title: Beretning fra Kommissionen til Rådet og Europa- Parlamentet om iværksættelsen af programmet Told 2000

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 24. 07. 1998 KOM(1998) 471 endelig udg. BERETNING FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET om iværksættelsen af programmet Told 2000 (artikel 17 i beslutning nr. 210/97 af 19. december 1996) m m "S* 4* m*. Ved beslutning af 19. december 1996 1 vedtog Europa-Parlamentet og Rådet et handlingsprogram for toldvæsenet i EF ("Told 2000"). I henhold til artikel 17, stk. 3, i nævnte beslutning skal Kommissionen forelægge Europa- Parlamentet og Rådet en forelobig rapport om gennemførelsen af programmet Told 2000 og dette programs virkninger samt de retningslinjer, som Kommissionen agter at foreslå for at forbedre foranstaltningernes effektivitet i fremtiden. 1 FORHISTORIE Efter at toldkontrollen ved Fællesskabets indre grænser er afskaffet, er det blevet nødvendigt at forstærke det administrative samarbejde mellem medlemsstaterne på alle de områder, hvor forskellene mellem de nationale forvaltningers gennemførelse af forvaltes uhensigtsmæssigt. Denne approach, som er belyst i Sutherland-rapporten fra 1992, er udviklet af Kommissionen, som har forelagt Europa-Parlamentet og Rådet en række meddelelser herom 2. fællesskabsretten kan være årsag indre marked til, at det Toldområdet har altid været betragtet som et højtprioriteret område. Det er således i denne sektor særdeles vigtigt at supplere forskriftsharmoniseringen, som blev afsluttet med EF-toldkodeksens ikrafttræden 3, med en harmonisering af de nationale forvaltningers anvendelse af fællesskabsretten, uanset hvor på Fællesskabets toldområde den pågældende forvaltning befinder sig. Afskaffelsen af toldkontrollen med samhandelen mellem medlemsstaterne har gjort toldadministrationerne til det eneste sted, hvor alle Fællesskabets forskrifter om import til og eksport fra dette enhedstoldområde gennemføres og kontrolleres. er strategisk, så meget mere af Dette område toldadministrationernes traditionelle rolle som opkrævere af egne indtægter og beskyttere af Fællesskabets finansielle interesser i tiltagende omfang opstår nye arbejdsopgaver med hensyn til regulering af samhandelen ved kontrol med den korrekte anvendelse af samtlige fælles politikker og EF-forskrifter for eksport og import. som der ved siden Kommissionen iværksatte i 1989 på denne baggrund en pilotaktion på området uddannelse af embedsmænd ved medlemsstaternes toldadministrationer, og denne førte konkret til fællesskabshandlingsprogrammet Matthaeus 4. Sigtet med dette 1 Beslutning nr. 210/97/EF af 19. december 1996. EFT L 33 af 4. 2. 1997. s. 24. - Meddelelse til Rådet fra Kommissionen af 22. 12. 1993 med titlen '"Optimering af det indre 2 marked - strategiske program", KOM(93) 632 endelig udg. - Meddelelse til Europa-Parlamcnlcl og Rudel fra Kommissionen af 16. 2. 1994 om udbygning af det administrative samarbejde i forbindelse med gcnnemforelscn og håndhævelsen afEU-lovgivningcn i det indre marked, KOM(94) 29 endelig udg. Rådets forordning (EØF) nr. 29 H/92 af 12 oklobcr 1992 om indforclsc af en EF-toldkodcks, 3 EFT L 302 af 19. 10. 1992. s. 1. Beslutning nr. 91/34 l/EØF af 20. juni 1991. EFT L 187 af 13. 7. 1991, s. 41. 2 program var ved hjælp af fælles uddannelsestiltag at sikre en ensartet anvendelse af fremme af varer fællesskabsretten toldembedsmændenes bevidsthed om fællesskabsdimensionen i forbindelse med udøvelsen af deres arbejdsopgaver eksport import eller ved og at I 1994 blev denne aktion i sammenhæng med de ovenfor nævnte meddelelser forlænget og suppleret med en pilotaktion, der har formål at gøre toldadministrationernes virke i Fællesskabet mere gennemsigtigt og at fastlægge de højtprioriterede medlemsstaternes toldadministrationer indbyrdes og mellem disse og Kommissionens toldtjenestegrene med henblik på på koordineret vis at udvikle nye arbejdsmetoder for at sikre, at kontrollen og procedurerne i enhver henseende bliver lige effektive overalt på Fællesskabets toldområde. samarbejdet områder mellem for til På grundlag af de erfaringer, der blev indhøstet under pilotaktionen, foreslog Kommissionen, at Europa-Parlamentet og Rådet vedtog et handlingsprogram for toldvæsenerne i Fællesskabet, beslutningen om Told 2000 blev vedtaget den 19. december 1996 på grundlag af artikel 100 A i lIF-traktaten. 2. PROGRAMMETS MÅL Programmet Told 2000 dækker perioden fra den I. januar 1996 til den 31. december 2000. 2. 1. Programmets generelle mål -kontrollen overalt på Fællesskabets Sigtet med aktionsprogrammet er yderligere at effektivisere toldprocedurerne og toldområde ved at sikre en gennemsigtig anvendelse af fællesskabsretten, blotlægge vanskeligheder ved gennemførelsen og fastlægge højtprioriterede samarbejdsområder. samtidig med at sikkerheden Disse procedurer og kontrolforanstaltninger skal sikre en tilstrækkelig smidig for Unionens borgere og samhandel, erhvervsdrivende garanteres De skal beskytte Fællesskabets og dets medlemsstaters finansielle interesser og sikre alle Unionens erhvervsdrivende ligebehandling i deres forbindelser med toldadministrationerne, bl. a. for at undgå, at der opstår konkurrencefordrejning og udvikles nye typer bedrageri, som skader det indre markeds hensigtsmæssige funktion. I mangel af én fælles toldadministration er det med andre ord vigtigt, at "medlemsstaternes toldadministrationer sættes i stand til at fungere lige så effektivt og ydedygtigt som en enkelt administration" 5. Beslutning nr. 2IO/97/EF, 6. betragtning. 2. 2. £n fælles målramme Programmets virkeliggørelse baseres på respekten for en "fælles målramme" for Fællesskabet og medlemsstaterne (artikel 4 i beslutningen), som udgør en slags charter for fællesskabsaktionen på toldområdet Den skal styre aktionen på toldområdet såvel på fællesskabsplan som på nationalt plan med henblik på at sikre, at denne er afpasset efter de behov, som Fællesskabets indre marked har. Dette indebærer, at der ved beslutningen både træffes nye foranstaltninger, der skal gennemføres i et partnerskab mellem Kommissionen og medlemsstaterne, og indføres en ny måde at gennemføre toldaktionen på, således at det sikres, at den er afpasset efter de traditionelle arbejdsopgaver og de nye økonomiske arbejdsopgaver, der må forventes at opstå. 2. 