159. 787 100,00% 67. 727 3. 100 402 539 94,37% 4,32% 0,56% 0,75% 71. 768 100,00% 74. 822 61. 941 56. 153 76. 499 123. 235 119. 427 748. 667 126. 886 55. 655 27. 285 109. 986 319. 812 31,60% 9,99% 8,27% 7,50% 10,22% 16,46% 15,95% 100,00% 39,68% 17,40% 8,53% 34,39% 100,00% 2 22 72. 131 272 616 1866 5 2 18 68 204 4 75. 000 2. 800 700 600 400 200 200 41. 200 3. 200 500 700 3,50% 0,88% 0,75% 0,50% 0,25% 0,25% 7,02% 1,10% 1,54% 79. 900 100,00% 90,35% 101. 300 45. 600 100,00% dyr 277. 500 286. 200 103. 300 257. 900 225. 300 221. 500 1. 030. 100 62. 400 38. 600 76. 500 82. 500 122. 400 229. 700 730. 900 59. 700 27. 200 144. 700 332. 900 1987/95 +*»ûy* ^feMUfctatog. :: +6,36% +20,04% •36,04% -1,42% •36,15% -28,14% -5,44% +84,52% •3,50% •0,14% -23,53% -2,36% -24,24% -0,68% -38,45% <% 11,55% 11,92% 4,30% 10,74% 9,38% 9,22% 42,89% 100,00% 16,25% 8,54% 5,28% 10,47% 11,29% 16,75% 31,43% htttttnlnjt 2 22 94 136 376 443 2060 17 2 22 55 128 206 612 1149 100,00% 9 •95,24% 30,43% 17,93% 8,17% 43,47% 100,00% 2 19 54 207 7 +31,24% +3,92% -19,85% +1,30% +63,83% 1 -9 svin 10-49 svin 50-99 svin 100-199 svin 200-399 svin 400-999 svin > 1000 svin Antal i alt 1-9 slagtesvin 10-49 slagtesvin 50-99 slagtesvin 100-199 slagtesvin 200-399 slagtesvin 400-999 slagtesvin > 1000 slagtesvin Antal i alt 1-9 søer 10-49 søer 50-99 søer > 100 søer Antal i alt EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer Det Forenede Kongerige 1987 1995 AntaHatt Starret*« W a t t* AntaHatt Størrets* ktaattf byt* AntaHatt StatfttfM # * * * ** AntaHatt Starrets* toatta* fiyvf. 1987/86 *f~éy* Størrelse klasser b«sstntng*r t% dyr 1« MsaMniftø; M*attHkig«r f% i% o***atofttg •*-,A _ _ w ^ u h _ _ t j* 4. 540 2. 122 706 870 1. 057 1. 966 2. 194 33,74% 15,77% 5,25% 6,47% 7,86%j dyr 14. 292 47. 977 51. 977 120. 991 290. 180 14,61% 16,31% 1. 207. 029 5. 602. 071 0,19% 0,65% 0,71% 1. 65%^ 3,96% 16,46% 76,38% 3 23 74 139j 275 614 2553 545 -12,62% -6,42% +5,59% -3,54% -3,41% -6,73% •4,44% +42,38% 13. 455 100,00% 7. 334. 517 100,00% 2. 595 1. 221 560 695 1. 044 1. 373 698 8. 186 4. 528 1. 793 872 2. 318 9. 511 •. - " -. 31,70% 14,92% 6,84% 8,49% 12,75% 16,77% 8. 525 30. 229 36. 225 92. 162 315. 724 810. 304 8,53% 1. 288. 415 0,33% 1,17% 1,40% 3,57% 12£3% 31,39% 49,91% 100,00% 2. 581. 584 100,00% 47,61% 18,85% 9,17% 24,37% 100,00% 15. 877 45. 336 64. 038 709. 697 834. 948 1,90% 5,43% 7,67% 85,00% 100,00% 3 25 65 133 302 590 1846 315 4 25 73 306 88 -17,26% •7,00% -9,17% -5,71% +6. 65% -6,54% •10,89% +32,89% +0,04% +5,56% •1,54% +22,15% •54,10% 1-9 svin 10-49 svin 50-99 svin 100-199 svin 200-399 svin 400-999 svin > 1000 svin Antal i alt 1-9 slagtesvin 10-49 slagtesvin 50-99 slagtesvin 100-199 slagtesvin 200-399 slagtesvin 400-999 slagtesvin > 1000 slagtesvin Antal i alt 1-9 søer 10-49 søer 50-99 søer > 100 søer Antal i alt 3 5. 150 5. 266 1. 988 1. 726 2. 067 2. 321 2. 154 24,91% 25,47% 9,62% 8,35% 10,00% 11,23% 18. 553 127. 225 138. 618 248. 849 587. 488 1. 527. 789 10,42% 5. 266. 020 20. 672 100,00% 7. 914. 542 24,72% 25,53% 10,64% 11,59% 11,85% 10,53% 10. 407 62. 633 80. 336 172. 846 356. 136 704. 687 5,14% 1. 128. 966 0,23% 1,61% 1,75% 3,14% 7,42% 19,30% 66,54% 100,00% 0,41% 2,49% 3,19% 6,87% 14,15% 28,01% 44,87% 100,00% 2. 516. 011 100,00% 47,45% 25,37% 10,58% 16,59% 26. 304 96. 123 121. 070 657. 429 900. 926 2,92% 10,67% 13,44% 72,97% 100,00% 15. 815 100,00% 2. 621 2. 707 1. 128 1. 229 1. 256 1. 116 545 10. 602 7. 505 4. 013 1. 674 2. 623 ! ! i ! I 4 24 70 144 284 658 2445 383 4 23 71 141 284 631 2071 237 4 24 72 251 57 EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer Finland* 3302S Sterrelse klasser besartnlngtf it, « t% baftatnlftft ; bttaMfliftftar Antal t alt sttiMttftktatttr Antal iatt SWffetMkbtttf Afitatftlt Stwttittkta&Mr 34SZ0 Am*** SttfttWttC: B H aW t B B W TO 1* iMMateMB !' sK. saasRBniB 2. 302 1. 725 1. 667 2. 560 2. 111 424 28 21,28% 15,95% 15,41% 23,67% 19,52% 3,92% 0,26% 5. 798 46. 412 122. 203 372. 683 568. 479 230. 638 35. 229 0,42% 3,36% 8,85% 26,98% 41,15% 16,70% 2,55% 10. 817 100,00% 1. 381. 442 100,00% 3 27 73 146 269 544 1258 128 1-9 svin 10-49 svin 50-99 svin 100-199 svin 200-399 svin 400-999 svin > 1000 svin Antal i alt 1-9 slagtesvin 10-49 slagtesvin 50-99 slagtesvin 100-199 slagtesvin 200-399 slagtesvin 400-999 slagtesvin > 1000 slagtesvin Antal i alt ^ 1-9 soer 10-49 soer 50-99 soer > 100 soer Antal i alt I | j i I I i 508 966 1. 051 1. 970 2. 237 595 41 6,89% 13,11% 14,26% 26,74% 30,36% 8,08% 0,56% 1. 858 26. 860 i 78. 010 293. 594 617. 629 ozzyyo 59. 563 7. 368 100,00% 1. 400. 512 1. 718 1. 703 907 706 536 149 8 30,00% 29,74% 15,84% 12,33% 9,36% 2,60% 0,14% 7. 049 41. 561 64. 802 98. 695 146. 772 82. 397 9. 594 0,1 3TO 1 , 9 2% O. O/TD 20,9070 44,1UTO 23,U070 4,2370 IUUJVUTD I. OOTO y,2270 l4,«$f TO 21,0910 02,907D 1 0 , 2 / 70 2 , 10 TO 5. 727 100,00% 450. 840 lUU,UU7D 935 3. 473 738 91 17,85% 66,32% 14,09% 1,74% 4. 410 94. 602 47. 274 14. 827 2 , r 4 70 OO,/ZTO 29,3470 9,21/70 5. 237 100,00% 161. 113 1UU,UU70 +45 9 1% +3 34% •1 95% 4-9 37% +9 53%. 0 90% +15 47% +48 84% A 9ft 7A 1AQ 9 7 fi 5 43 1 4 53 ion A OA 71 14fl TTA 5 53 11QQ 7Q c 97 RA 1 53 31 * Data fra den nationale myndighed; forskellig tidsperiode!!; ingen tilgængelige data for slagtesvin og søer i 1990 1 EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer Sverige* 987 1 1987/93 Antal (alt Stertfctotktasttf Antal 1 alt SotitttMklasMf oyt* Jtlrtatttit StatlttfetttaMAf Stan-else klasser btsartningaf 4. 151 2. 573 4. 842 2. 773 1. 339 1. 039 24,83% 15,39% 28,96% 16,59% 8,01% 4j*f 13. 930 41. 266 262. 222 439. 576 461. 215 6,22% 1. 016. 172 it bttattnfaft 0,62% 1,85% 11,74% 19,67% 20,64% 45,48% 3 16 54 159 344 978 2. 