3. Højtprioriterede aktionsområder Inden for den fælles målramme fastlægger Fællesskabet og medlemsstaterne de højtprior i fællesskab. For at imødekomme beslutningens mål skal de højtprioriterede områder kredse om følgende temaet : iterede aktionsområder, hvor foranstaltningerne skal træffes • Sikring af gennemsigtighed i medlemsstaternes toldadministrationers gennemførelse af fællesskabsretten. • Ansporing til samordnet udvikling og anvendelse af nye arbejdsmetoder. • Styrkelse af den fælles uddannelsespolitik, således som den er udviklet i Matthaeus-programmets regi, ved indførelse af en "fælles grundstamme i uddannelsen" med henblik på at føre toldpolitikkens mål ud i livet. • Uddybning af oplysningsvirksomheden over for og kommunikationen med toldvæsenets brugere. • Ydelse af et bidrag til udviklingen af et internationalt toldmiljø, som fremmer en optimal forvaltning ved de ydre grænser, ved at gøre en særlig indsats over for toldadministrationerne i de associerede lande, som ønsker at tiltræde Den Europæiske Union. 3. PROGRAMMETS IVÆRKSÆTTELSE Forslaget til beslutning blev fremsat af Kommissionen den 6. april 1995, men blev først endeligt vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet den 19. december 1996 efter en forligsprocedure. Som følge af den tid, det tager at oprette programmets forvaltningsstrukturer, fremlægges nærværende rapport, som skulle have været fremlagt midtvejs i programmets gennemførelse, således mindre end 18 måneder efter dets faktiske iværksættelse. I løbet af denne periode er der som følge af de disponible midler i medlemsstaterne og Kommissionen ved programmets gennemførelse foretaget en opprioritering af temaer, som fremmer en åbning af toldvæsenernes aktivitet over for omverdenen og en indførelse af et virkeligt EF-toldnet. 3. 1. Sikring af gennemsigtighed i medlemsstaternes toldadministrationers gennemførelse af fællesskabsretten Denne aktion gennemføres toldprocedurers og "monitoring-grupper". i samarbejde med tilsynsgrupper toldkontrolforanstaltningers gennemførelse, for såkaldte Disse grupper er sammensat af embedsmænd fra medlemsstaternes forvaltninger og tjenestemænd fra Kommissionens tjenestegrene og aflægger på et tematisk grundlag besøg forskellige udvalgte steder ved den ydre grænse med henblik på at vurdere gennemførelsen af fællesskabslovgivningen på de undersøgte steder, vanskelighederne ved at anvende dem og de benyttede arbejdsmetoder. De kan afgive henstillinger vedrørende arbejdsmetoderne og eventuelle ønskelige tilpasninger af lovgivningen, som i påkommende tilfælde gøres til genstand for forslag og underkastes en passende behandling i de egnede fora. Temaerne er valgt efter fælles overenskomst mellem Kommissionen og medlemsstaterne, og hovedvægten er lagt på de sektorer, hvor anvendelsen af toldlovgivningen skaber fleste problemer, og hvor der med fordel kan indføres mere effektive arbejdsmetoder (kontrol ved revision, anvendelse af edb og risikoanalyse). Inden for rammerne af pilotaktionen blev der fra 1994 til 1996 gennemført 10 monitoring-aktioner. Der er gennemført fire aktioner siden beslutningens vedtagelse, og der er allerede nu planlagt yderligere seks indtil udgangen af 1999 (der henvises til bilaget). Det konkrete resultat af disse aktioner skal analyseres over tiden. Flere af dem har gjort det muligt at kortlægge vanskeligheder for administrationerne og de erhvervsdrivende ved anvendelsen af toldlovgivningen og har bevirket, at Kommissionen har foreslået tilpasninger af den eksisterende lovgivning eller indledt en undersøgelse med henblik herpå (eksempel: toldkontrol af EF- frizoner; bevis for status som fællesskabsvarer for varer, der transporteres under proceduren for maritim transit) eller har fremlagt et oplysningsmateriale, der udgør et værdifuldt grundlag for fremsættelse af forslag til retsforskrifter, eksempelvis med hensyn til omlægning af forsendelsesprocedurerne eller modernisering af toldprocedurerne af økonomisk betydning. Ingen af disse aktioner har haft til formål at udbygge lovgivningen i sig selv, men har alene bidraget til at forbedre administrationernes arbejdsmetoder i forbindelse med anvendelsen af disse regler. Der har kunnet konstateres sådanne resultater på flere områder (eksempelvis kontrol af håndbagage i lufthavne og anvendelse af reglerne for "fakultativ sikkerhedsstillelse" inden for aktiv forædling). Desuden bidrager nævnte monitoring til at øge bevidstheden om den europæiske dimension i toldadministrationernes indsats, idet den fremmer toldchefer på de forskellige løbende kontakter mellem de europæiske undersøgte områder. Til gengæld gør den begrænsede feedback om eventuelle tilsynsaktioner i medlemsstaterne det ikke muligt at skalle tilstrækkeligt kendskab til disse monitoring-aktioners faktiske virkninger i toldadministrationerne. 3. 2. Ansporing til uge! udvikling og samordnet anvendelse af nye arbejdsmetoder Den samordnede udvikling af nye arbejdsmetoder gør det muligt at fremme tilpasningen af toldvæsenet efter økonomiske forhold, der er stærkt skiftende, idet den fremmer ensartetheden og sammenhængen i dets virke i Fællesskabet. Iværksættelsen af aktiviteten på de fem områder, der er nævnt i beslutningen, har ført til følgende foranstaltninger: 3. 2. 1. Retningslinjer risikoanalyse for toldkontrol på grundlag af teknikker for Anvendelsen af metoder for risikoanalyse til at udstikke retningslinjer for toldadministrationernes kontrol med de transaktioner, som frembyder den største risiko for uregelmæssigheder eller uhensigtsmæssig anvendelse af EF- lovgivningen, er særlig veludviklet i nogle medlemsstater. Det er nødvendigt at sikre en samordnet udvikling af disse teknikker i alle medlemsstater på grundlag af fælles kriterier, hvis der skal skabes et kontrolniveau og en effektivitet, der er ensartet overalt på Fællesskabets toldområde. På dette grundlag har Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne udviklet en første fælles metodologisk approach, som har ført til udarbejdelse af en "vejledning i risikoanalyse i forbindelse med toldkontrol", der er ved at blive offentliggjort og distribueret i 4200 eksemplarer i alle toldvæsener. Det er desuden besluttet at iværksætte en pilotaktion med det formål at udarbejde risikoprofiler på fællesskabsplan i henhold til artikel 9, stk. 1, i beslutningen om Told 2000. Denne pilotaktion vil blive iværksat i 1998 og blive baseret på resultaterne af den forberedende undersøgelse, der foretages sammen med medlemsstaterne i løbet af 1997, og på de første resultater, der opnås på et Matthaeus-seminar i oktober 1997 i Namur (B). Kommissionen og 6 medlemsstater vil deltage i dette seminar. 'oN 3. 2. 