670 1. 755 3. 241 2. 094 1. 386 1. 195 1* 21,64% 14,22% 26,26% 16,97% 11,23% 9. 438 28. 073 174. 744 339. 788 484. 264 9,68% 1. 240. 240 1 * " -. 'Ntfatnnijt. $£. fe**aMna 0,41% 1. 23% 7,68% 14,93% • 21. 27% 54,48% 4 16 54 162 349 1038 •5,33% -0,26% -0,44% •2,36% +1,44% +6,12% 16. 717 100,00% 2. 234. 381 100,00% 134 12. 341 100,00% 2. 276. 547 ioo;oo% 184 •38,02% j \ j j j ! i i ! « I 7. 301 3. 681 1. 002 357 59,16% 29,83% 8,12% 2,89% 15. 614 84. 728 65. 602 75. 428 6,47% 35,10% 27,18% 31,25% 12. 341 100,00% 241. 372 100,00% 2 23 65 211 20 1-9 s v i n" 10-24 s v i n" 25-99 s v i n" 100-249 s v i n" 250-499 s v i n" > 499 s v i n" Antal i alt 1-9 slagtesvin 10-49 slagtesvin 50-99 slagtesvin 100-199 slagtesvin 200-399 slagtesvin 400-999 slagtesvin > 1000 slagtesvin Antal i alt 4) 1-9 soer 10-49 soer 50-99 soer > 100 soer Antal i alt * Data fra den nationale myndighed, ingen tilgængelige data om slagtesvin og søer (1987) A514 ** Definition af størrelse klasser ikke konsistent med EUROSTAT data EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer 1-10 svin" 11-50 svin" 51-100 svin" 101-200 svin" 201-400 svin" 401-600 svin" > 600 svin" Antal i alt 1-9 slagtesvin 10-49 slagtesvin 50-99 slagtesvin 100-199 slagtesvin 200-399 slagtesvin 400-999 slagtesvin > 1000 slagtesvin Antal i alt 1-10 søer" 11-50 søer" 51-100 søer" > 100 søer" Antal i alt Østrig* 1987 1998 : 1987/83 Antal talt Starrets* ktasttr AntaHatt Starrets* kfosttf bytf AntaHatt swrettakfctt** AntaHatt st*mH»*f*tt*r bytf Størrelse klasser twsartningcr t% t% Mstfettldg: b*s*Mn)ng«r 1% i% (MMÉMNB ! -°{iif,9**aVt*jntt 122. 975 23. 299 6. 016 4. 665 2. 132 137 73 77,20% 14,63% 3,78% 2,93% 1,34% 0,09% 0,05% -dyr 398. 573 537. 895 432. 043 666. 332 567. 141 64. 240 77. 371 14,53% 19,61% 15,75% 24,29% 20,67% 2,34% 2,82% 3 23 72 143 266 469 1060 17 94. 557 16. 087 5. 667 5. 236 2. 959 239 66 75,76% 12,89% 4,54% 4,20% 2,37% 0,19% 0,05% 4yT 289. 238 386. 831 409. 437 756. 377 797. 212 110. 787 71. 971 10,25% 13,71% 14,51% 26,80% 28,25% 3,93% 2,55% 3 24 72 144 269 464 1090 23 -5,62% •4,16% •0,60% •1,13% +1,28% -1,14% +2,89% +31,27% 159. 297 100,00% 2. 743. 595 100,00% 124. 811 100,00% 2. 821. 853 100,00% 33. 120 11. 361 347 23 73,84% 25,33% 0,77% 0,05% 105. 379 258. 538 21. 975 4. 336 27,31% 67,00% 5,69% 1,12% 44. 851 100,00% 385. 892 101,12% 3 23 63 189 9 19. 725 10. 928 625 66 62,93% 34,86% 1,99% 0,21% 68. 127 263. 228 39. 112 10. 727 31. 344 100,00% 381. 