2. Anvendelse af revisionsteknikker til kontrol af virksomhedsregnskaber Der blev i 1995 nedsat en ad hoc-gruppe, som skulle udarbejde retningslinjer på revisionsområdet. Efter en første fase med indsamling og analyse af oplysninger om eksisterende metoder og i medlemsstaterne, herunder resultaterne af et Matthaeus-seminar i juni 1997 i Athen om virksomhedsrevision med henblik på fastlæggelse af en fælles metode, påbegyndte gruppen i begyndelsen af indeværende år det egentlige arbejde. Arbejdet ventes at være tilendebragt i april 1999. tidligere udført arbejde 3. 2. 3. Indgåelse af aftalememoranda med de erhvervsdrivende Der skal skabes et klima af tillid mellem toldvæsenet og de erhvervsdrivende inden for en ramme, der ikke er snærende, men gør det muligt at tage en række fælles initiativer med hensyn til forvaltningen af toldordningerne og - procedurerne. 1 den sammenhæng ansporer Europa-Parlamentet stærkt til indgåelse af aftalememoranda (Memoranda of Understanding eller MoU) med de erhvervsdrivende, idet det har fremsat et ændringsforslag til artikel 9 i beslutningen stærkt støttet af Det Økonomiske og Sociale Udvalg. Spørgsmålet er desuden behandlet i "handlingsplanen for forsendelse i Europa" 6. skyldig hensyntagen til arbejdet med udarbejdelsen af et Under aftalememorandum med de erhvervsdrivende som fornyede forsendelse vil dette emne i løbet af 1998 blive videreudviklet i en ad hoc- gruppe med henblik på udarbejdelse af en model for "aftalememorandum toldvæsen/erhvervsdrivende" (MoU) i samarbejde med toldadministrationerne og de erhvervsdrivende. Før denne arbejdsgruppe påbegynder arbejdet, vil der blive afholdt et Told 2000-seminar, som far til opgave at fastlægge de retlige problemer, de konkrete fordele og de procedurer, der er udviklet i medlemsstaterne. i den led 3. 2. 4. h'orenkling af toldprocedurerne Forenklingen af toldprocedurerne er omhandlet i en rådsresolution af 25. oktober 1996, og Europa-Parlamentet understregede under forhandlingerne om beslutningens vedtagelse dette spørgsmåls store betydning. Spørgsmålet indgår i en mere omfattende aktion, der strækker sig helt til drøftelserne i G7, den "transatlantiske dialog" og ASEM, hvor Fællesskabet koordinerer eller giver udtryk for Fællesskabets holdning. Indførelsen af forenklede procedurer i EU gør det også muligt for Fællesskabet at i WTO om fremadrettet holdning under drøftelserne indtage en handelsfremme. Inden for rammerne af Told 2000 ændringsforslag til EF-toldkodeksen, som Kommissionens har fremsat. ligger den til grund for alle de Under denne synsvinkel har Kommissionen fremsat et forslag, som tager sigte på de toldmæssige aspekter ved en "centraliseret forenklet procedure for overgang til fri omsætning". Dette spørgsmål blev i oktober 1997 behandlet på et seminar i Brighton (UK) inden for rammerne af programmet Told 2000. På dette seminar, som var åbent for de erhvervsdrivende, behandlede man samtlige aspekter ved en sådan procedure og afklarede de forskellige interesserede parters holdninger. Denne procedure vil føre til, at der allerede i løbet af 1998 i visse medlemsstater gennemføres pilotprojekter i samarbejde med virksomheder, der har erklæret sig interesserede. 6 Meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet fra Kommissionen af 30. 4. 1997: "En handlingsplan for forsendelse i Europa - en ny toldpolitik". KOM(97) 188 endelig udg. EFT C 176 af 10. 6. 1997, punkt 4. 1. 2. i bilaget. Dette mål om forenkling kommer også til udtryk i de ændringsforslag til kodeksen og gennemførelsesbestemmelserne dertil, som har til formål at toldprocedurerne af økonomisk betydning og modernisere og forenkle forsendelsen, præferentielle af oprindelsesregler, der har været i gang siden den I. juli 1997 i henved tredive lande (EF, EFTA, de central- og østeuropæiske lande, Malta og Slovenien), og i forholdet til landene i Middelhavsområdet. harmoniseringen anvendelsen af i Desuden har GD XXI anmodet alle grupperne under Toldkodeksudvalget om at undersøge de forskellige aspekter ved forskrifterne og procedurerne, som uden at være til skade for kontrolforanstaltningernes effektivitet kunne gøres til genstand har en evalueringsundersøgelse af de Kommissionen desuden handelspolitiske virkninger af at erstatte grundlaget "frit om bord" (fob) med grundlaget "omkostninger - forsikring - fragt" (cif) ved beregningen af importens værdi. for betydelige sammenhæng forenklinger. finansieret hermed I 3. 2. 5. Rationel ressourceanvendelse: toldlahoratorier I henhold til artikel 12 i beslutningen blev det pålagt en arbejdsgruppe at undersøge mulighederne samarbejde mellem medlemsstaternes toldlaboratorier med henblik på at oprette et veritabelt europæisk net af toldlaboratorier, der er lige så ydedygtigt og effektivt som ét toldlaboratorium "uden mure". Arbejdsgruppen afsluttede arbejdet i april 1998 og fremsatte følgende forslag: for et nedsættelse af en koordinationsgruppe for laboratorier opbygning af en fælles bank for analysemetoder og -procedurer udvikling og validering af analysemetoder og -procedurer indførelse af kvalitets- og godkendelsessystemer for laboratorier. Disse retningslinjer, som Kommissionen forelagde Toldpolitikudvalget i april 1998, blev godtaget af cheferne for de nationale administrationer og vil blive iværksat inden udgangen af år 2000. 3. 2. 6. En fælles forvaltningsmæssig approach: "resultatmåling " I henhold til artikel 4 i beslutningen skal fællesskabsbestemmelserne anvendes på en måde, "som sikrer samme resultater overalt på Fællesskabets toldområde". For at sikre, at denne målsætning føres ud i livet, er der igangsat et projekt, som omfatter alle medlemsstaterne. Dets arbejde overvåges af en styringsgruppe, som omfatter 6 medlemsstater og Kommissionen. I første fase, dvs. efteråret 1997, blev de eksisterende målesystemer i medlemsstaterne gennemgået, og det blev konkluderet, at de snarere imødekom nationale behov end Fællesskabets behov. I anden fase blev hovedvægten derfor lagt på at udvikle et EF-målesystem, og der er udarbejdet forslag, som i juni 1998 blev undersøgt i detaljer på et seminar, som omfattede alle medlemsstaterne. Det forventes, at der derefter vil blive foretaget nogle pilotundersøgelser for at teste målehypoteserne. 3. 2. 7. Samordnet udvikling af edh-behandling af toldprocedurer En samordnet udvikling af midlerne til edb-behandling og -kommunikation er et muligt svar på kombinationen af øget samhandel - og dermed øget toldbehandling med knappe ressourcer - og øgede behov for informations- og dataudveksling mellem Fællesskabets toldadministrationer i det indre marked. Desuden udgør den et vigtigt element i bestræbelserne for at sikre en sammenhængende forvaltning af toldunionen. Der er tale om et højtprioriteret tema i Told 2000, der også indgår i IDA- programmet 7, hvori det for visse edb-projekter på toldområdet blev anerkendt, "at der er et specifikt behov, samt at det er nødvendigt med et bidrag fra Fællesskabets side for at gøre dem operationelle på hele Fællesskabets område". IDA-programmets første fase (1995-1997) omfattede otte projekter på toldområdet, nemlig VIES, TRANSIT, QUOTA, EBT1, TAR1C, SCENT- S1D/FISCAL, SEED-EXCISE CONTROL og CNN/CSl. IDA videreføres uden toldprojekter, idet disse projekter samles under F1SCALIS (VIES, SCENT) og Told 2000 (TRANSIT og de resterende). Budgettet for det foregående ID A-program deles på grundlag af 1997- tildelingen, således at IDA 2 af de oprindelige 39,3 mio. ECU modtager 23,5 mio. ECU, medens toldprojekterne modtager 15,7 mio. ECU. Finansieringen af toldprojekterne sikres ved hjælp af et rammebeløb, der fra starten består af disse 15,7 mio. ECU plus en række bevillinger, der overføres fra andre budgetposter. Dette rammebeløb, der i 1997 udgjorde 22 mio. ECU, er i 1998 forhøjet til sammenlagt 27,9 mio. ECU (hvoraf Told 2000 tegner sig for 20,5 mio ECU), og Kommissionen foreslår 29,8 mio. ECU for 1999 (hvoraf Told 2000 tegner sig for 22,4 mio. ECU), således at der bliver tale om toldprojekternes en nettoforhøjelse på 35% på gennemførlighed. to år, hvilket sikrer Siden den 1. januar 1998 har budgetmyndigheden for at tage hensyn til IDA- programmets forestående udløb og til kravet om gennemsigtighed samlet alle edb-bevillinger til finansierer aktiviteterne under programmet Told 2000. Databehandlingen lægger således beslag på størstedelen af bevillingerne under den post, der vedrører "interne politikker under Told 2000" (16,4 mio ECU af et samlet beløb på 20,4 mio. ECU i 1998). toldvæsenet på budgetpost B5-3030, som • Størstedelen af disse budgetter (næsten halvdelen af bevillingerne til databehandling i 1998) anvendes til projekter, som alle tager sigte på datamatisering af forsendelsesprocedurerne: Rådets afgorclsc 95/468/EF af 6. november 1995 om fællesskabsstøtte til telematisk 7 dataudveksling mellem administrationerne i Fællesskabe! (IDA). EFT L 269 af 11. 11. 1995. s. 23. (New Computerised Transit System - Forsendelsesapplikationen NCTS) er blevet forsinket, og Europa-Parlamentet og Rådet er underrettet herom. Kommissionen har fastlagt en ny strategi, som i februar 1998 blev accepteret af de lande, der deltager i systemet, for at gøre det muligt at sikre, at de centrale tjenester tager applikationen i anvendelse ved udgangen af I. kvartal 1999. Projektet "Common Communication Network/Common System Interface" (CNN/CSI) har til formål at indføre en fælles platform for samarbejdet mellem medlemsstaternes told- og skatteforvaltninger indbyrdes og mellem medlemsstaterne og Kommissionen til sikring af hurtig og økonomisk overførsel af voluminøs information med størst mulig garanti for sikker formidling. Denne platform, der finansieres sammen med FISCALlS-programmet, angår vidt indirekte beskatnings anvendelsesformål, der på behov momsområdet), vil blive anvendt af forsendelsesapplikationen fra 1. kvartal 1999 samt af de øvrige toldsystemer såsom systemet for de bindende informationsudveksling tarif toldoplysninger (TARIC) eller QUOTA (forvaltning af toldkontingenter), som allerede nu benytter den eller vil komme til det i løbet af fjerde kvartal 1998. om bedrageri (EBTI), den datamatiserede imødekommer den for (bl. a. VIES-systemet informationsudveksling integrerede (AFIS), for så Den elektroniske dataudveksling (EDI) gør det muligt at fastlægge en fælles meddelelsesarkitektur og dermed at bidrage til at normalisere indsats om toldoplysningerne. Kommissionen koncentrerer specificering af den "administrative enhedsmeddelelse", der er en datamatiseret udgave af det administrative enhedsdokument, som vil blive anvendt til import- og eksportprocedurer og datamatiseret forsendelse, når den bliver operationel, hvilket vil ske i I. kvartal 1999. sin De vigtigste øvrige projekter, som tager sigte på informationsudveksling mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre forvaltningen af toldunionen, og som er udviklet eller under udvikling i denne sammenhæng, omfatter følgende applikationer: • Tolddatabaser: QUOTA-systemet, som forvalter toldkontingenter og import af varer, der underkastes tilsyn på Unionens niveau TARIC-systemet, som giver toldadministrationerne i medlemsstaterne konstant ajourført information om alle fællesskabsforanstaltninger på området import og eksport af varer Systemet med "bindende toldoplysninger" sikrer tidstro centralisering af de tariferingsafgørelser, for de erhvervsdrivende under den fælles toldtarif, idet de øvrige administrationer i Unionen inden for en frist på 6 år kan modsætte sig en tariferingsafgørelse truffet af en medlemsstats administration. Dette system gør det muligt at sikre som medlemsstaterne træffer fordel til 10 de erhvervsdrivende ligebehandling, uanset hvor de vælger at gennemføre deres fortoldninger, og at korrigere fejl eller uregelmæssigheder som følge af en forkert anvendelse af den fælles toldtarif. Denne applikation har stor succes blandt de erhvervsdrivende, som gennemsnitlig indgiver 20 000 anmodninger om året (der står i øjeblikket 120 000 bindende toldoplysninger til rådighed i databasen). En tilsvarende applikation beregnet til oplysninger om oprindelse (ORNET) er under udvikling og ventes at være operationel i 1. halvår 1999. • Systemer, der er under udvikling eller udbygning, og som Kommissionen bruger til at forbedre de officielle publikationer, såsom: til forvaltning af forskrifterne Systemet til den kombinerede nomenklatur: dette system er udviklet for at forbedre forvaltningen af offentliggørelsen af forskrifter om den kombinerede nomenklatur. Projektet befinder sig på prototypestadiet og ventes at blive operationelt i nær fremtid. i tilknytning Toldsuspensioner: dette system tager sigte på at yde støtte til forhandlinger om og offentliggørelse af forskrifter om autonome toldsuspensioner. Dette system, som har været operationelt siden 1996, blev forbedret i 1997, ligesom der på brugernes begæring blev indsat flere funktioner. • Bedrageribekæmpelse til På bedrageribekæmpelsesområdet yder datamatikken for specialtjenesterne applikationer, som tager sigte på hurtig udveksling af fortrolig og følsom information (bedragerier, ulovlig handel og følsomme varer). i Kommissionen og i medlemsstaterne teknisk støtte inden De vigtigste sådanne applikationer, som er integreret i den tekniske arkitektur Anti-fraud Information Systems (AFIS) er "Early Warning System" (EWS, der anvendes på forsendelsesområdet, indtil applikationen NCTS er udviklet), som ganske vist er operationelt inden for forsendelsesproceduren, men endnu ikke kan anvendes generelt, Toldinformationssystemet (TIS), som befinder sig på iværksættelsesstadiet, og "System for Customs Enforcement Network" (SCENT 3). 