194 17,87% 69,05% 10,26% 2,81% 100,00% 3 24 63 163 12 +8,55% +5,85% -1,18% -13,79% +41,35% * Data fra den nationale myndighed; ingen tilgængelige data om slagtesvin; tal omfatter ikke smågrise! " Definition af størrelse klasser ikke konsistent med EUROSTAT data __ EUROSTAT: EU svinebesaetningsstrukturer TABEL 13: Strukturen i svinebesætningerne i EU på regionalt plan Antal svinebesætninger i 1008 RÊGTONER 1989 16 1998 13 BE1 BE3 VLAAMS GEWEST • BXL REG. WALONNE B DK DK DE1 DE2 OE4 DE3 DE7 DE8 DE9 DEA OEB DEC DED DEE DEF DEG BADEN WURTEMBERG BAYERN BRANDENBURG HAMBURG, BREMEN, BERLIN HESSEN MECKLENBURG-VORPOMME NIEDERSACHSEN NORDRHEIN-WESTFALEN RHEINLAND-PFALZ SAARLAND SACHSEN SACHSEN-ANHALT SCHLESWIG-HOLSTEIN THURINGEN DEU GR11 GR3 ANATONIKI MACEDONIA & T ATTIKI GR23 DYTIKI ELLADA GR13 DYTIKI MAKEDONIA GR21 IPEIROS GR12 GR43 GR22 GR42 GR25 GR24 GR14 GR41 KENTRIKI MAKEDONIA KRITI NISIA IONIOU NOTIO AIGALO PELOPONNESOS STEREA ELLADA THESSALIA VOREIO AIGALO GR ES61 ES24 ES12 ES53 ES7 ANDALUCIA ARAGON ASTURIAS BALEARES CANARIAS ES13 CANTABRIA ES42 ES41 ES51 CASTILLA-LA-MANCHA CASTILLA-LEON CATALUNA ES52 COM. VALENCIANA ES43 ES11 ES23 ES3 ES62 ES22 ES21 EXTREMADURA GALICIA LA RIOJA MADRID MURCIA NAVARRA PAIS VASCO ESP ArrtaUvtfi 11000 Antal *vlr»/b*s*<n1na +/-1989/93% -20,37% -42,31% -24,65% 1989 6354 304 6667 1998 6831 291 7122 * /, 1989/93% +7,51% -4,10% +6,98% 1889 395 78 333 1999 533 129 473 +M989/98% +35,02% +66,22% +41,98% -14,46% 8198 11568 +25,76% 293 431 -14,24% -9,56% -10,00% -50,00% -13,98% -12,67% -13,04% -10,08% -15,88% -30,00% +47,14% -28,00% -14,83% +12,38% -11,54% 2204 3669 1310 25 999 1273 7069 5834 500 35 988 1192 1437 821 27356 2280 3809 923 8 971 907 7186 5812 461 30 705 849 1368 732 26041 +121,00% +55,00% +67,97% +88,53% +4,44% +79,29% +110,91% -12,50% +36,09% +20,00% +81,21% +88,20% -22,78% +68,36% 54 21 82 22 122 110 60 7 24 58 212 125 40 934 64 7 63 38 43 118 49 4 31 84 126 172 9 808 -29,83% 1049 -30. 19% 1512 1103 1928 -10,88% -11,54% -28,89% -31,94% -57,72% -23,63% -13,96% -33,46% -37,50% -20,40% -18,13% -40. 00% -40,00% -20. 48% -25. 08% -24,29% 52 70 33 13 54 73 19 11 475 437 1787 3825 1963 4469 605 621 632 87 38 693 299 50 11843 691 682 584 77 51 547 344 31 13064 +3,45% +3,81% -29,56% -67,59% -2,84% -28,73% +1,67% -0,39% -7,74% -15,37% -28,59% -28,81% -4,77% -10,91% -4,81% +19,05% -65,50% -22,37% +67,46% -65,06% +7,81% -18,34% -43,00% +30,21% +45,37% -40,33% +37. 96% -76,48% -13,55% +5,11% +27,48% +2,90% +4. 28% -41,92% -15,04% -8. 00% +9,80% +16. 83% +14,24% +9. 86% -7. 53% -11,65% +33. 98% -21,08% +14. 97% -37,23% +10,31% 45 42 596 125 34 849 151 159 42 39 470 596 239 391 99 27 105 14 7 136 39 27 18 10 26 64 25 22 29 45 141 3 11 19 4 42 31 275 233 26 5 55 126 187 71 8 38 54 48 466 81 38 693 177 176 46 48 228 589 268 310 106 14 23 6 6 45 24 10 11 10 32 21 18 7 15 68 258 3 13 15 5 91 44 374 400 45 6 59 281 246 103 7 55 +47,02% +20,63% +14,79% -21,73% -35,18% +12,95% -18,39% +16. 91% +10. 78% +9,68% +20,90% -51,47% -1,13% +11,82% -20,72% +7,62% -46,13% -77,74% -53,78% -11,18% -66,54% -39,87% -61,28% -34,86% -4,32% +21,14% -67,07% -26. 69% -69. 55% •48,65% +49. 79% +82. 61% +15,46% +17,89% -18,33% +24,84% +117,60% +43,78% +35,78% +71,69% +75,78% +16. 17% +7,91% +123. 30% +31,53% +44. 58% -16. 22% +45,71% 4 20 31 49 87 2 0 29 2 47 37 12 1 2 2 6 2 16 27 42 79 2 0 25 1 41 33 10 1 3 1 5 2 278 2 246 2 0 6 3 1 3 2 0 2 2 3 5 2 32 23 11 19 7 2 4 11 58 14 3 24 120 2 0 4 4 6 311 4 0 10 6 1 5 5 0 3 3 6 9 1 85 16 7 17 6 1 2 5 45 12 2 15 95 1 0 2 3 4 235 Kilde: EUROFARM O/ Antal svinebesætninger i 1000 REGIONER +M989/93% 1988 1993 •/«1989fl»% ,. AntarsvfcMtOOO <. * ^ f * * * « « t f * t f*. 1988 : &miïm- 1£tô, 23 1989 4 19 1993 3 14 FR42 FR61 FR72 FR25 FR26 FR52 FR24 FR21 FR83 FR43 FR23 FR1 FR81 FR63 FR41 ALSACE AQUITAINE AUVERGNE BASSE-NORMANDIE BOURGOGNE BRETAGNE CENTRE CHAMPAGNE-ARDENNE CORSE - FRANCHE-COMTE HAUTE-NORMANDIE ILE-DE-FRANCE LANGUEDOC-ROUSILLON LIMOUSIN LORRAINE FR62 MIDI-PYRENEES FR3 FR51 FR22 FR53 FR82 FR71 NORD-PAS-DE-CALAIS PAYS-DE-LA-LOIRE PICARDIE POITOU-CHARENTES PAC RHONE-ALPES F IE IRL IT71 ABRUZZI IT92 IT311 BASILICATA BOLZANO-BOZEN IT93 CALABRIA IT8 IT4 IT33 IT6 IT13 IT2 IT53 IT72 IT11 IT91 ITB ITA CAMPANIA EMILIA ROMAGNA FRIULI-VENEZIA GIULIA LAZIO LIGURIA LOMBARDIA MARCHE MOUSE PIEMONTE PUGLIA SARDEGNA SICILIA IT51 TOSCANA IT312 TRENTO IT52 IT12 IT32 UMBRIA VALLE D'AOSTA VENETO IT LU LUX NL1 NL2 NL3 NL4 NOORD NL OOST NL WESTNL ZUID NL NL 10 4 4 22 4 2 1 2 1 0 2 9 5 22 5 11 2 8 1 12 149 3 27 18 8 37 56 11 7 37 1 15 29 13 9 3 20 5 12 1 14 0 22 346 1 1 14 4 10 29 8 2 3 15 3 1 1 1 1 0 1 6 3 17 4 8 1 5 1 8 106 3 22 16 8 34 59 5 3 27 0 10 25 7 5 3 18 6 7 1 14 0 15 286 1 1 13 3 10 27 -28,50% -24,29% -21,96% -43,41% -36,14% -30,00% -20,26% -40,00% -27,50% -26,67% -24,44% +0,00% -21,58% -33,76% -30,85% -23,78% -25,38% -30,56% -35,00% -35,36% -25,56% 72 472 243 351 198 6612 290 101 33 107 148 16 59 158 74 610 681 1025 174 332 38 -34,92% -28,89% 408 12204 67 457 280 410 214 7740 402 86 24 103 188 14 52 171 85 629 635 1474 159 339 32 366 13929 -7,90% -3,28% +15. 18% +16,66% +7,97% +17,05% +38,91% -14,89% -26,67% -3,37% +27,03% -13,58% -11. 09% +8,64% +14,25% +3,01% -6,68% +43,77% -8,37% +2,31% -17,21% -10,11% +14,14% 18 25 24 80 45 305 76 44 42 71 165 162 31 19 16 28 131 95 109 39 43 34 82 32 35 165 76 510 133 62 42 94 277 140 35 30 26 38 164 197 153 62 47 47 132 -10,69% 1302 1570 •20,57% 449 606 -19,15% -12,66% -8,21% -6,29% +5,32% 133 75 25 141 162 122 71 25 135 150 -53,24% 1896 1896 -62,08% -25,92% -48,75% -35,78% -14,19% -40,48% -38,86% +4,69% -8,87% +3,33% -38,38% -14,44% 207 178 4 2880 248 58 756 38 258 100 293 8 197 154 1 2940 234 53 810 31 255 94 265 4 -3,94% 352 322 -20,00% -34,37% -17,40% 1 0 581 8393 637 8396 -8,56% -4,24% -0,28% -4,72% -7,30% +0,01% -5,12% -13,06% -82,50% +2,09% -5,93% -7,75% +7. 15% -17,59% -1,07% -6,39% -9,33% -45,06% -8,57% -54,00% +9,55% +0,04% 5 4 3 4 3 6 4 3 4 3 171 365 29 5 5 187 9 5 86 12 13 19 25 9 25 3 26 24 72 6 2 297 9 7 151 9 1. 