3. 3. Udbygning af den i Matthaeus-programmets regi, ved indførelse af en "fælles grundstamme i uddannelsen" til opfyldelse af toldpolitikkens mål fælles uddannelsespolitik, der er opbygget Uddannelse står i centrum for moderniseringen af toldadministrationerne og tilpasningen af dem til de nye og effektive arbejds- og kontrolmetoder. På fællesskabsplan gennemføres og udbygges de fælles uddannelsestiltag i Matthaeus-programmets regi. Dette program står således i centrum for den ordning, der indføres via Told 2000. 11 Planlægningen af Matthaeus-programmets uddannelsestiltag har siden 1996 fundet sted under skyldig hensyntagen til toldpolitikkens egen prioritering. Malthæus-programmet kan i den henseende betragtes som Told 2000's "uddannelsesaspekf 1 henhold til artikel \A i beslutningen om Told 2000 er følgende aktioner iværksat i 1997 og 1998 sideløbende med de øvrige aktioner i Matthaeus- programmets regi: 3. 3. 1. Oprettelse af et "net af ansvarlige for tolduddannelsescentrene" i medlemsstaterne Der blev i februar 1998 afholdt et indledende møde i Paris mellem de ansvarlige for tolduddannelsescentrene, og der forventes at blive afholdt et andet møde i november 1998 i London. at organisere udveksling Sigtet med dette net, som er begyndelsen til et "Fællesskabets Toldakademi", er konkret lærere og elever mellem medlemsstaternes uddannelsescentre, at fremskaffe undervisningsmateriale og at forberede seminarer for højtstående embedsmænd (opfølgning af et seminar i juni 1997 i Helsingør (DK)). af 3. 3. 2. I Idbygning af det fælles uddannelsesprogram i henhold I det fælles program for grunduddannelse til Kommissionens beslutning af 13. december 1993 (EFT L 16 af 23. 1. 1992, s. 14) fastsættes det fælles mindstemål for den uddannelse, som Unionen toldembedsmænd skal modtage. Dette program er i løbet af 1996 og 1997 blevet udbygget af Kommissionen og medlemsstaterne i forening med henblik på at præcisere personalets uddannelsesbehov på grundlag af arbejdsopgaverne. 1 dette øjemed blev der i begyndelsen af 1998 fastsat 16 uddannelseselementer, som formaliserer indholdet af og sigtet med de forskellige kapitler i det fælles program for grunduddannelse, og som skal iværksættes af de nationale uddannelsescentre i 1998. 3. 3. 3. i klarbejdeise af uddannelsesmoduler til brug for undervisningen i de nationale uddannelsescentre Disse moduler, som tager sigte på løbende uddannelse af toldembedsmænd, og som bidrager til at indføre en fælles grundstamme i uddannelsen, er udarbejdet i tæt samarbejde med de nationale administrationer. Der er til dato udarbejdet tre moduler (forfalskninger, affaldsforvaltning og den fælles landbrugspolitik). En række andre moduler er i øjeblikket under forberedelse eller udarbejdelse, herunder et modul for forsendelse. 3. 3. 4. Udvidelse af uddannelsen til også at omfatte de associerede lande Den uddannelse af toldembedsmænd, der gives i Matthaeus-programmets regi, er udvidet til også at omfatte de associerede lande på grundlag af et pilotprojekt, som finansieres via budgettet for Told 2000. Disse lande har siden 1996 deltaget i udvekslingsprogrammerne for embedsmænd og Matthaeus- seminarerne, og de nyder også godt af de fælles uddannelsesprogrammer. 12 På baggrund af denne vellykkede pilotforanstaltning vil der blive foretaget en ændring af beslutningen, hvorved udvidelsen af programmet også kommer til at omfatte de associerede lande i Central- og Østeuropa, således at deres deltagelse gøres mulig i henhold til de betingelser, der er fastsat i Europaaftalerne eller i tillægsprotokollerne vedrørende deres deltagelse i fællesskabsprogrammerne, samt Cypern og Tyrkiet i den udstrækning, EF- lovgivningen på toldområdet gør dette muligt. 3. 4. Uddybning af oplysningsvirksomheden over for og kommunikationen med toldvæsenets brugere Man kan ikke forestille sig, at toldvæsenet kan tilpasses efter den internationale handels behov uden en snæver dialog med toldvæsenets "brugere", dvs. de erhvervsdrivende inden for den internationale samhandel. Parallelt med de kontakter, som Kommissionen og de nationale administrationer har med de erhvervsdrivende, har indsatsen omfattet udvikling af en velstruktureret dialog, som tager sigte på at forbedre kommunikationen og informationsudvekslingen med de virksomheder, der deltager i den internationale handel. Der er i den sammenhæng truffet en lang række foranstaltninger: Seminarer, der står åbne for de erhvervsdrivende: Brighton (UK) i oktober 1997 vedrørende udkastet til centraliseret til fri omsætning forenklet procedure for overgang Prag (CZ) i november 1997 vedrørende "evaluering af et års fælles forsendelse med Visegrad-landene" Munster (D) i april 1998 vedrørende reform af overførsels- og forsendelsesprocedurerne. Støtte til oplysningsseminarcr for erhvervsdrivende i medlemsstaterne. Lissabon (september 1997) og Irland (november 1997). Der er planlagt en række andre projekter på dette område i 1998. i af led reformen forsendelsesprocedurerne nedsatte Som Kommissionen i 1997 en "kontaktgruppe for forsendelse", i hvilken administrationerne i de 22 lande, der deltager i disse procedurer, og erhvervsdrivende, europæiske erhvervsorganisationer, har sæde. Denne gruppe holder møde to gange om året. repræsenterer der 22 I den sammenhæng har Kommissionen indledt overvejelser om en eventuel omlægning af sine procedurer for høring af erhvervskredse med henblik på at gøre disse mere effektive ved at foretage en mere målrettet høring set i forhold til de behandlede temaer. Denne approach blev bl a. anvendt ved reformen af forsendelsesprocedurerne og ved tilrettelæggelsen i april 1998 i Bruxelles i samarbejde med Det Økonomiske og Sociale Udvalg af en "hearing" med 13 deltagelse af de berørte erhvervskredse over præferentielle toldaftaler som instrument i Fællesskabets handelspolitik". temaet "forvaltning af 3. 5. Bidrag til skabelse af et internationalt toldmiljø, som fremmer en optimal forvaltning ved den ydre grænse Den hurtige udvikling på internationalt plan siden årtiets begyndelse og den øgede liberalisering af den internationale samhandel ledsages af en kraftig forøgelse af risikoen for bedrageri og en parallel globalisering af den ulovlige trafik på alle områder. 1 toldmæssig henseende indebærer dette, at samarbejdet og den gensidige tredjelandes tekniske bistand mellem Unionens og de toldadministrationer skal udbygges, det gælder bl. a. de associerede tredjelande som led i forberedelserne til deres fremtidige tiltrædelse af Den Europæiske Union. forskellige Siden begyndelsen af 1997 er der truffet følgende foranstaltninger: 3. 5. 1. Stolte til iværksættelse af fortiltrædelsesstrategien På dette område har programmet Told 2000 tjent som støtte for aktioner til fremme af forberedelsen af ansøgerlandenes toldadministrationer til den fremtidige tiltrædelse som supplement til de mere generelle foranstaltninger, der finansieres via Phare-programmet, og samarbejdsaktioner med deltagelse af disse lande og de lande, som i fremtiden vil have en fælles grænse med den udvidede Union. Disses aktioner omfattede navnlig følgende områder: Uddannelse: finansiering af en pilotaktion, der gør det muligt for de associerede lande at deltage i uddannelsesprogrammerne Matthaeus og Matthaeus Tax. Iværksættelse af førtiltrædelsesstrategien som i tiltrædelses- partnerskabet og såkaldte "road maps", bl. a. ved nedsættelse af arbejdsgr upper til udvikling af "blueprints" med henblik på bistand til central- og toldadministrationerne reorganiseringen af østeuropæiske lande. i de led Tilrettelæggelse af seminarer for medlemsstaterne og ansøgerlandene i (nyt paneuropæisk kumuleringssystem Europaaftalernes regi - EU, EFTA, de central- og østeuropæiske lande, seminarer med toldadministrationerne i de lande, der støder op til Østersøen - Tallinn). for oprindelsesreglerne 3. 5. 2. Datamatisering rettet mod behov i tredjelande af anvendelsesområderne elektroniske Udvidelse dataudveksling (EDI) som led i datamatiseringen af forsendelse for de tredjelande, der deltager i den "fælles forsendelse" (Visegrad landene). den for 14 Forberedende arbejde med henblik på udvidelse af tjenesten for spredning af toldinformation til også at omfatte administrationer i tredjelande. 3. 5. 3. 7 eknisk bistand Der er gennemfort mange ad hoc-aktioner for teknisk bistand til toldadministrationer i tredjelande, der har anmodet derom, bl. a. som i led handelsaftalerne mellem Den Europæiske Union og disse lande. af bestemmelserne på i gennemførelsen toldområdet Desuden vil der i 1998 blive arrangeret et seminar med Middelhavslandene om oprindelsesreglernes anvendelse i handelen mellem landene i området. 3. 5. 7. Samarbejde og skabe Ise af velstrukturerede forbinde Iser med tredjelande og internationale organisationer Skabelsen af en velstruktureret dialog på højt plan mellem EU's og de forskellige tredjelandes toldchefer tilgodeser behovet for at sikre en ramme for disse forbindelser, der gør dem mere effektive. I 1997 og 1998 blev der således arrangeret møder med generaldirektørerne for told fra ASEM-landene (Wien - 1997) og fra EFTA-landene og de central- og østeuropæiske lande (Reykjavik - 1997). Desuden vil der i 1998 blive holdt et møde mellem generaldirektørerne for told fra EU og de central- og østeuropæiske lande. 4. BUDGETMÆSSIG GENNEMFØRELSE AF PROGRAMMET Det har som led i programmets gennemførelse været muligt at anvende alle de bevillinger, der blev afsat i den oprindelse beslutning vedrørende den fastsatte periode. Som følge af den sene vedtagelse af beslutningen var det ikke muligt at anvende de bevillinger, der var afsat som følge af omlægningen af bevillingerne vedrørende det "indre marked" i 1996 (2 mio. ECU), og disse blev derfor fremført til regnskabsåret 1997. De bevillinger, der i 1996 blev afsat til "datamatisering under Told 2000" (1 mio. ECU), blev derimod anvendt fuldt ud i løbet af dette regnskabsår. Hvad angår datamatik, accepterede budgetmyndigheden af hensyn til budgettets gennemsigtighed fra 1. januar 1998 at samle alle bevillinger, der afsættes til edb- projekter på toldområdet, under post B5-3030 (Told 2000) for at tage hensyn til IDA-programmets afslutning den 31. december 1997. Posten for edb er derfor blevet den største post på budgettet for Told 2000 (16,4 mio. ECU af et samlet beløb på 20,5 mio. ECU til aktioner med tilknytning til "interne politikker" for året 1998). Finansieringen af projekter, der tjener til udvikling og indførelse af edb i forbindelse med forsendelse, tegner sig for næsten halvdelen af dette beløb. Alt i alt er udgifterne til udvikling og indførelse af edb-applikationer med det formål at gøre det muligt for Unionens toldadministrationer at udveksle oplysninger med 15 henblik på effektivt at kunne udfore deres kontrolopgaver og beskytte Fællesskabets finansielle interesser blevet lidt stone end oprindelig ventet Når der er anvendt en forholdsvis mindre del af udgifterne til finansiering af aktioner i samarbejde med medlemsstaterne, skyldes dette bl. a. , al disse aktioner navnlig baserer sig på menneskelige og logistiske ressourcer og er forholdsvis mindre udgiftskrævende i budgetmæssig henseende. 5. STATUS 5. 1. Arbejdets egenart Det er en særdeles ømtålelig opgave at vurdere, hvor effektiv en aktion af Told 2000's omfang har været i en så kort periode, som tilfældet rent faktisk har været. Enhver aktion af denne type skal betragtes som en investering i fremtiden, hvis virkninger først vil vise sig på mellemlang eller lang sigt. En sådan vurdering af de erfaringer, der er indhøstet med programmets gennemførelse set i forhold til endemålet, dvs. en forbedring af toldunionens funktionsmåde, er endnu ikke mulig. Det er en forudsætning for at kunne foretage en sådan vurdering, at en række kriterier såsom privatpersoners og erhvervsdrivendes tilfredshed analyseres nærmere, f. eks. ved hjælp af udviklingen i antallet af tvister, der behandles af medlemsstaterne og på EF- plan, og en forbedret forståelse for de egne indtægter, eksempelvis konstateret via den kontrol, der gennemføres af Revisionsretten for De Europæiske Fællesskaber. Der kan efter sagens natur ikke foreligge sådanne analyser allerede i dag. Dette arbejde gør det imidlertid muligt at rette søgelyset mod det nuværende programs stærke og svage sider. Det gør det ligeledes muligt at foreslå eventuelle forbedringer med henblik på at gøre det mere effektivt i fremtiden. 