4 17 37 5 24 1 44 29 -5,66% 77 72 -6,57% 145 144 -14,29% -9,08% -6,94% 576 4819 824 585 5128 879 -6,76% -8,26% 7630 13849 8373 14964 +1,60% +6,40% +6,65% +9,74% +8,06% 411 342 229 748 473 488 400 262 880 557 +28,81% +27,76% •47,60% •106,14% +69,06% +67,22% •74,21% +41,86% +1,15% +31,77% +68,13% -13,58% +13,37% +64,03% +65,23% +35,15% +25,07% +107,03% +40,97% +58,27% +11,21% +38,11% •60,51% +35,00% +13,10% +9,65% +8,65% +1,68% -11,99% +113,89% +150,24% +17,37% -65,85% +58,96% +9,63% +55,00% +75,26% -21,28% +8,56% -9,41% +47,13% -35,79% -4,82% -42,50% +66,91% +21,12% •0,97% +18,54% +17,03% +14,61% +17,70% +17,78% Kilde: EUROFARM /*_ Arttal *vtnebe«etninflerl 10D0 REGIONS 1989 OS PT2 PT14 PT15 PT12 ACORES ALENTEJO ALGARVE CENTRO PT13 LISBOA & VALE DO TEJO PT3 MADEIRA NORTE PORT FIN SWE EAST-ANGLIA EAST MIDLANDS NORTH NORTHWEST NORTHERN IRELAND SCOTLAND SOUTH EAST SOUTH WEST WALES WEST MIDLANDS PT11 UK4 UK3 UK1 UK8 UKB UKA UK5 UK6 UK9 UK7 UK2 1993 122 10 13 8 102 26 6 74 239 2 1 0 1 3 1 2 3 1 1 9 8 5 76 18 5 52 173 11 12 2 1 1 1 2 1 2 3 1 1 +/* 1999/93 % 1989 Antal«v1oJi«X) > 1?M 3781 • M 9 M / 9 3 1i *. i<y. rArMpvMrtMritna ym i >\ >M9M/931» 1993 31 -10,00% -39,02% -32,63% -25. 16% -32,24% -17. 81% -29,84% -27,64% 41 345 74 589 1146 18 227 2439 47 401 56 553 1344 26 190 2618 1381 2777 -3,13% 1437 1438 -7,27% +32,50% -26,00% -18,52% -8,89% +11,88% -2,86% •0,00% +2,73% -0,80% -4,26% 601 172 315 626 459 799 861 101 416 1766 7652 628 186 293 613 547 804 849 106 422 1877 7763 +16,09% +16,19% -23,69% -6,02% +17,32% +39,45% -16,14% +7,32% +0,08% +4,64% +8,05% -7,12% -2,13% +19,04% +0,58% -1,34% +4,83% +1,48% +6,33% +2,79% 4 26. 10 6 44 3 3 10 898 546 430 315 232 510 500 307 84 378 706 447 5 49 11 7 77 5 4 15 128 226 928 616 351 395 278 667 449 312 88 373 757 480 +28,99% +90,54% +13,28% +25,58% +73,14% +69,68% +19,52% •48,12% +3,31% +12,85% -18,45% +25,51% +20,11% +30,66% -10,10% +1,56% +4,83% -1,21% +7,19% •7,36% YORKSHIRE & HUMBERSIDE UK 3 17 2 16 Kilde: EUROFARM 42 TABEL 14: Antal KE (svin og kvæg) pr. ha landbrugsjord KEkvfcg 4te*Vfo£,; jKBft«* :* ' A ^ f ^ ^ ^ ^ ^ '^ bel ÔELGIQUE-BÊLG1E 1994 bel be2 be3 REGION WALLONNE REG. BRUXELLES-CAP7BRUSSELSHFDST. GEW. VLAAMS GEWEST 1994 dk DANMARK de ŒUTSCHLAND 1894 del , BADEN-WUERTTEMBERG BAYERN BERLIN BRANDENBURG BREMEN de2 de3 de4 de5 de6 HAMBURG de7 HESSEN de8 de9 dea deb dec ded dee def deg MECKLENBURG-VORPOMMERN NIEDERSACHSEN NORDRHEIN-WESTFALEN RHEINLAND-PFALZ SAARLAND SACHSEN SACHSEN-ANHALT SCHLESWIG-HOLSTEIN THUERINGEN 1993 VOREIA ELLADA KENTRIKI ELLADA gf ELLADA gn gr2 gr3 gr4 ATTIKI NISIAAIGAIOU, KRITI ëil|;É$PÂNA::::!|ii993|:::::;:|||ll es1 es11 NOROESTE GALICIA ASTURIAS CANTABRIA NORESTE PAIS VASCO es12 es13 es2 es21 es22 NAVARRA es23 RIOJA es24 ARAGON es3 MADRID es4 es41 es42 es43 es5 es51 es52 es53 es6 es61 es62 es63 CENTRO (E) CASTILLA-LEON CASTILLA-LA MANCHA EXTREMADURA ESTE CATALUNA COMUNIDAD VALENCIANA BALEARES SUR ANDALUCIA MURCIA CEUTA Y MELILLA ' 1,64 0,60 1. 91 1,42 0,84 0,66 0,69. ,- 0,91 0,56 0,39 0,99 0,41 0,55 0,35 0,75 0,77 0,08 0,60 0,54 0,29 0,92 0. 44 0,11 0,17 0,06 0,07 0,06 1,06 1,21 0,82 1,08 0,10 0,60 0,12 •0,15 0,04 0,11 0,10 0,15 0. 03 0. 10 0. 17 0. 26 0,04 0,12 0. 08 0. 09 0. 04 0,00 • Ï^OO - 2,84 - WÊÊÊÊÊëmM 0,00 2,12 0,07 0,68 tøg 0,26 0,21 0,22 0,11 0,04 0,04 0,23 0,09 0,52 0,72 0,11 0,07 0,13 0,13 0,24 0,17 0,95 0,04 0,08 0,05 0,04 0,11 0,18 0,03 0,02 0,19 0,04 0,11 0,09 0,23 0,03 0,08 0. 10 0,03 0,11 0,56 0,83 0. 26 0. 06 0. 13 0. 09 0. 44 0. 00 0,60 4,03 1,49 1,22 0,93 0,95 1. 12 0,78 0,50 f,03 0,46 0,77 0,44 1,27 1,49 0,19 0,68 0,67 0,42 1. 16 0,60 J0,17 0,21 0,14 0,12 0,10 1,16 1,39 0,85 1,10 0,29 0,64 0,24 0,23 0,27 0,14 0,17 0,25 0,06 0,21 0,73 1,10 0. 30 0. 18 0,21 0,18 0,48 0. 00 +23,25% -8,96% ,"' * 2 t 3 8% < *'. ï>, < ' , : -3,85% •4,69% •42,86% -50,00% -50,00% -21,00% -4,45% -7,39% -27,03% -32,10% -16,27% +2,61% -61,81% -62,97% -41,36% -66,10% +22,11% -49,73% -13,24% -25,23% +33,76% -47,50% +6,82% -5,13% -2,03% +46,26% +10,77% +10,97% +23,63% -56,72% +21,69% +44. 43% -8. 27% EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv: Fra 1993 oversigten vedr. EU'svinebesaetningsstrukturer, anslaaet KE for Irland) ' es7 fr/ fr1 fr2 fr3 fr4 frS fr6 fr6 fr9 I*'-' It. it1 BASSIN PARISIEN NORD-PAS-DE-CALAIS EST OUEST SUD-OUEST • • j fr7 CENTRE-EST MEDITERRANEE It11 it 12 it 13 it2 it3 it31 it32 R33 it4 its it51 it52 tt53 m K7 R71 It72 it8 PIEMONTE VALLE D'AOSTA LIGURIA LOMBARDIA NORD EST TRENTINO-ALTO ADIGE VENETO FRIULI-VENEZIA GIULIA EMILIA-ROMAGNA CENTRO (1) TOSCANA UMBRIA MARCHE LAZIO ABRUZZO-MOLISE ABRUZZO MOLISE CAMPANIA K9 SUD it91 it92 it93 ita PUGUA BASILICATA CALABRIA SICILIA SARDEGNA Kb $11 till nil nl2 nl3 nl4 PI pt1 pt11 pt12 pt13 pt14 pt15 pt2 pt3 WEST-NEDERLAND ZUID-NEDERLAND 'PoRni<^m^imm-mmWm: CONTINENTE NORTE CENTRO (P) LISBOA E VALE DO TEJO ALENTEJO ALGARVE ACORES MADEIRA - - - '~'WM&&fiffl$ Wf$8?< •" ptCfvaAA pr^haAA CANARIAS FRANCS 1993 ILE DE FRANCE | W'^#t&6åÉ^£^4m>'&^ 0,21 , Æ^Vs-sM*« 0,05 0,12 '/ - 'i't&k 0,01 + ;*:. > /Eiidrlngt^inebestandene o ' - - * ,, * — V , ,* -44,20% 42S#I% DEPARTEMENTS D"OUTRE-MER metAND , m±%My&%&*>; ** *<*>"#;**£ "& *TAU* V* * r ø % ^ ^A >/&>> ^ -- NORD OVEST - "**»# 1j6p> s;^ - o^« 0,58 / ' • " ;* 0,M *,13 * ' 0,13 -. AM 0,4* 'i <* * , ' ' ," " < , ' "' 0J1 0,78 0,30 0,19 1,88 0,75 1,10 0,44 0. 65 0,62 0,78 0,50 0,60 0,11 0,04 0,15 0,03 0,34 0,06 0,05 0,02 0,63 0,29 0,18 1,26 0,63 1,06 0,81 0,38 0,52 0,13 0. 11 0,16 0,14 0,30 0,17 0,15 0,20 0,35 0,11 0,09 0,11 0,17 0,21 0,15 0,15 0,00 0,00 0,61 0,12 0,04 0,16 0,17 0,33 0,10 0,06 0,20 0,10 0,05 0,06 0,06 0,06 0,06 0,02 0,01 0,03 0,05 0,01 0,05 1,12 2,03 0,24 0,21 0. 44 0. 31 0. 21 0,10 0. 07 1. 19 0. 82 0,27 3,39 l i f l l l l l l i b ll 0. 12 0. 05 0,17 0,42 0,04 0,10 0,06 0,32 0,331 ote 0,05 0,48 0,80 0,65 1,11 0,56 0,65 0,13 0,98 0,55 0,85 0,23 0,17 0,36 0,24 0,35 0,23 0,21 0,26 0,41 0,14 0,10 0,14 0,22 0,22 0,20 3,62 1,39 5,42 0,36 0,33 0. 49 0. 47 0,63 0,14 0,18 1,25 1. 14 -4,15% +33,10% +7,70% *44,7e% ^ 2 3% +10,35% +10,97% -33,33% -70,00% +2,90% -3,18% -29,73% -5,64% +11,81% -20,48% -18,22% -33,01% -6,38% -12,42% -14,58% +10,08% +20,66% -5,84% -24,38% -39,42% -44,36% -45,65% -32,97% +5,67% +7,24% +6,01% -12,05% -19,57% -45,28% i^XEMBOURG ( G R ^ D ^ C H É) W^n^^§(M^^^mmmmmmmmW^ NOORD-NEDERLAND OOST-NEDERLAND 1994 iiiiliiiil IllIÉlÉllill 1,41 2,22 1:111111111 I l i l l l l i ll 0,16 1,40 :mmm,m. iliiiiiiii: 1,57 -5,69% +5,59% ^ § ^ ^ • ^ ^ ^ ^ ^ • ^ 11 : mmmmmmieflAv. -8. 36% -5,97% -16,74% +6,27% i i i i i l i i i l l l i l i i i i ^ i i i i i i* +1,06% -32,90% KE kvæg KE svin KE i alt mellem 1987 og 93/94 EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv: Fra 1993 oversigten vedr. EU svinebesaetningsstrukturer, anslaaet KE for Irland) or UNITED KINGDOM NORTH ftegfarter 1994 YORKSHIRE AND HUMBERSIDE EAST MIDLANDS EAST ANGUA ufc uk1 uk2 uk3 uk4 uk5 SOUTH EAST (UK) uk6 SOUTH WEST (UK) uk7 WEST MIDLANDS uk8 NORTH WEST (UK) uk9 WALES uka SCOTLAND ukb IP& at1 at11 at 12 NORTHERN IRELAND OESTERRËICH 1894 OSTOESTERREICH BURGENLAND NIEDEROESTERREICH at 13 WIEN at2 at21 SUEDOESTERREICH KAERNTEN at22 STEIERMARK at3 at31 at32 at33 WESTOESTERREICH OBEROESTERREICH SALZBURG TIROL at34 om 11:11 se01 VORARLBERG SUOMI/FINLAND 1993 SVERIGE STOCKHOLM 1994 se02 ÔSTRA MELLANSVERIGE se03 se04 SMALAND MED ÔARNA SYDSVERIGE se05 se06 VÅSTSVERIGE NORRA MELLANSVERIGE se07 MELLERSTA NORRLAND se08 ÔVRE NORRLAND - -' gfttVTtit " V^ * s< '^ * ^ S>4'x^*m% -5,54% •9,13% -4,21% +4,42% -16,37% +2. 85% +23,80% -24,09% -26,56% +35,86% -2,88% * 4^ ' + pivhaAA *,S0 0,63 0,47 0,41 0,16 0,41 0,98 0,78 1. 12 0,68 0,25 1,03 * •> 0,48 0,35 0,13 0,40 0,00 0,51 0,43 0,57 0,59 0,89 0,44 0,34 0,41 0,32 0,28 0,15 0,22 0,40 0,27 0,32 0,23 0,27 0,27 pr. haAA % 6,fl« 0,04 0,34 , , ' pf. h&AA - 6,59 0,67 0,81 0,11 0,31 0,11 0,10 0,13 0,13 0,01 0,02 0,10 0,20 0,20 0,12 0,21 0,00 0,27 0,11 0,38 0,17 0,38 0,02 0,02 0,03 0,10 0,08 0,03 0,05 0,05 0,17 0,11 0,03 0,01 0,03 0,52 0,48 0,51 1,08 0,91 1,24 0,69 0,27 1,13 0,69 0,55 0,25 0,62 0,00 0,78 0,54 0,95 0,75 1,27 0,46 0,36 0,44 0,42 0,36 0,18 0,27 0,45 0,44 0,43 0,26 0,28 0,30 EUROSTAT: New Cronos/regio (tallene i kursiv: Fra 1993 oversigten vedr. EU svinebesaetningsstrukturer, anslaaet KE for Irland) ISSN 0254-1459 KOM(98) 434 endelig udg. DOKUMENTER DA 03 08 09 10 Katalognummer : CB-CO-98-446-DA-C ISBN 92-78-38031-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg Ti