5. 2. Told 2000 og subsidiaritetsprincippet Toldområdet er det område, hvor den retlige integration symboliseret ved den fælles toldtarif og EF-toldkodeksen ubestrideligt er længst fremme. Ud over denne forskriftsmæssige approach står og falder det indre markeds succes i borgernes og de erhvervsdrivendes øjne med den måde, hvorpå de forskellige medlemsstaters administrationer griber fællesskabsretten an. Det er en særdeles vigtig forudsætning for at kunne drage fordel af det indre marked, at fællesskabsretten anvendes på en sådan måde, at der sikres samme kvalitet i gennemførelsen af toldprocedurerne og toldkontrollen overalt på Fællesskabets toldområde. For at nå frem til en sådan ensartet anvendelse af fællesskabsretten bør den forskriftsmæssige harmonisering suppleres med et udbygget samarbejde indbyrdes og anvendelse af mellem de nationale administrationer arbejdsmetoder, der udvikles af de involverede parter i forening. En fælles aktion fra Fællesskabets og medlemsstaternes side er det eneste, der kan ændre adfærden og gøre det muligt at indpasse de enkelte nationale administrationers indsats i en ramme, som dækker Fællesskabets samlede dimension på toldområdet. 16 5. 3. Told 2000 og partnerskabet Programmets iværksættelse hviler på et tæt partnerskab mellem Kommissionen og medlemsstaterne, og retsgrundlaget herfor er artikel 3 i beslutningen. Redskabet for dette partnerskab er Toldpolitikudvalget, som er sammensat af medlemsstaternes generaldirektører for told, og som samles to gange om året. Dette udvalg har demonstreret, at det er et højt privilegeret organ for partnerskabet mellem Kommissionen og medlemsstaterne og for den politiske inddragelse af chefern e for Unionens toldadministrationer i den ønskede aktion. Ved siden af Kommissionen optræder det som garant for overholdelsen af retningslinjerne og målsætningerne i beslutningen om Told 2000 og navnlig for den "adfærdskodeks" på toldområdet, som den vedtager for at gøre toldaktionen i Fællesskabet mere ensartet. De retningslinjer og den prioritering, der fastlægges af dette udvalg, giver sig udslag i konkrete fælles aktioner, ved hvis gennemførelse de nationale administrationer optræder som virkelige partnere. Aktionernes succes afhænger af den udstrækning, hvori hver enkelt af disse partnere engagerer sig og deltager aktivt i iværksættelsen deraf. 1 den henseende har medlemsstaterne været særdeles aktive. Eksempelvis fremlagde de nationale administrationer i forbindelse med forberedelserne til de årlige handlingsplaner for 1997 og 1998 mere end 140 projekter, og dette forte til, at Kommissionen traf sine valg på grundlag af kriterier for fastlæggelse af højtprioriterede aktioner, der var godkendt af dette udvalg. 1 forbindelse med aktionernes iværksættelse blev der mobiliseret betydelige menneskelige og logistiske ressourcer. De nationale administrationers indsats viser tydeligt, at de er særdeles interesserede i, at programmet bliver en succes, og forventer at drage betydelige fordele af det. 5. 4. Erkendelse af toldaktionens fællesskabsdimension til et iværksættelse har ført Programmets intenst samarbejde mellem medlemsstaternes toldvæsener indbyrdes og mellem disse og Kommissionen. Dette samarbejde på områder, der traditionelt henhører under de nationale administrationers ansvar, blev allerede indledt på personaleuddannelsesområdet i forbindelse med Matthaeus-programmet og bidrager stærkt til at skabe fælles arbejdsmetoder og en virkelig "fællesskabsrefleks" i form af søgen efter fælles løsninger. Rent faktisk har dette samarbejde i en periode, der er for kort til, at hele programmets anvendelsesområde har kunnet dækkes, virket stærkt fremmende på fællesskabsdimensionens betydning for de toldmæssige arbejdsopgaver, således som det også blev ønsket ved vedtagelsen af beslutningen. Den højeste prioritet tilfaldt derfor temaer som målretning af toldkontrollen ved anvendelse af metoder og kriterier, der blev fastsat i fællesskab (risikoanalyse og revision), samordnet udvikling af hjælpemidler, indførelse med tiden af et virkeligt net af toldlaboratorier i Fællesskabet og strukturering af nettet af uddannelsescentre på toldområdet. 17 I denne sammenhæng blev medlemsstaterne i henhold til beslutningen ansporet til at indføre et særligt fællesskabsmærke på uniformerne. Selv om denne bestemmelse er fakultativ, har liere medlemsstater allerede indført dette mærke på deres embedsmænds uniformer, og nogle af dem har bestemt, at der skal opstilles skilte, som viser det tolvstjernede europæiske mærke ved de vigtigste indrejsesteder for rejsende til Fællesskabet. 5. 5. Den nødvendige udbygning af sammenhængen i toldvæsenernes indsats Effektiviteten af programmet Told 2000 skal vurderes under hensyn til det forhold, at der samtidig gennemføres en række andre programmer med forskellige målsætninger på toldområdet: Matthaeus på området fælles uddannelse. Foranstaltninger, som har til formål at forstærke kampen mod bedragerier eller organiseret kriminalitet, og som henhører under programmer og budgetter, der forvaltes af forskellige tjenestegrene i Kommissionen (ligesom visse foranstaltninger, der tilrettelægges som led i toldsamarbejdet i henhold til afsnit VI i EF-traktaten). Phare, Tacis og M EDA på aktivitetsområder rettet mod tredjelande. Som følge af disse mange hjælpemidler er det nødvendigt med en samordning af aktiviteterne på de forskellige områder for at sikre sammenhæng mellem de trufne foranstaltninger og undgå overlapninger og ressourcespild. Denne samordning sikres i en vis udstrækning i Toldpolitikudvalget, hvor cheferne for toldadministrationerne i kraft af deres position har et samlet overblik over de foranstaltninger, der retligt træffes inden for rammerne af afsnit 11 og VI i traktaten. Derimod mener Kommissionen, at der med hensyn til fællesskabsaktioner kunne sikres en større rationalisering af uddannelsesaktioner henhørende under Matthaeus-beslutningen i sammenhæng med uddannelsesaktioner set henhørende under beslutningen vedrørende Told 2000. 6. FORSLAG TIL RETNINGSLINJER FOR DET FREMTIDIGE ARBEJDE Kommissionen drager den konklusion af de forhold, der er konstateret i den periode, hvor programmet effektivt har været anvendt, at den indledte aktion skal videreføres og videreudbygges, og at der skal foretages forbedringer i virkeliggørelsen af målene i beslutningen af 19. december 1996. Som anført i svaret på forespørgslen fra Europa-Parlamentets udvalg under den indledende drøftelse af det ændringsforslag, der blev fremsat den 3. september 1997, og som tog sigte på at tilpasse de "privilegerede beløb" og finansieringsoversigten i den oprindelse beslutning af 19. december 1996 om Told 2000, agter Kommissionen i nær fremtid at fremsætte et nyt forslag baseret på konklusionerne i nærværende rapport. Dette forslag vil derfor efter planen fremme følgende retningslinjer: 6. 1. Skabelse af større enhed i aktionen på toldområdet 18 Fællesskabets indsats henhører i øjeblikket under flere retlige instrumenter, som hver har sine egne forvaltningsbestemmelser. En samling af alle aktionerne under én beslutning har den fordel, at der sikres en sammenhængende approach for aktionen på toldområdet i stil med, hvad der er tilfældet for den indirekte beskatning i kraft af FISCALIS-programmet. Den tilvejebringer et klart retsgrundlag, som giver tilstrækkelig sikkerhed flere regnskabsår, kan bringes til en vellykket afslutning. til, at edb-projekter, der strækker sig over Den sikrer større ensartethed i gennemførelsen af aktionerne på toldområdet og gør det muligt at rationalisere brugen af de disponible hjælpemidler og drage større fordele af synergier og indbyrdes supplerende arbejdsmetoder, uddannelse/information) (eksempel: monitoring, faktorer Den imødegår i mange tilfælde medlemsstaternes vanskeligheder ved at sondre mellem aktioner henhørende under Told 2000 og aktioner henhørende under Matthaeus, fordi disse ofte behandles af forskellige tjenester alt efter program og dertil svarende budget. Dette retlige instrument bor inden for rammerne af en samlet approach omfatte alle aktioner med tilknytning til: datamatisering, som hidtil til dels har været dækket af Told 2000 og af det første ID A-program fælles aktioner med medlemsstaterne med henblik på udvikling af nye arbejdsmetoder, som henhører under den nuværende beslutning om Told 2000 uddannelsesaktioner, som i øjeblikket henhører under Matthaeus- programmet åbning over for tredjelande ved hjælp af samarbejdsaktioner og faglig bistand på toldområdet. 6. 2. Udbygning af partnerskabet Successen med programmets anvendelse hviler på en aktiv deltagelse af de nationale administrationer i de aktioner, der gennemføres i fællesskab. De nationale i Toldpolitikudvalget, der fungerer som styrings- og evalueringsudvalg for programmet og påser, at de retningslinjer for toldpolitikken, som er fastsat i beslutningen, efterleves. administrationers er kommet til udtryk engagement Parallelt med Toldpolitikudvalgets arbejde bør et institutionelt udvalg bistå Kommissionen med den konkrete gennemførelse af de retningslinjer, der er fastsat i den ændrede beslutning på de forskellige aktivitetsområder. Dette forvaltningsudvalg bør erstatte det nuværende forvaltningsudvalg, der er nedsat ved Matthaeus-beslulningen, og som alene spiller en rolle for 19 uddannelsesforanstaltningerne. En nedsættelse af et sådant nyt udvalg vil antagelig bidrage til at styrke programmets forvaltningsstruktur og effektivitet. 6. 3. Gyldighedsperiode for Det nye forslag skal sigte mod en videreførelse af den aktion, der er indledt inden skal det have en gyldighedsperiode, der er tilstrækkelig lang til, at den foreslåede reforms effektivitet kan påvises. rammerne af Told 2000. Desuden Ifølge det nye forslag skal gyldighedsperioden derfor strække sig ud over det tidspunkt, hvor beslutningen om Told 2000 udløber, og der foreslås en gyldighedsperiode fra den 1. januar 1999 til den 31. december 2002. Denne løsning vil gøre det muligt: at fastsætte en gyldighedsperiode, der er tilstrækkelig lang til, at den nye beslutning kan iværksættes at sikre en virkelig "glidende programmering" af aktionerne, hvilket i sig selv sikrer kontinuitet i den aktion, der indledes med henblik på at modernisere toldvæsenet i Fællesskabet. 7. KONKLUSION Den aktion, der i første omgang er indledt på fællesskabsplan med Matthaeus- programmet og derefter er udbygget og suppleret med programmet Told 2000, har demonstreret, at der findes en virkelig EF-dynamik på toldområdet. De erfaringer, der er indhøstet med anvendelsen af beslutningen om Told 2000, gør det hverken muligt at drage endelige konklusioner om de virkninger, som dette program har på toldadministrationernes daglige gennemførelse af fællesskabsretten, eller at udlede målelige resultater med hensyn til kontrolforanstaltningernes effektivitet. Derimod viser de, at disse administrationer har engageret sig stærkt i den indledte aktion, og bekræfter, at administrationerne har viljen til at indpasse deres indsats i en udbygget fællesskabsramme. 20 Monitoring-aktioner Bilag Som led i pilotaktionen blev der lia I9l). | u| |oo0 tilrettelagt 10 monitoring-aktioner på følgende områder: frizoner (2 faser: maj-juli 1994/april-juni 1995) ydre søgrænse (2 faser: maj-juli 1994/april-juni 1995) toldprocedurer og -kontrol på tekstilområdet (TAFI): november 1994-marts 1995 lufthavne: oktober-december 1994 aktiv forædling: april-juli 1995 forsendelse (centraliseringstoldsteder): november 1995-februar 1996 forenklede procedurer: oktober 1995-februar 1996 præferentiel oprindelse: april-september 1996 toldoplag: maj-juli 1996 forsendelse (procedurens funktionsmåde februar 1997. i almindelighed), oktober 1996- Siden beslutningen blev vedtaget, er følgende aktioner gennemført: bindende toldoplysninger (2 aktioner): januar-april 1997 aktiv forædling (2. låse): februar-april 1997 oprindelsesreglernes anvendelse: maj-oktober 1997 ordningen med forvaltning af toldkontingenter og overvågning af importen (QUOTA): februar-maj 1998. Følgende aktioner vil efter planen blive gennemført mellem juli 1998 og december 1999: toldoplag (2. fase): september 1998-januar 1999 oversigt over udstyret til fysisk kontrol ved den ydre grænse, iværksættelse af punkt 4. 3. 5. i bilaget til handlingsplanen for forsendelse i Europa (henstilling nr. 8 fra Europa-Parlamentets undersøgelsesudvalg vedrørende forsendelse): september-december 1998 betingelser for udstedelse af domiciliering: januar-april 1999 tilladelser til forenklede angivelser og 21 anvendelse af Rådets forordning ni. 338/97 om grænsekontrol med plante- og dyrearter i henhold til CITES-konventionen: april-juli 1999 kontrol med, at legetøj indfort fra tredjelande er i overensstemmelse med sikkerhedsreglerne (gennemførelse af Rådets forordning nr. 339/93): juli oktober 1999. 22 ISSN 0254-1459 KOM(98) 471 endelig udg. DOKUMENTER DA 01 02 06 Katalognummer : CB-CO-98-481-DA-C ISBN 92-78-38482-8 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg n