title: Neuvoston 24 päivänä heinäkuuta 1998 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 47/98 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o .../98/EY tekemiseksi Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2005-2019

text: 14. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 285/5 Neuvoston 24 päivänä heinäkuuta 1998 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 47/98 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o. /98/EY tekemiseksi Euroopan kulttuuri- pääkaupunki -tapahtumaa koskevasta yhteisön toiminnasta vuosina 2005—2019 (98/C 285/02) EUROOPAN PARLAMENTTI ja EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 128 artiklan, 4. Euroopan kultuuripääkaupunki -tapahtumien tulok- sista tehty tutkimus osoittaa, että tapahtumalla on myönteistä vaikutusta, kun otetaan huomioon asian saama huomio tiedotusvälineissä, kulttuurin ja mat- kailun kehittyminen sekä se, että kaupungin asuk- kaat ovat havainneet, kuinka tärkeää oli valinnan kohdistuminen heidän kaupunkiinsa, ottavat huomioon komission ehdotuksen (1), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2), noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa mää- rättyä menettelyä (3), sekä katsovat, että 1. Eurooppa on koko historiansa ajan ollut erityisen rikkaan ja monipuolisen taiteellisen toiminnan kes- kus; kaupungistumisella on ollut tärkeä osa Euroo- pan kulttuurien muodostumisessa ja niiden vaiku- tuksessa, 5. myönteiset vaikutukset eivät kuitenkaan ole aina tuottaneet itse hankkeen kestoa pysyvämpiä tulok- sia; valittujen kaupunkien julkisten päättäjien päte- vyys tehdä hankkeensa sisältöä koskevia päätöksiä tunnustetaan, mutta heidän olisi kiinnitettävä huo- miota siihen, että kulttuurihankkeiden olisi oltava osa dynaamista keskipitkän ajan prosessia, 6. kyseinen aloite on merkittävä sekä paikallisen ja alueellisen identiteetin vahvistamisen että Euroopan yhdentymisen edistämisen kannalta, 2. perustamissopimuksen 128 artiklassa annetaan yh- teisölle kulttuuriasioita koskevaa toimivaltaa; kaikki kultuuritoiminnan edistämiseen tähtäävä yhteisön toiminta olisi sen vuoksi suoritettava tämän oikeu- dellisen perustan nojalla perustamissopimuksessa yhteisölle asetettujen tavoitteiden ja keinojen mukai- sesti, 7. Euroopan parlamentti pyysi päätöksellä 719/96/ EY (5) perustetusta Kaleidoskooppi-ohjelmasta 7 päi- vänä huhtikuuta 1995 antamaansa lausuntoon (6) johtaneissa keskusteluissa komissiota laatimaan pe- rustamissopimuksen 128 artiklan perusteella erityi- sen ohjelman, joka koskee Euroopan kulttuuripää- kaupunki -tapahtumaa vuoden 2000 jälkeen. 3. neuvostossa kokoontuneet kulttuuriasioista vastaa- vat ministerit antoivat 13 päivänä kesäkuuta 1985 Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman vuo- sittaista järjestämistä koskevan päätöslauselman (4), jonka tärkeimpänä tavoitteena oli antaa eurooppa- laiselle yleisölle mahdollisuus päästä osallisiksi tie- tyistä kyseessä olevan kaupungin, alueen tai maan kulttuurin piirteistä, ja yhteisö on tukenut tapahtu- maa taloudellisesti, (1) EYVL C 362, 28. 11. 1997, s. 12. (2) EYVL C 180, 11. 6. 1998, s. 70. (3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 30 päivänä huhti- kuuta 1998 (EYVL C 152, 18. 5. 1998, s. 58), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 24 päivänä heinäkuuta 1998, ja Euroopan parlamentin päätös, tehty. (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). 8. Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman mer- kitys ja vaikutus edellyttävät vuorottelujärjestelmää sen takaamiseksi, että kustakin jäsenvaltiosta nime- tään säännöllisin väliajoin yksi kaupunki Euroopan kulttuuripääkaupungiksi; ennakoitavissa oleva, joh- donmukainen ja avoin vuorottelujärjestelmä toteu- tuu parhaiten yhdellä päätöksellä siitä, missä järjes- tyksessä jäsenvaltiot isännöivät kyseistä tapahtu- maa, (5) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 719/96/EY, tehty 29 päivänä maaliskuuta 1996, taide- ja kulttuuritoimin- taa koskevasta Euroopan laajuisesta tukiohjelmasta (Kalei- doskooppi), (EYVL L 99, 20. 4. 1996, s. 20). (4) EYVL C 153, 22. 6. 1985, s. 2. (6) EYVL C 109, 1. 5. 1995, s. 281. C 285/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 9. 98 9. on asianmukaista, että neuvosto nimeää kulttuuri- pääkaupungit ottaen huomioon, että nimeämisellä on jäsenvaltioissa suuri symbolinen arvo, estämättä sitä, että liitteessä I esitettyä kronologista järjestystä voidaan muuttaa asianomaisten jäsenvaltioiden keskinäisellä sopimuksella. 10. Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuman edis- tämistä koskevien yhteisön aloitteiden on vastattava ennalta määriteltyjä tavoitteita, ja niissä on käytet- tävä perustamissopimuksen tarjoamia keinoja, 11. tähän saakka Euroopan kulttuuripääkaupunki- ja Euroopan kulttuurikuukausi -tapahtumille on myön- netty yhteisön tukea Kaleidoskooppi-ohjelmasta, jonka on määrä päättyä vuonna 1998, 12. neuvosto teki 22 päivänä syyskuuta 1997 päätöksen tulevaisuudesta (1), Euroopan kulttuuritoiminnan jossa komissiota kehotettiin perustamissopimuksen 152 artiklan mukaisesti esittämään toukokuuhun 1998 mennessä ehdotuksia kulttuuria koskevaksi kokonaisohjelmaksi, johon Euroopan kulttuuripää- kaupunkia koskeva toiminta ja sen rahoitusjärjeste- lyt sisällytetään, ja 13. komissio on toimittanut Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon Euroopan yhteisön ensim- mäisestä kulttuurin edistämistä koskevasta puite- ohjelmasta, johon sisältyy ehdotus päätökseksi yhtei- sen rahoitus- ja ohjelmointivälineen perustamisesta kulttuurialan yhteistyötä varten, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 3 artikla Euroopan unionin ulkopuoliset Euroopan maat voivat osallistua tähän toimintaan. Tällainen maa voi ehdottaa jotain kaupunkia yhdeksi Euroopan kulttuuripääkaupun- giksi, ja sen olisi ilmoitettava ehdotuksestaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komi- tealle. Neuvosto nimeää komission suosituksesta yksimie- lisesti yhden näistä ehdotetuista kaupungeista virallisesti Euroopan kulttuuripääkaupungiksi kullekin vuodelle ot- tamalla huomioon, että valmisteluaikaa olisi oltava neljä vuotta. 4 artikla Kunkin nimetyn kaupungin olisi laadittava kulttuurita- pahtumien ohjelma, jossa korostetaan kaupungin omaa kulttuuria ja kulttuuriperintöä sekä kaupungin asemaa osana yhteistä kulttuuriperintöä, ja jossa pysyvän yhteis- työn aikaansaamiseksi otetaan huomioon muista Euroo- pan maista kotoisin olevat kulttuuritoimintaan osallistu- vat henkilöt. Ohjelman keston olisi periaatteessa oltava yksi vuosi, mutta nimetyt kaupungit voivat poikkeukselli- sesti valita lyhyemmän ajanjakson. Kaupungit voivat sisällyttää ohjelmiinsa niitä ympäröivän alueen. Samalle vuodelle nimettyjen kaupunkien ohjelmien välille olisi luotava yhteys. 1 artikla 5 artikla Tehdään päätös yhteisön toiminnasta, jonka nimenä on ”Euroopan kulttuuripääkaupunki”. Toiminnan tavoit- teena on tuoda esiin Euroopan kulttuurien rikkaus, moni- naisuus ja yhteiset piirteet sekä auttaa Euroopan kansa- laisia tutustumaan paremmin toisiinsa. 2 artikla Kukin jäsenvaltio voi liitteessä I esitetyllä tavalla vuorol- laan ehdottaa jotain kaupunkia Euroopan kulttuuripää- kaupungiksi. Näistä ehdotuksista ilmoitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komi- tealle viimeistään neljä vuotta ennen kuin kyseisen tapah- tuman on määrä alkaa. Neuvosto nimeää komission suosituksesta kunkin kau- pungin virallisesti Euroopan kulttuuripääkaupungiksi siksi vuodeksi, joksi sitä on ehdotettu, tämän kuitenkaan (1) EYVL C 305, 7. 10. 1997, s. 1. Toiminnan kulttuuriarvon säilyttämiseksi — kaupunkien olisi ohjelmaansa suunnitellessaan otet- tava mahdollisimman suuressa määrin huomioon liit- teessä II esitetty luettelo suunnittelu- ja arviointipe- rusteista, — nimettyjen kaupunkien olisi esiteltävä ohjelmansa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komi- tealle vähintään kuusi kuukautta ennen kuin tapahtu- man on määrä alkaa, — komission olisi kunkin kaupungin ohjelmaa arvioides- saan myös otettava huomioon ensimmäisessä luetel- makohdassa tarkoitetut perusteet. Komissio asettaa neuvontalautakunnan, johon kuuluu kulttuuripiireissä hyvin tunnettuja henkilöitä. Euroopan parlamentti nimeää lautakunnan jäsenistä kaksi, neuvosto kaksi, komissio kaksi ja alueiden komitea yhden. Neu- vontalautakunta neuvoo komissiota tämän päätöksen 14. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 285/7 täytäntöönpanossa. Jäsenvaltioiden tai asianomaisten Eu- roopan unionin ulkopuolisten maiden pyynnöstä neuvon- talautakunta voi neuvoa niitä ehdotettavan kaupungin valinnassa. tuksia tämän päätöksen tarkistamiseksi, joiden se arvioi olevan tämän toiminnan sujuvuuden kannalta tarpeelli- sia. 6 artikla Tehty. Komissio laatii edellisen vuoden tapahtuman tuloksista kunakin vuonna arviointikertomuksen, johon sisätyy myös tapahtuman järjestäjien tekemä selvitys. Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja aluei- den komitealle. Komissio voi myös tehdä sellaisia ehdo- Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE I EUROOPAN KULTTUURIPÄÄKAUPUNGIN EHDOTTAMISJÄRJESTYS 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Irlanti Alankomaat Luxemburg Yhdistynyt Kuningaskunta Itävalta Saksa Suomi Portugali Ranska Ruotsi Belgia Espanja Tanska Kreikka Italia C 285/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 9. 98 LIITE II LUETTELO SUUNNITTELU- JA ARVIOINTIPERUSTEISTA Nimettyjen kaupunkien ohjelmiin voi sisältyä seuraavia aineksia: — niiden yhteisten kulttuurivirtausten ja tyylisuuntien esille tuominen, joiden muodostumisessa kaupungilla on ollut erityinen osa, — kulttuuritapahtumien (musiikki, tanssi, teatteri, visuaaliset taiteet, elokuva jne. ) järjestäminen sekä taiteen aseman ja hallinnoinnin edistäminen, — kaupungin historian ja kulttuurin kannalta merkittävien henkilöiden ja tapahtumien esille tuominen Euroopan kansalaisten keskuudessa, — erityistapahtumien järjestäminen taiteellisen luovuuden edistämiseksi sekä uusien kultuuriin liittyvän toiminnan ja vuoropuhelun muotojen luomiseksi, — kaupungille ominaisen kiinteän ja irtaimen kulttuuriperinnön ja kulttuuriteosten saatavuutta ja niistä tiedottamista koskevien toimenpiteiden toteuttaminen, — sellaisten erityisten kulttuurihankkeiden toteuttaminen, joiden tarkoituksena on edistää nuorten pääsyä osallisiksi kulttuuritarjonnasta, — sellaisten erityisten kulttuurihankkeiden toteuttaminen, joiden tarkoituksena on lisätä sosiaalista yhteen- kuuluvuutta, — ohjelmaan kuuluvien toimien tunnetuksi tekeminen erityisesti multimedian ja audiovisuaalisten välinei- den sekä monikielisen lähestymistavan avulla, — taloudellisen toiminnan kehittymiseen myötävaikuttaminen erityisesti työllisyyden ja matkailun osalta, — tarve kehittää laadukasta ja luovaa kulttuurimatkailua siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon, kuinka tärkeää tässä suhteessa on kulttuuriperinnön kestävä hallinnointi ja kävijöiden toivomusten sovittaminen paikallisen väestön toivomuksiin, — hankkeiden toteuttaminen, joiden tarkoituksena on edistää arkkitehtuuriperinnön ja uusien kaupunkike- hitysstrategioiden välisten yhteyksien kehittämistä. — Euroopan kulttuurien ja maailman muiden kulttuurien välistä vuoropuhelua edistävien aloitteiden yhteinen toteuttaminen. 14. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 285/9 NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komissio esitti 31 päivänä lokakuuta 1997 neuvostolle ehdotuksen Euroopan parlamen- tin ja neuvoston päätökseksi yhteisön aloitteen perustamisesta Euroopan kulttuuripää- kaupunki -tapahtuman edistämiseksi. 2. Alueiden komitea antoi lausuntonsa 13 päivänä maaliskuuta 1998. 3. Euroopan parlamenti antoi lausuntonsa 29 päivänä huhtikuuta 1998. 4. Komissio esitti muutetun ehdotuksen 28 päivänä toukokuuta 1998. 5. Neuvosto vahvisti 24 päivänä heinäkuuta 1998 yhteisen kantansa EY:n perustamissopi- muksen 189 b artiklassa esitetyn menettelyn mukaisesti. II EHDOTUKSEN TAVOITE Ehdotus koskee yhteisön tasolla toimivan aloitteen perustamista, jolla on määrä tukea suurta vuosittaista Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtumaa, jonka tavoitteena on korostaa Euroopan kaupunkien rikkauden ja kulttuurien moninaisuuden arvostusta ja esitellä niiden yhteistä kulttuuriperintöä ja kulttuuritoiminnan elinvoimaisuutta. 1 Yleiset huomiot Neuvosto hyväksyy yhteisessä kannassaan komission ehdotuksen tavoitteen, mutta teki siihen useita muutoksia, joita se piti suotavina. 2 Erityiset huomiot 2. 1 Neuvoston komission ehdotukseen tekemät muutokset 2. 1. 1 Päätöksessä tarkoitettu ajanjakso ja kaupunkien nimeämisjärjestelmä Neuvosto käsitteli ensin kysymystä Euroopan kulttuuripääkaupungin valinnasta vuodeksi 2001, jolloin ehdotettuja kaupunkeja on seitsemän (1), ja vuosiksi 2002, 2003 ja 2004 on jätetty muita esityksiä (2). Neuvosto teki tässä vaikeassa tilanteessa kaksi ratkaisua. Ensin se nimesi (neuvos- tossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien tekemän) hallitustenväli- sen päätöksen perusteella Euroopan kulttuuripääkaupungit vuosiksi 2001–2004 (3). Samassa yhteydessä muiden kuin yhteisön maiden ehdottamia kaupunkeja pyydettiin järjestämään Euroopan kulttuurikuukausi (4). Näin voidaan ratkaista 13 ehdokas- kaupungin vuosiksi 2001–2004 aiheuttama vaikea ongelma, sillä monet ovat jo tehneet paljon valmistelutyötä, jakamalla näistä kaupungeista kymmenen neljän kyseisen vuoden kesken. (1) Kaupungit ovat Basel, Genova, Lille, Porto, Riika, Rotterdam ja Valencia. (2) Kaupungit ovat Brugge ja Salamanca (2002), Graz, Granada ja Pietari (2003) sekä Barcelona (2004). (3) Vuodeksi 2001 Rotterdam ja Porto, vuodeksi 2002 Brugge ja Salamanca, vuodeksi 2003 Graz, vuodeksi 2004 Genova ja Lille. (4) Riika ja Basel vuonna 2001 ja Pietari vuonna 2003. C 285/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 9. 98 Toisaalta neuvoston tarkoituksena on välttää yksimielisyyteen perustuvan valintajär- jestelmän aiheuttamat ongelmat (jotka olivat varsin ilmeisiä jo vuonna 1995 nimettäessä Euroopan kulttuurikaupunkeja vuodeksi 2000 ja joiden vuoksi ei ole voitu löytää ratkaisua vuodeksi 2001), joten se loi valintajärjestelmän, joka perustuu automaattiseen vuorotteluun jäsenvaltioiden kesken neuvoston 1 päivänä tammi- kuuta 1995 tekemän päätöksen mukaisesti (joka koskee neuvoston puheenjohtajuu- den määräytymisjärjestystä) ja jonka nojalla vuosina 2005–2019 eri jäsenvaltio voi kunakin vuonna asettaa jonkin kaupungin ehdokkaaksi. Näin neuvosto toisaalta muuttaa päätöksessä tarkoitettua ajanjaksoa verrattuna komission ehdotukseen, jonka mukaisesti yhteisön toiminta aloitettaisiin vuonna 2002, ja korvaa toisaalta ehdotetun päätöksentekojärjestelmän puolueettomalla vuorottelujärjestelmällä, jolla on tarkoitus välttää yksimielisyyden vaatimuksesta syntyvät umpikujat ja lukkiutuneet tilanteet. Tällöin virallisesta ehdotettujen kau- punkien nimeämisestä, josta neuvosto huolehtii, päätettäisiin komission suosituk- sesta yksinkertaisella enemmistöllä sen jälkeen, kun ehdokkaat on esitelty Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle viimeistään neljä vuotta ennen tapahtuman alkua. Lopuksi on pantava merkille, että aikajärjestystä voidaan muuttaa asianomaisten jäsenvaltioiden yhteisellä sopimuksella ja että tällaisesta vaihdosta on jo sovittu Alankomaiden ja Kreikan kesken. 2. 1. 2 Muut Euroopan maat Euroopan unionin ulkopuolisten Euroopan maiden osallistuminen on mahdollista ilman komission ehdotuksen 4 artiklassa esitettyjä täsmennyksiä (ETA- ja KIE -maat, Kypros ja muut Euroopan maat, jotka ovat tehneet yhteisön kanssa yhteis- työsopimuksia, joihin kuuluu kulttuuria koskeva lauseke). Muut Euroopan maat voivat asettaa tapahtumaan ehdolle jonkin kaupungin ja niiden on ilmoitettava siitä Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle. Neuvosto ratkaisunsa yksimielisesti komission suosituksesta ja nimeää virallisesti yhden kyseisistä kaupungeista kuksikin vuodeksi pitäen mielessä, että neljän vuoden valmisteluaika on suotava. tekee 2. 1. 3 Vuosittain nimettävien kaupunkien määrä Edellä esitettyjen säännösten nojalla neuvosto on esittänyt yhteisessä kannassaan kahden kaupungin osallistumisesta tapahtumaan vuosittain (toinen jäsenvaltiosta ja toinen unioniin kuulumattomasta Euroopan maasta). 2. 1. 4 Tapahtuman nimi Neuvosto panee merkille useissa jäsenvaltioissa yleisen käytännön ja on muuttanut tapahtuman nimen Euroopan kulttuurikaupungista Euroopan kulttuuripääkaupun- giksi. 2. 1. 5 Tapahtuman kesto Koska jotkin kaupungit saattavat sitä toivoa, neuvosto sallii poikkeamisen tapahtu- man kestosta, jonka on periaatteessa määrä olla yksi vuosi, mutta jota poikkeuksel- lisesti voidaan lyhentää nimettyjen kaupunkien pyynnöstä. 2. 1. 6 Nimettyä kaupunkia ympäröivän alueen osallistuminen Neuvoston tekstin mukaan nimetyt kaupungit voivat sisällyttää ohjelmiinsa ympä- röivät alueet. 14. 9. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 285/11 2. 1. 7 Neuvontalautakunta Neuvoston yhteisen kannan mukaan komissio perustaa neuvontalautakunnan, johon kuuluu kulttuuripiireissä hyvin tunnettuja henkilöitä ja jonka tarkoituksena on neuvoa komissiota kyseisen päätöksen täytäntöönpanossa. On säädetty, että jäsen- valtioiden tai kyseisten Euroopan unionin ulkopuolisten maiden pyynnöstä kyseinen lautakunta voi antaa niille neuvoja sen kaupungin valinnasta, jota kukin niistä aikoo ehdottaa. Euroopan parlamentti nimeää lautakunnan kaksi jäsentä, neuvosto kaksi, komissio kaksi ja alueiden komitea yhden. 2. 2 Euroopan parlamentin tarkistukset 2. 2. 1 Komission hyväksymät Euroopan parlamentin tarkistukset Komissio hyväksyi tekstiinsä osittain tai muutettuna kahdeksan Euroopan parlamen- tin 14 tarkistuksesta. Kyseiset tarkistukset ovat 1, 2, 3, 4, 5, 6, 9 (osittain), 11. 2. 2. 2 Neuvoston hyväksymät Euroopan parlamentin tarkistukset Neuvosto hyväksyi tekstiinsä osittain tai sisällöltään neljä Euroopan parlamentin ehdottamista ja komission hyväksymistä tarkistuksista. Kyseiset tarkistukset ovat 1, 2, 3, 6. 2. 2. 3 Euroopan parlamentin tarkistukset, joita neuvosto ei hyväksynyt Tarkistus 4 Tapahtuman merkitys keskisuurille kaupungeille Neuvosto katsoo, että erityismaininta merkityksestä, joka tapahtumalla on keskisuu- rille kaupungeille, saattaisi olla epäselvä, koska ”keskisuuren kaupungin” määri- telmä ei ole helppo eikä yksiselitteinen. Tarkistukset 5, 11 (2. osa) ja 12 (1. osa) Hankkeen valintaperusteet Neuvosto ei hyväksynyt tarkistuksia 5 ja 11 (2. osa) ja katsoi, että luettelolla suunnittelu- ja arviointiperusteista, joka on sen yhteisen kannan liitteessä II, vasta- taan yleisesti Euroopan parlamentin tarkistuksissaan ilmaisemiin vaatimuksiin. Neuvosto ei hyväksynyt myöskään tarkistusta 12 (1. osa), sillä se katsoi, että ratkaisu, joka koskee sen yhteisen kannan 3 artiklassa mainittuja unionin ulkopuo- lisia Euroopan maita, ei vaikuta yhteisön jo tekemiin sitoumuksiin kyseisten maiden kanssa, ja tarjoaa viimeksi mainituille paremmat osallistumismahdollisuudet. Tarkistukset 7 ja 14 Tapahtuman rahoitus Neuvosto katsoo, että on liian aikaista puuttua tapahtuman rahoitukseen, sillä tapahtuma on tarkoitettu kiinteäksi osaksi Euroopan yhteisön kulttuurin pui- teohjelmaa, jonka komissio on juuri toimittanut Euroopan parlamentin ja neu- voston käsiteltäväksi. Tarkistukset 8, 11 (1. osa) ja 12 (2. osa) Kaupunkien hakemusten esittäminen Neuvosto katsoo, että asianomaisten valtioiden tuki on välttämätön ehto tapahtu- man onnistumiselle, ja haluaa välttää ehdokkaat, joilla ei ole todellisia mahdolli- suuksia tulla valituiksi, koska se tulisi kalliiksi hakijakaupungeille ja aiheuttaisi pettymyksiä. C 285/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 9. 98 Tarkistukset 9 ja 10 Ehdokkaiden valintamenettely Kuten kohdassa 2. 1. 1 esitetään, neuvosto hyväksyi järjestelmän, joka perustuu automaattiseen vuorotteluun, jotta vältettäisiin yksimieliseen valintamenettelyyn liit- tyvät vaikeudet. Se on kuitenkin säätänyt yhteisessä kannassaan neuvontalautakun- nan perustamisesta, joka koostuu seitsemästä jäsenestä (kaksi Euroopan parlamen- tin, kaksi neuvoston, kaksi komission ja yksi alueiden komitean nimeämiä) ja jonka tarkoituksena on neuvoa komissiota päätöksen täytäntöönpanossa sekä jäsenval- tioita ja kyseisiä maita niiden kaupunkien valinnassa, joita ne aikovat ehdottaa. Neuvosto ei voinut hyväksyä Euroopan parlamentin tarkistuksia 9 ja 10, jotka koskevat komission ehdotuksessa tarkoitetun valintalautakunnan toimintaa, eikä kaupungin valintamenettelyä (yksimielisyys sekä 198 b artiklan mukainen menettely kunkin harkittavana olevan vuoden osalta), koska ehdotuksen mukainen valintalau- takunta ja vuotuinen valinta eivät esiinny yhteisessä kannassa. Tarkistus 13 Euroopan kulttuurikuukausi Neuvosto ei hyväksynyt tätä tarkistusta. Se katsoi, että tapahtuman hallitustenväli- sen vaiheen jälkeen, jonka aikana ”Euroopan kulttuurikuukausi” -nimitys on myönnetty useille unioniin kuulumattomien Euroopan maiden kaupungeille, sen päätöksen yhteydessä, joka koskee yhteisön aloitteen perustamista tapahtuman hyväksi, toimien olisi oltava samantyyppisiä kaikille osallistujille. Neuvoston yhteisen kannan 4 artiklan mukaan nimetyt kaupungit voisivat poik- keuksellisesti valita yhtä vuotta lyhyemmän ajan, mikä toisi kaupungeille joustoa tapahtuman järjestämiseen


title: 98/501/EG, Euratom: Kommissionens beslut av den 24 juli 1998 om vissa särskilda transaktioner i samband med det arbete som är förknippat med protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott i syfte att tillämpa artikel 1 i rådets direktiv 89/130/EEG, Euratom om harmonisering av beräkningen av bruttonationalinkomst till marknadspriser [delgivet med nr K(1998) 2204] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
European accounting system
gross domestic product
gross national product
loss
public debt
world market price

formats: html pdf print

text: 12. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 225/29 KOMMISSIONENS BESLUT av den 24 juli 1998 om vissa s(cid:132)rskilda transaktioner i samband med det arbete som (cid:132)r f(cid:148)rknippat med protokollet om f(cid:148)rfarandet vid alltf(cid:148)r stora underskott i syfte att till(cid:132)mpa artikel 1 i r(cid:134)dets direktiv 89/130/EEG, Euratom om harmonisering av ber(cid:132)k- ningen av bruttonationalinkomst till marknadspriser [delgivet med nr K(1998) 2204] (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/501/EG, Euratom) i f(cid:148)religgande beslut (cid:143)tg(cid:132)rderna f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n den kommitt(cid:130) som bildades i enlighet med artikel 6 i direktiv 89/130/EEG, Euratom. (cid:132)r H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)r att kunna till(cid:132)mpa artikel 1 i direktiv 89/130/EEG, Euratom, (cid:134)terfinns i bilagan de s(cid:132)rskilda transaktioner som p(cid:134)verkar BNI eller BNP och som har angivits f(cid:148)re den 31 december 1997 samt de bokf(cid:148)ringsmetoder som skall anv(cid:132)ndas av medlemsstaterna f(cid:148)r dessa transaktioner inom ramen f(cid:148)r andra upplagan av ENS. Artikel 2 Medlemsstaterna skall se (cid:148)ver sina ber(cid:132)kningar av BNI och BNP fr(cid:134)n och med (cid:134)r 1994 och beakta bokf(cid:148)ringsme- toderna i artikel 1. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 24 juli 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Yves-Thibault DE SILGUY Ledamot av kommissionen EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:148)rdraget om Europeiska gemen- skapen, med beaktande av F(cid:148)rdraget om Europeiska atomenergi- gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets direktiv 89/130/EEG, Euratom av den 13 februari 1989 om harmonisering av ber(cid:132)k- ningen av bruttonationalinkomst till marknadspriser (1), s(cid:132)rskilt artikel 1 i detta, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I definitionen av bruttonationalinkomst till marknads- priser i artikel 2 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 3605/93 av den 22 november 1993 om till(cid:132)mpningen av protokollet om f(cid:148)rfarandet vid alltf(cid:148)r stora underskott (2), som (cid:132)r bifogat F(cid:148)rdraget om Europeiska gemenskapen, h(cid:132)nvisar man till definitionen i artikel 2 i direktiv 89/130/EEG, Euratom. samband med det granskningsarbete av statistiska I uppgifter som skall l(cid:132)ggas fram inom ramen f(cid:148)r proto- kollet om f(cid:148)rfarandet vid alltf(cid:148)r stora underskott, f(cid:134)r kommissionen ta del av och bed(cid:148)ma vissa s(cid:132)rskilda trans- aktioner som har inverkan p(cid:134) BNI och BNP. F(cid:148)r att kunna till(cid:132)mpa artiklarna 2 och 6 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3605/93 om till(cid:132)mpningen av protokollet om f(cid:148)rfarandet vid alltf(cid:148)r stora underskott, (cid:132)r det d(cid:132)rf(cid:148)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att klarg(cid:148)ra och komplettera vissa regler i andra upplagan av ENS kring dessa s(cid:132)rskilda (cid:148)verf(cid:148)ringar inom ramen f(cid:148)r definitionen av BNI till marknadspriser i artikel 1 i direktiv 89/130/EEG Euratom. (1) EGT L 49, 21. 2. 1989, s. 26. (2) EGT L 332, 31. 12. 1993, s. 7. L 225/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 8. 98 BILAGA I. Behandlingen av r(cid:132)ntan p(cid:134) diskonteringspapper och nollkupongobligationer 1. ”Konventionella” obligationer I ESA79 (punkt 706) anges enligt f(cid:148)ljande hur skillnaden mellan emissionskursen och det nominella v(cid:132)rdet p(cid:134) ”konventionella” obligationer (dvs. s(cid:134)dana obligationer d(cid:132)r denna skillnad (cid:132)r liten) skall behandlas: (cid:190) N(cid:132)r det g(cid:132)ller kortfristiga obligationer skall man betrakta skillnaden mellan emissionskursen och det statens som r(cid:132)nta vid sj(cid:132)lva emissionen. Denna skillnad p(cid:134)verkar d(cid:132)rf(cid:148)r nominella v(cid:132)rdet budgetunderskott. (cid:190) N(cid:132)r det g(cid:132)ller medelfristiga och l(cid:134)ngfristiga obligationer skall man inte se skillnaden som r(cid:132)nta utan statens v(cid:132)rdeminskning. Denna skillnad p(cid:134)verkar d(cid:132)rf(cid:148)r eller inte som v(cid:132)rdestegring budgetunderskott. S(cid:134)ledes (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att g(cid:148)ra f(cid:148)ljande distinktioner: (cid:190) Kortfristiga skillnader respektive l(cid:134)ngfristiga/medelfristiga: dessa tas upp under punkt 2 nedan. (cid:190) Skillnaden mellan obligationer d(cid:132)r gapet mellan emissionskurs och det nominella v(cid:132)rdet anses som litet (okonventionella obligationer). Detta g(cid:132)ller diskonteringspapper eller obligationer till (cid:148)verkurs. Under punkt 3 nedan tas diskonteringspapperena upp. (konventionella obligationer) och obligationer d(cid:132)r detta gap (cid:132)r viktigt 2. Skillnaden mellan kort, medell(cid:134)ng och l(cid:134)ng sikt V(cid:132)xlar och kortfristiga obligationer (cid:132)r s(cid:134)dana v(cid:132)rdepapper som har en l(cid:148)ptid p(cid:134) upp till tolv m(cid:134)nader. Inom EU-l(cid:132)nderna kommer detta att garantera perfekt j(cid:132)mf(cid:148)rbarhet n(cid:132)r det g(cid:132)ller behandlingen av konventionella obligationer vilkas emissionskurs ligger n(cid:132)ra det nominella v(cid:132)rdet. Detta (cid:148)verensst(cid:132)mmer med ESA79. S(cid:134)ledes kan man inte skjuta p(cid:134) bokf(cid:148)ringen av r(cid:132)ntebetalningar fr(cid:134)n ett (cid:134)r till ett annat. 3. Diskonteringspapper Diskonteringspapper (cid:132)r obligationer som emitterats till en kurs under det nominella v(cid:132)rdet med en r(cid:132)nta under marknadsr(cid:132)ntan. Definitionsm(cid:132)ssigt (cid:132)r diskonteringspapper s(cid:134)dana obligationer vilkas nominella r(cid:132)nta ligger under 50 % av avkastningen fram till det att de l(cid:148)per ut (ber(cid:132)knad p(cid:134) emissionskursen). N(cid:132)r det g(cid:132)ller dessa diskonteringspapper skall man betrakta skillnaden mellan emissionskursen och det nominella v(cid:132)rdet som r(cid:132)nta, och denna r(cid:132)nta skall bokf(cid:148)ras vid inl(cid:148)sen. Detta (cid:148)verensst(cid:132)mmer med beslutet om hur man skall behandla nollkupongobligationer. 4. Nollkupongobligationer Skillnaden mellan emissionskurs och inl(cid:148)sningskurs p(cid:134) en nollkupongobligation skall behandlas som r(cid:132)nta och tas upp som r(cid:132)ntebetalning p(cid:134) obligationens f(cid:148)rfallodag. II. Behandlingen av r(cid:132)ntan p(cid:134) indexbundna obligationer N(cid:132)r det g(cid:132)ller ”indexbundna” obligationer anv(cid:132)nder man sig av tv(cid:134) tillv(cid:132)gag(cid:134)ngss(cid:132)tt beroende p(cid:134) om obligationenen (cid:132)r kopplad till ett konsumentprixindex eller till en finansiell tillg(cid:134)ng, exempelvis utl(cid:132)ndsk valuta eller guld. N(cid:132)r obligationen (cid:132)r knuten till ett konsumentprisindex skall man betrakta v(cid:132)rdestegringen (cid:190) till f(cid:148)ljd av r(cid:148)rligheten i index (cid:190) som r(cid:132)nta. Denna r(cid:132)nta skall bokf(cid:148)ras n(cid:132)r obligationen l(cid:148)ses in. I de fall d(cid:132)r obligationen (cid:132)r kopplad till en finansiell tillg(cid:134)ng s(cid:134)som en utl(cid:132)ndsk valuta eller guld, skall man inte betrakta v(cid:132)rdestegringen som r(cid:132)nta utan som realisationsvinst/realisationsf(cid:148)rlust, vilket (cid:132)r fallet f(cid:148)r obligationer emitterade i utl(cid:132)ndsk valuta. 12. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 225/31 III. Kapitaliserad r(cid:132)nta p(cid:134) inl(cid:134)ning och andra finansiella instrument som t(cid:132)cks in av ESA79 R(cid:132)ntan skall bokf(cid:148)ras skilt fr(cid:134)n det nominella v(cid:132)rdet och det kapitaliserade beloppet skall bokf(cid:148)ras n(cid:132)r obligationen l(cid:148)ses in och inte f(cid:148)rdelas (cid:148)ver olika perioder. N(cid:132)r det g(cid:132)ller inl(cid:134)ning eller liknande finansiella tillg(cid:134)ngar, vilka betraktas som skulder hos institutionella enheter, inneb(cid:132)r detta att den kapitaliserade r(cid:132)ntan skall bokf(cid:148)ras som en utgift f(cid:148)r de institutionella enheterna n(cid:132)r r(cid:132)ntan betalas ut till innehavarna av dessa instrument. IV. Behandling av fungibla obligationer som emitteras i flera delar (”coupons courus”) N(cid:132)r det g(cid:132)ller som emitteras vid skilda tillf(cid:132)llen utan att utbetalningsdatumet f(cid:148)r kupongerna (cid:132)ndras), skall den upplupna r(cid:132)ntan bokf(cid:148)ras som en kortfristig skuld under rubriken ”Kortfristiga fordringar och skulder” (kod F72 i ESA79). fungibla obligationer (obligationer I praktiken inneb(cid:132)r detta att om en institutionell enhet emitterar en obligation i flera delar men med samma r(cid:132)nta kommer men att (cid:148)ka emissionskursen p(cid:134) de senare delarna f(cid:148)r att samma avkastning skall komma alla innehavare till godo. Skillnaden mellan den ursprungliga emissionskursen och den h(cid:148)gre kursen f(cid:148)r den andra delen skall bokf(cid:148)ras som en kortfristig skuld till innehavaren av den andra delen, vilken skall betalas ut n(cid:132)r kupongen f(cid:148)rfaller till betalning. V. Linj(cid:132)ra obligationer Linj(cid:132)ra obligationer (cid:132)r, precis som fungibla obligationer, s(cid:134)dana som emitteras i flera delar fr(cid:134)n samma ursprungliga post, dvs. de har samma nominella r(cid:132)nta och samma datum f(cid:148)r r(cid:132)ntebetalning och inl(cid:148)sen. De karakteriseras av att de nya delarna kan emitteras flera (cid:134)r efter den f(cid:148)rsta emissionen. D(cid:132)rf(cid:148)r emitteras de i diskonterad form eller till (cid:148)verkurs, vilket kan leda till avsev(cid:132)rda skillnader till f(cid:148)ljd av (cid:132)ndrad marknadsr(cid:132)nta under perioden mellan emissionerna. F(cid:148)r att kunna differentiera mellan det nominella v(cid:132)rdet och emissionskursen (diskonterad eller till (cid:148)verkurs) vid tiden f(cid:148)r emissionen av den nya delen, m(cid:134)ste man skilja p(cid:134) delar som emitterats inom tolv m(cid:134)nader efter den f(cid:148)rsta emissionen och delar som emitteras senare. F(cid:148)r varje del som emitteras inom tolv m(cid:134)nader efter den f(cid:148)rsta emissionen skall skillnaden mellan det nominella v(cid:132)rdet och emissionskursen (diskonterad eller till (cid:148)verkurs) behandlas som v(cid:132)rdestegring eller v(cid:132)rdeminskning. F(cid:148)r varje del som emitteras mer (cid:132)n tolv m(cid:134)nader efter den f(cid:148)rsta emissionen skall skillnaden mellan det nominella v(cid:132)rdet och emissionskursen (diskonterad eller till (cid:148)verkurs) behandlas som r(cid:132)nta. VI. Finansiell leasing Alla leasingtransaktioner m(cid:134)ste behandlas som operationell leasing. Detta inneb(cid:132)r exempelvis att om en institutionell enhet s(cid:132)ljer fastigheter eller andra fasta tillg(cid:134)ngar och i sin tur hyr in dessa i avsikt att f(cid:148)rv(cid:132)rva dem efter hyreskontraktets utg(cid:134)ng (denna verksamhet har d(cid:132)rf(cid:148)r m(cid:134)nga av de egenskaper som (cid:134)terfinns inom finansiell leasing), m(cid:134)ste transaktionen behandlas som operationell leasing. Int(cid:132)kten fr(cid:134)n f(cid:148)rs(cid:132)ljningen av fastigheter bokf(cid:148)rs d(cid:132)rf(cid:148)r som en underskottsminskande int(cid:132)kt. Kravet att k(cid:148)pa tillbaka tillg(cid:134)ngen vid hyreskontraktets upph(cid:148)rande (cid:132)r en ansvarsf(cid:148)rpliktelse som inte bokf(cid:148)rs som en skuld. VII. Klassificering av nationella organ som agerar (cid:134) EG:s v(cid:132)gnar (EUGFJ etc. ) De institutioner som sysslar med marknadsreglering och delar ut underst(cid:148)d m(cid:134)ste klassificeras enligt f(cid:148)ljande: Om dessa institutioner inte kan delas upp i s(cid:134)dana som sk(cid:148)ter marknadsregleringen och s(cid:134)dana som st(cid:134)r f(cid:148)r utdelningen av underst(cid:148)d, skall de klassificeras som tillh(cid:148)rande den allm(cid:132)nna statliga sektorn, om deras kostnader f(cid:148)r marknadsreglering i f(cid:148)rh(cid:134)llande till totalkostnaderna understiger 80 %. VIII. R(cid:132)nteswaps och valutaswaps N(cid:132)r det g(cid:132)ller r(cid:132)nteswaps skall man bokf(cid:148)ra endast nettoutbetalningen (-indbetalningen) av r(cid:132)nta mellan de tv(cid:134) parterna i swapen. N(cid:132)r det g(cid:132)ller valutaswaps skall alla utest(cid:134)ende skulder i utl(cid:132)ndsk valuta v(cid:132)rderas efter den aktuella marknadskursen och inte efter den v(cid:132)xelkurs som man kom (cid:148)verens om i swapkontraktet. L 225/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 12. 8. 98 IX. Pensionsfonder Vissa pensionsfonder som huvudsakligen finansierar utbetalningarna genom l(cid:148)nerelaterade avgifter och i mindre utstr(cid:132)ckning med kapital m(cid:134)ste klassificeras statliga socialf(cid:148)rs(cid:132)kringssystemet. som en undergrupp inom det Klassifikationskriterierna s(cid:132)ger att dessa fonder (cid:132)r institutioner, eftersom de f(cid:148)r helt egna r(cid:132)kenskaper och har sj(cid:132)lvbest(cid:132)mmander(cid:132)tt, och de g(cid:148)r utbetalningar till de f(cid:148)rs(cid:132)krade utan h(cid:132)nsyn till hur utsatta dessa (cid:132)r f(cid:148)r risker, vilket inneb(cid:132)r att dessa anst(cid:132)llningsbaserade pensionssystem bygger p(cid:134) en kollektiv finansieringsprincip


title: Komisijas Lēmums (1998. gada 24. jūlijs) par PVN slēpšanas uzskaiti nacionālo kontu sistēmā (neatbilstība starp teorētiskajiem un faktiskajiem PVN ieņēmumiem) (izziņots ar dokumenta numuru C(1998) 2202)Dokuments attiecas uz EEZ. (98/527/EK, Euratom)

eurovoc_concepts:
VAT
gross domestic product
gross national product
tax collection
tax evasion

text: 09/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 309 31998D0527 L 234/39 EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 21. 8. 1998. KOMISIJAS LĒMUMS (1998. gada 24. jūlijs) par PVN slēpšanas uzskaiti nacionālo kontu sistēmā (neatbilstība starp teorētiskajiem un faktiskajiem PVN ieņēmumiem) (izziņots ar dokumenta numuru C(1998) 2202) (Dokuments attiecas uz EEZ) (98/527/EK, Euratom) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1989. gada 13. februāra Direktīvu 89/130/EEK, Euratom par to, kā saskaņot nacionālā kopprodukta noteikšanu tirgus cenās (1), un jo īpaši tās 1. pantu, tā kā Komisijas 1994. gada 22. februāra Lēmums 94/168/EK, Eur- atom par pasākumiem, kas veicami, lai izpildītu Padomes Direk- tīvu 89/130/EEK, Euratom par to, kā saskaņot nacionālā koppro- dukta noteikšanu tirgus cenās (2), īpaši attiecas uz izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, bet nesniedz izvērstu aprakstu, kā rīkoties attiecībā uz izvairīšanos no PVN maksāšanas; tā kā tāpēc rodas vajadzība aprakstīt, kā rīkoties šādā gadījumā; tā kā, lai nodrošinātu pilnīgu IKP un NKP novērtējumu saskaņā ar Direktīvu 89/130/EEK, Euratom, dalībvalstīm jākoriģē šie novēr- tējumi, lai ņemtu vērā izvairīšanos no PVN maksāšanas; tā kā šāda korekcija attiecas uz to neatbilstības komponentu starp teorētiskajiem un faktiskajiem PVN ieņēmumiem, kas attiecināma uz izvairīšanos no PVN maksāšanas bez pircēja piekrišanas (“bez pircēja līdzdalības”); tā kā šajā lēmumā paredzētie pasākumi saskan ar atzinumu, ko sniegusi saskaņā ar Direktīvas 89/130/EEK, Euratom 6. pantu izveidotā komiteja, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants To vērtību, ko veido izvairīšanās no PVN maksāšanas “bez līdzdalības”, dalībvalstis aprēķina, izmantojot metodes, kas noteiktas šā lēmuma pielikumā. Lai veiktu iepriekšminētos aprēķinus, dalībvalstīm jānosaka teorētiskie PVN ieņēmumi un faktiskie PVN ieņēmumi un jāaprēķina atšķirība starp šīm divām summām, izmantojot šādu formulu: “Bez līdzdalības” nesamaksātais PVN = teorētiskie PVN ieņēmumi mīnus faktiskie PVN ieņēmumi mīnus laika novirzes mīnus maksātnespējas gadījumi mīnus trūkstošie ienākumi (“ar līdzdalību” nesamaksātais PVN). Dalībvalstis vajadzības gadījumā koriģē pievienotās vērtības summu, kas iekļauta to IKP un NKP novērtējumos, kuri sastādīti saskaņā ar Direktīvu 89/130/EEK, Euratom, pieskaitot tiem “bez līdzdalības” nesamaksāto vērtību, kas aprēķināta, izmantojot iepriekšminēto formulu. Lai veiktu 1. pantā aprakstītās korekcijas, dalībvalstis drīkst izmantot metodi, kas ir līdzvērtīga 1. panta 1. daļā aprakstītajai metodei un kas dod salīdzināmus rezultātus. 2. pants (1) OV L 49, 21. 2. 1989. , 26. lpp. (2) OV L 77, 19. 3. 1994. , 51. lpp. 310 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 09/1. sēj. 3. pants Dalībvalstis ne vēlāk kā 1998. gada 1. oktobrī sniedz Komisijai paskaidrojumu par izmantotajiem avotiem un metodēm un paziņo vērtību, par kādu veikta korekcija. Komisija saskaņā ar Padomes Regulas Nr. 1552/89 (EEK, Euratom) (1) 19. pantu pārbauda izmantoto avotu un metožu derīgumu, kā arī veiktās korekcijas, un iegūto rezultātu saderību, īpaši gadījumos, kad saskaņā ar 2. pantu nav izmantota 1. panta pirmajā daļā aprakstītā metode. Jaunajām dalībvalstīm — Austrijai, Somijai un Zviedrijai — noteikts laika ierobežojums līdz 1999. gada 1. oktobrim. 4. pants Ja dalībvalsts var Komisijai pierādīt, ka tās atskaitēs jau ir ietverti līdzvērtīgi aprēķini, 1. pants nav spēkā. Katrai dalībvalstij, kas vēlas veikt šo procedūru, jāiesniedz pilna dokumentācija Komisijai līdz 1998. gada 1. oktobrim (Austrijai, Somijai un Zviedrijai — līdz 1999. gada 1. oktobrim). Komisija informē NKP komiteju par šā lēmuma izpildi, un jo īpaši par dalībvalstu izmantotajām metodēm. 5. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 1998. gada 24. jūlijā Komisijas vārdā — Komisijas loceklis Yves-Thibault DE SILGUY (1) OV L 155, 7. 6. 1989. , 1. lpp. 09/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 311 PIELIKUMS To vērtību, ko veido izvairīšanās no PVN maksāšanas un kas nav saistīta ar pircēja piekrišanu (“bez līdzdalības”), aprēķina, izmantojot šādus divus mainīgos: 1) teorētisko PVN ieņēmumu vērtību; 2) neatbilstību starp teorētiskajiem PVN ieņēmumiem un faktiski iekasētajiem PVN ieņēmumiem attiecīgajā laikposmā. Teorētisko PVN ieņēmumu aprēķins Teorētiskie PVN ieņēmumi ir PVN summa, kas būtu iekasēta, ja tas būtu samaksāts no visām ar PVN apliekamajām vienībām atbilstīgi likumu prasībām. Lai aprēķinātu teorētiskos PVN ieņēmumus, pirmkārt, jāprecizē PVN bāze saskaņā ar spēkā esošajiem likumiem un noteikumiem — citiem vārdiem, jānosaka visi darījumi, kas apliekami ar neatvelkamu PVN. Mājsaimniecību gala patēriņu pilnībā uzskata par apliekamu ar neatvelkamu PVN, turpretī citas patēriņa kategorijas jāanalizē, lai noteiktu, kuras no tām apliekamas ar neatvelkamu PVN. Šo aprēķinu veic, izmantojot vissīkāk izdalītos datus no nacionālajiem kontiem, kādi vien ir pieejami. PVN bāzi aprēķina, balstoties uz visiem spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem, kas attiecas uz PVN. Otrkārt, katram darījumam, kas pieder pie iepriekšējā rindkopā definētās PVN bāzes, jāpiemēro atbilstīgā PVN likme. Piemērotajām PVN likmēm jābūt spēkā tajā gadā, par kuru aprēķināta PVN bāze. Teorētiskos PVN ieņēmumus aprēķina, balstoties uz visiem spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem, kas attiecas uz PVN. Neatbilstības aprēķins starp teorētiskajiem PVN ieņēmumiem un faktiskajiem PVN ieņēmumiem atsauces laikposmā Neatbilstība starp teorētiskajiem PVN ieņēmumiem un faktiskajiem PVN ieņēmumiem sastāv no četrām daļām: 1) laika starpība starp valsts kases datiem un nacionālo kontu datiem; 2) atsevišķu PVN prasību ad hoc atcelšana, ko veikušas nodokļu iestādes maksātnespējas gadījumos; 3) 4) izvairīšanās no nodokļa maksāšanas ar pircēja piekrišanu (“ar līdzdalību”) (gadījumi, kad pircējs pārdevējam nesamaksā PVN); izvairīšanās no nodokļa maksāšanas bez pircēja piekrišanu (“bez līdzdalības”) (gadījumi, kad pircējs pārdevējam samaksā PVN, bet pārdevējs to nenodod tālāk nodokļu iestādēm). Tādēļ “bez līdzdalības” nesamaksāto vērtību iegūst, no starpības starp teorētiskajiem un faktiskajiem PVN ieņēmumiem atņemot “ar līdzdalību” nesamaksāto nodokļa vērtību un ar maksātnespēju saistītos atsaukumus, ņemot vērā uzskaites laika starpību starp darījumu, kas radījis nepieciešamību maksāt PVN, un nodokļu iestāžu veikto PVN ieņēmumu iekasēšanu. “Bez līdzdalības” nesamaksātais PVN = teorētiskie PVN ieņēmumi mīnus faktiskie PVN ieņēmumi mīnus laika novirzes mīnus maksātnespējas gadījumi mīnus trūkstošie ienākumi (“ar līdzdalību” nesamaksātais PVN). Faktiskie PVN ieņēmumi ir summa, ko nodokļu iestādes faktiski iekasējušas periodā, uz kuru attiecas teorētisko PVN ieņēmumu aprēķins. Laika starpības korekcijas ir paredzētas, lai koriģētu ieņēmumus, ievērojot faktu, ka daži PVN maksājumi, kas veikti šajā gadā (n), attiecas uz iepriekšējo gadu (n – 1) un ka zināma PNV daļa, kas maksājama attiecībā uz n gadu, faktiski netiks iekasēta līdz nākamajam gadam (n + 1). Var būt gadījumi, kad spēkā esošie likumi nodokļu iestādēm piešķir tiesības ad hoc atsaukt PVN prasības maksātnespējas situācijā. Šādos gadījumos atsaukto prasību vērtību atņem no starpības starp teorētiskajiem un faktiskajiem PVN ieņēmumiem (ja vien tā jau nav ņemta vērā, aprēķinot teorētiskos PVN ieņēmumus). 312 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 09/1. sēj. Lai aprēķinātu “ar līdzdalību” nesamaksāto nodokļa vērtību, jāņem vērā tikai tās darbības, par kurām veikta korekcija par nedeklarētu darbu (ierakstu trūkums ekonomiski aktīvo vienību statistiskajā uzskaitē). Izmantojot šo metodi, lietojot korekciju par nedeklarētu darbu, kas iepriekš veikta preču un pakalpojumu izlaidei ekonomisko darbību nozarēs, un pareizinot atbilstošās papildu noieta (nedeklarētā noieta) summas ar attiecīgajām PVN likmēm, ir iespējams noteikt “trūkstošo” PVN ieņēmumu vērtību, kuru nodokļu iestādes nav norādījušas “ar līdzdalību” nesamaksātā PVN dēļ. Piemēram: ja, pamatojoties uz nedeklarētā darba korekciju, mājsaimniecības patēriņa novērtējumu dotajam produktam bez PVN paaugstina par 15 % un ja PVN likme, kas piemērojama, pērkot šo produktu, ir 18,6 %, tad nodokļu iestāžu nesaņemto summu var aprēķināt šādi: “ar līdzdalību” nesaņemtais PVN = produkta noieta vērtība pirms korekcijas × 15 % × 18,6 %


title: Commission Regulation (EC) No 1612/98 of 24 July 1998 amending Regulation (EEC) No 689/92 fixing the procedure and conditions for the taking over of cereals by intervention agencies

eurovoc_concepts:
cereals
intervention agency
market intervention
product quality

text: 25. 7. 98 EN Official Journal of the European Communities L 209/25 COMMISSION REGULATION (EC) No 1612/98 of 24 July 1998 amending Regulation (EEC) No 689/92 fixing the procedure and conditions for the taking over of cereals by intervention agencies THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 923/96 (2), and in particular Article 5 thereof, Whereas Commission Regulation (EEC) No 689/92 (3), as last amended by Regulation (EC) No 1424/98 (4), lays down the conditions for taking over cereals into interven- tion; Whereas implementation from the 1993/94 marketing year of the reform of the common agricultural policy in the cereals sector may lead to difficulties for producers of certain cereals the Community; in certain areas of whereas, to lessen the impact of these mechanisms on the income of the said producers, provision should be made for exemptions from certain provisions relating to quality once again in the 1998/99 marketing year, as was done in 1997/98; Whereas the measures provided for in this Regulation are the Management in accordance with the opinion of Committee for Cereals, Article 1 The text of Article 2(4) of Regulation (EEC) No 689/92 is replaced by the following: ‘4. Notwithstanding paragraph 2, and for the 1998/ 99 marketing year: (cid:190) at the request of the Member State, a decision shall be taken in accordance with the procedure provided for in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, to fix the maximum moisture content at 15 % for cereals offered for intervention with the exception of maize and sorghum, (cid:190) the reduction provided for in the case of barley of a specific weight less than 64 kg/hl referred to in Annex II, Table III shall not apply. ' Article 2 This Regulation shall enter into force on the day of its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply with effect from 1 July 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 24 July 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 74, 20. 3. 1992, p. 18. (4) OJ L 190, 4. 7. 1998, p. 14


title: Règlement (CE) n° 1621/98 de la Commission du 24 juillet 1998 modifiant les restitutions à l'exportation pour le riz et les brisures

eurovoc_concepts:
export refund
rice
third country

formats: pdf print

text: L 209/40 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 25. 7. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1621/98 DE LA COMMISSION du 24 juillet 1998 modifiant les restitutions (cid:133) l’exportation pour le riz et les brisures LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, (CE) no 3072/95 du Conseil, du 22 vu le r(cid:138)glement d(cid:130)cembre 1995, portant organisation commune du march(cid:130) du riz (1), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 192/98 (2), et notamment son article 13 para- graphe 3, consid(cid:130)rant que les restitutions applicables (cid:133) l’exportation pour le riz et les brisures ont (cid:130)t(cid:130) fix(cid:130)es par le r(cid:138)glement (CE) no 1346/98 de la Commission (3); consid(cid:130)rant que l’application des r(cid:138)gles et modalit(cid:130)s rappel(cid:130)es dans le r(cid:138)glement (CE) no 1346/98 aux donn(cid:130)es dont la Commission dispose actuellement conduit (cid:133) modifier les restitutions (cid:133) l’exportation, actuellement en vigueur, comme il est indiqu(cid:130) (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)gle- ment, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les restitutions (cid:133) l’exportation, en l’(cid:130)tat, des produits vis(cid:130)s (cid:133) l’article 1er du r(cid:138)glement (CE) no 3072/95 (cid:133) l’exclusion de ceux vis(cid:130)s au paragraphe 1 point c) dudit article, fix(cid:130)es (cid:133) l’annexe du r(cid:138)glement (CE) no 1346/98, sont modifi(cid:130)es conform(cid:130)ment aux montants repris (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 25 juillet 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 24 juillet 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (2) JO L 20 du 27. 1. 1998, p. 16. (3) JO L 184 du 27. 6. 1998, p. 12. 25. 7. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 209/41 du r(cid:138)glement de la Commission, du 24 juillet 1998, modifiant les restitutions (cid:133) l’exportation du riz et des brisures ANNEXE Code produit Destination (1) (en (cid:130)cus / t) Montant des restitutions Code produit Destination (1) (en (cid:130)cus / t) Montant des restitutions 1006 20 11 9000 1006 20 13 9000 1006 20 15 9000 1006 20 17 9000 1006 20 92 9000 1006 20 94 9000 1006 20 96 9000 1006 20 98 9000 1006 30 21 9000 1006 30 23 9000 1006 30 25 9000 1006 30 27 9000 1006 30 42 9000 1006 30 44 9000 1006 30 46 9000 1006 30 48 9000 1006 30 61 9100 1006 30 61 9900 1006 30 63 9100 1006 30 63 9900 1006 30 65 9100 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 1006 30 65 9900 1006 30 67 9100 1006 30 67 9900 1006 30 92 9100 1006 30 92 9900 1006 30 94 9100 1006 30 94 9900 1006 30 96 9100 1006 30 96 9900 1006 30 98 9100 1006 30 98 9900 1006 40 00 9000 01 04 05 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 05 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) Les destinations sont identifi(cid:130)es comme suit: 01 le Liechtenstein, la Suisse et les territoires des communes de Livigno et de Campione d’Italia, 02 les zones I, II, III, VI, Ceuta et Melilla, 03 les zones IV, V, VII c), le Canada et la zone VIII (cid:133) l’exclusion du Surinam, de la Guyana et de Madagascar, 04 les destinations vis(cid:130)es (cid:133) l’article 34 du r(cid:138)glement (CEE) no 3665/87 de la Commission, modifi(cid:130), 05 Ceuta et Melilla. NB: Les zones sont celles d(cid:130)limit(cid:130)es (cid:133) l’annexe du r(cid:138)glement (CEE) no 2145/92 de la Commission, modifi(cid:130)


title: Πρόταση οδηγίας του Συμβουλίου για την τροποποίηση της οδηγίας 94/4/ΕΚ του Συμβουλίου της 14ης Φεβρουαρίου 1994 και την παράταση των προσωρινών μέτρων παρέκκλισης που εφαρμόζονται στη Γερμανία και την Αυστρία

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
derogation from EU law
exemption from customs duties
tax-free allowance

text: C (cid:216)273/8 EL Ep(cid:242)shmh Efhmer(cid:242)da tvn Eyrvpaık(cid:215)n Koinot(cid:254)tvn 2. 9. 98 PARARTHMA Apozhm(cid:242)vsh poy pr~pei na prosferqe(cid:242) s(cid:255)mfvna me to ‘rqro 10 (Ecu an‘ 100(cid:216) xili(cid:246)gramma g‘laktow) (cid:190)Etow 1984/85 1985/86 1986/87 1987/88 1988/89 1989/90 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 Pos(cid:246) 9,2 10,5 9,7 10,0 12,3 12,9 11,7 11,8 12,4 12,4 Pr(cid:246)tash odhg(cid:242)aw toy Symboyl(cid:242)oy gia thn tropopo(cid:242)hsh thw odhg(cid:242)aw 94/4/EK kai thn par‘tash tvn prosvrin(cid:215)n m~trvn par~kklishw poy efarm(cid:246)zontai sth German(cid:242)a kai thn Aystr(cid:242)a (98/C 273/04) COM(1998) 473 telik(cid:246) - 98/0250(CNS) (Ypobl(cid:254)qhke ap(cid:246) thn Epitrop(cid:254) stiw 24 Ioyl(cid:242)oy 1998) TO SYMBOYLIIO THS EYRVPA(cid:231)KHS ENVSHS, (cid:190)Exontaw yp(cid:246)ch: th synq(cid:254)kh gia thn (cid:242)drysh thw Eyrvpaık(cid:254)w Koin(cid:246)thtaw, kai id(cid:242)vw to ‘rqro 99, thn pr(cid:246)tash thw Epitrop(cid:254)w, th gn(cid:215)mh toy Eyrvpaıko(cid:255) Koinoboyl(cid:242)oy, to pr(cid:215)to ‘rqro (cid:246)ti to ‘rqro 3 par‘grafow 2 thw odhg(cid:242)aw 94/4/EK toy Symboyl(cid:242)oy, thw 14hw Febroyar(cid:242)oy 1994, gia thn tropo(cid:220) po(cid:242)hsh tvn odhgi(cid:215)n 69/169/EOK kai 77/388/EOK(cid:216)(˛), (cid:246)pvw tropopoi(cid:254)qhke ap(cid:246) thw odhg(cid:242)aw 94/75/EK(cid:216)(ˇ), probl~pei thn efarmog(cid:254), ~vw tiw 31 Dekem(cid:220) br(cid:242)oy 1997, prosvrin(cid:254)w par~kklishw gia th German(cid:242)a kai thn Aystr(cid:242)a, h opo(cid:242)a afor‘ thn efarmog(cid:254) or(cid:242)oy 75 Ecu gia thn at~leia kat‘ thn eisagvg(cid:254) emporeym‘tvn ap(cid:246) taji(cid:220) di(cid:215)tew poy eis~rxontai sto germanik(cid:246) kai aystriak(cid:246) ~dafow ap(cid:246) xersa(cid:242)a s(cid:255)nora poy synd~oyn ta d(cid:255)o ayt‘ kr‘th m~lh me x(cid:215)rew ekt(cid:246)w tvn krat(cid:215)n mel(cid:215)n kai tvn mel(cid:215)n thw EZES (cid:254), an‘loga me thn per(cid:242)ptvsh, aktoloık(cid:215)w me pro~leysh tiw en l(cid:246)gv x(cid:215)rew(cid:221) th gn(cid:215)mh thw Oikonomik(cid:254)w kai Koinvnik(cid:254)w Epitrop(cid:254)w, Ektim(cid:215)ntaw: (˛) EE L (cid:216)60 thw 4. 2. 1994, s. 14. (ˇ) EE L (cid:216)365 thw 31. 12. 1994, s. 52. 2. 9. 98 EL Ep(cid:242)shmh Efhmer(cid:242)da tvn Eyrvpaık(cid:215)n Koinot(cid:254)tvn C (cid:216)273/9 (cid:246)ti oi diat‘jeiw ayt~w lamb‘noyn yp(cid:246)ch ta oikonomiko(cid:255) xarakt(cid:254)ra probl(cid:254)mata poy end~xetai na teqo(cid:255)n l(cid:246)gv toy (cid:255)coyw tvn atelei(cid:215)n gia toyw tajidi(cid:215)tew poy eis‘goyn empo(cid:220) re(cid:255)mata sthn Koin(cid:246)thta k‘tv apo tiw synq(cid:254)kew poy ana(cid:220) f~rqhkan pio p‘nv(cid:221) (cid:246)ti, me epistol~w thw 24hw Ioyn(cid:242)oy kai thw 23hw Ioyl(cid:242)oy 1997, h Omospondiak(cid:254) Dhmokrat(cid:242)a thw German(cid:242)aw kai h Dhmokrat(cid:242)a thw Aystr(cid:242)aw z(cid:254)thsan thn par‘tash toy m~troy par~kklishw poy probl~petai sto ‘rqro 3 par‘(cid:220) grafow 2 thw odhg(cid:242)aw 94/4/EK (cid:246)ti to a(cid:242)thma ayt(cid:246) diatyp(cid:215)(cid:220) qhke afo(cid:255) diapist(cid:215)qhke h syn~xish (cid:254) h epide(cid:242)nvsh tvn oikonomik(cid:215)n problhm‘tvn poy od(cid:254)ghsan sthn ~kdosh tiw proanaferqe(cid:242)sew odhg(cid:242)ew 94/4/EK kai 94/75/EK(cid:221) (cid:246)ti qa pr~pei na lhfqe(cid:242) yp(cid:246)ch h kat‘stash poy perigr‘(cid:220) foyn ta d(cid:255)o ayt‘ kr‘th m~lh(cid:221) (cid:246)ti h par‘tash toy en l(cid:246)gv m~troy par~kklishw pr~pei na synode(cid:255)etai ap(cid:246) ton kaqorism(cid:246) proqesm(cid:242)aw gia thn eyqy(cid:220) gr‘mmish toy or(cid:242)oy thw at~leiaw poy efarm(cid:246)zei h German(cid:242)a kai h Aystr(cid:242)a me to efarmoz(cid:246)meno sta yp(cid:246)loipa kr‘th m~lh kat‘ thn en l(cid:246)gv hmeromhn(cid:242)a (cid:246)rio, ap(cid:246) thn ‘mesh a(cid:255)jhsh toy or(cid:242)oy poy efarm(cid:246)zetai sta d(cid:255)o ayt‘ kr‘th m~lh, prokeim~noy na perioristo(cid:255)n oi strebl(cid:215)seiw toy antagvnismo(cid:255) kai ap(cid:246) th d~smeysh tvn d(cid:255)o krat(cid:215)n mel(cid:215)n na ayj(cid:254)soyn stadiak‘ kai ap(cid:246) koino(cid:255) to en l(cid:246)gv (cid:246)rio prokeim~noy na eyqygrammiste(cid:242), thn 1h Ianoyar(cid:242)oy 2003, me to koinotik(cid:246) (cid:246)rio, EJEDVSE THN PAROYSA ODHGIA: arg(cid:246)tero thn 1h Ianoyar(cid:242)oy 2003, (cid:246)son afor‘ ta empo(cid:220) re(cid:255)mata poy eis‘gontai ap(cid:246) toyw tajidi(cid:215)tew oi opo(cid:242)oi eis~rxontai sto germanik(cid:246) (cid:254) to aystriak(cid:246) ~dafow ap(cid:246) xersa(cid:242)a s(cid:255)nora me ‘llew x(cid:215)rew ekt(cid:246)w tvn krat(cid:215)n mel(cid:215)n kai tvn mel(cid:215)n thw EZES (cid:254), an‘loga me thn per(cid:242)(cid:220) ptvsh, aktoploık(cid:215)w me pro~leysh tiw en l(cid:246)gv x(cid:215)rew. P‘ntvw, ayt‘ ta kr‘th m~lh efarm(cid:246)zoyn, ap(cid:246) thn 1h Ianoyar(cid:242)oy 1999, at~leia poy den qa e(cid:242)nai kat(cid:215)terh tvn 100 Ecu kat‘ tiw eisagvg~w poy pragmatopoio(cid:255)n oi ana(cid:220) fer(cid:246)menoi sto prohgo(cid:255)meno ed‘fio tajidi(cid:215)tew. Ta en l(cid:246)gv kr‘th m~lh desme(cid:255)ontai na ayj(cid:254)soyn stadiak‘, ap(cid:246) koino(cid:255), to pos(cid:246) ayt(cid:246) prokeim~noy na efarm(cid:246)zetai stiw en l(cid:246)gv eisagvg~w, to arg(cid:246)tero thn 1h Ianoyar(cid:242)oy 2003, to (cid:246)rio poy isx(cid:255)ei sthn Koin(cid:246)thta(cid:176). (cid:190)Arqro 2 1. (cid:218)(cid:217)Ta kr‘th m~lh qesp(cid:242)zoyn tiw nomoqetik~w, kanoni(cid:220) stik~w kai dioikhtik~w diat‘jeiw poy apaito(cid:255)ntai gia th symm(cid:246)rfvs(cid:254) toyw me thn paro(cid:255)sa odhg(cid:242)a to arg(cid:246)tero ~na m(cid:254)na met‘ thn ~narjh thw isx(cid:255)ow thw kai enhmer(cid:215)noyn am~svw sxetik‘ thn Epitrop(cid:254). Oi diat‘jeiw ayt~w, (cid:246)tan qesp(cid:242)zontai ap(cid:246) ta kr‘th m~lh, anaf~rontai sthn paro(cid:255)sa odhg(cid:242)a (cid:254) synode(cid:255)ontai ap(cid:246) par(cid:246)moia anafor‘ kat‘ thn ep(cid:242)shmh dhmos(cid:242)eys(cid:254) toyw. Oi leptomere(cid:242)w diat‘jeiw gia thn anafor‘ ayt(cid:254) kaqor(cid:242)zontai ap(cid:246) ta kr‘th m~lh. 2. (cid:218)(cid:217)Ta kr‘th m~lh koinopoio(cid:255)n sthn Epitrop(cid:254) to ke(cid:242)meno tvn diat‘jevn esvteriko(cid:255) dika(cid:242)oy poy qesp(cid:242)zoyn ston tom~a poy ryqm(cid:242)zei h paro(cid:255)sa odhg(cid:242)a. (cid:190)Arqro 1 Sto ‘rqro 3 thw odhg(cid:242)aw 94/4/EK, h par‘grafow 2 antikaq(cid:242)statai ap(cid:246) to ak(cid:246)loyqo ke(cid:242)meno: (cid:190)Arqro 3 H paro(cid:255)sa odhg(cid:242)a arx(cid:242)zei na isx(cid:255)ei thn 1h Ianoyar(cid:242)oy 1998. (cid:133)2. (cid:218)(cid:217)Kat‘ par~kklish thw paragr‘foy 1, h Omospon(cid:220) diak(cid:254) Dhmokrat(cid:242)a thw German(cid:242)aw kai h Dhmokrat(cid:242)a thw Aystr(cid:242)aw ~xoyn to dika(cid:242)vma na l‘boyn ta anagka(cid:242)a m~tra gia na symmorfvqo(cid:255)n me thn paro(cid:255)sa odhg(cid:242)a to (cid:190)Arqro 4 H paro(cid:255)sa odhg(cid:242)a apeyq(cid:255)netai sta kr‘th m~lh


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1607/98 του Συμβουλίου της 24ης Ιουλίου 1998 σχετικά με την απαγόρευση νέων επενδύσεων στη Δημοκρατία της Σερβίας

eurovoc_concepts:
Serbia
international sanctions
investment abroad
regulation of investments

text: L 209/16 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 25. 7. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1607/98 TOU SULBOUKIOU tgr 24gr Iouk(cid:148)ou 1998 swetij(cid:145) le tgm apac(cid:149)qeusg m(cid:146)ym epemd(cid:151)seym stg Dglojqat(cid:148)a tgr Seqb(cid:148)ar TO SULBOUKIO TGS EUQYPA(cid:136)JGS EMYSGS, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar,, jai id(cid:148)yr ta (cid:145)qhqa 73F jai 228A, tgm joim(cid:147) h(cid:146)sg 98/374/JEPPA, tgr 8gr Ioum(cid:148)ou 1998, tgm opo(cid:148)a uioh(cid:146)tgse to Sulbo(cid:151)kio dum(cid:145)lei tou (cid:145)qhqou I. 2 tgr sumh(cid:147)jgr cia tgm Euqypa(cid:152)j(cid:147) (cid:130)mysg swetij(cid:145) le tgm apac(cid:149)- qeusg m(cid:146)ym epemd(cid:151)seym stg Seqb(cid:148)a (1), tgm pq(cid:149)tasg tgr Epitqop(cid:147)r, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti to em k(cid:149)cy apacoqeutij(cid:149) l(cid:146)tqo elp(cid:148)ptei sto ped(cid:148)o evaqloc(cid:147)r tgr sumh(cid:147)jgr cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar· (cid:149)ti, jat(cid:145) sum(cid:146)peia, jai juq(cid:148)yr cia ma apoveuwhe(cid:148) g stq(cid:146)bkysg tou amtacymislo(cid:151), e(cid:148)mai amacja(cid:148)a joimotij(cid:147) molohes(cid:148)a cia tgm evaqloc(cid:147) tou l(cid:146)tqou auto(cid:151), sto bahl(cid:149) pou avoq(cid:145) to (cid:146)davor tgr Joim(cid:149)tgtar· (cid:149)ti to (cid:146)davor aut(cid:149) heyqe(cid:148)tai (cid:149)ti peqijke(cid:148)ei, cia tour sjopo(cid:151)r tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151), ta ed(cid:145)vg tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m sta opo(cid:148)a evaq- l(cid:149)fetai g sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joi- m(cid:149)tgtar, up(cid:149) tir pqo(cid:153)poh(cid:146)seir pou oq(cid:148)fei g em k(cid:149)cy sumh(cid:147)jg· (cid:149)ti ha (cid:147)tam sj(cid:149)pilo, ev(cid:149)som jq(cid:148)metai amacja(cid:148)o, oi aql(cid:149)- dier aqw(cid:146)r tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m ma diah(cid:146)toum tir enous(cid:148)er cia tg diasv(cid:145)kisg tgr sull(cid:149)qvysgr le tom paq(cid:149)mta jamomi- sl(cid:149)· (cid:149)ti e(cid:148)mai amacja(cid:148)o g Epitqop(cid:147) jai ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg ma emg- leq(cid:150)momtai aloiba(cid:148)a cia ta l(cid:146)tqa pou kalb(cid:145)momtai sto pka(cid:148)sio tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151) jah(cid:150)r jai cia (cid:145)kker sumave(cid:148)r pkgqovoq(cid:148)er pou diah(cid:146)toum swetij(cid:145) le tom paq(cid:149)- mta jamomisl(cid:149), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 1. Apacoqe(cid:151)etai, ap(cid:149) tgm gleqolgm(cid:148)a em(cid:145)qneyr isw(cid:151)or tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151), g letab(cid:148)basg jevaka(cid:148)ym (cid:147) (cid:145)kkym wqglatooijomolij(cid:150)m stoiwe(cid:148)ym pqor: (cid:190) to jq(cid:145)tor (cid:147) tgm jub(cid:146)qmgsg tgr Olospomdiaj(cid:147)r Dglo- jqat(cid:148)ar tgr Coucjoskab(cid:148)ar jai tgr Dglojqat(cid:148)ar tgr Seqb(cid:148)ar, (cid:190) j(cid:145)he pq(cid:149)sypo pou equq(cid:148)sjetai (cid:147) dial(cid:146)mei stg Dglo- jqat(cid:148)a tgr Seqb(cid:148)ar, (cid:190) j(cid:145)he voq(cid:146)a pou dqastgqiopoie(cid:148)tai se epiweiq(cid:147)seir, pou (cid:146)woum dgliouqcghe(cid:148) (cid:147) sustahe(cid:148) dum(cid:145)lei tgr molohes(cid:148)ar tgr Dglojqat(cid:148)ar tgr Seqb(cid:148)ar, (cid:190) j(cid:145)he voq(cid:146)a pou apoteke(cid:148) idiojtgs(cid:148)a (cid:147) ek(cid:146)cwetai ap(cid:149) jub(cid:146)qmgsg, pq(cid:149)sypo (cid:147) voq(cid:146)a pou amav(cid:146)qetai stgm paqo(cid:151)sa paq(cid:145)cqavo, (1) EE L 165 tgr 10. 6. 1998, s. 1. (cid:190) j(cid:145)he pq(cid:149)sypo pou emeqce(cid:148) en om(cid:149)lator oiasd(cid:147)pote ej tym jubeqm(cid:147)seym, (cid:147) oioud(cid:147)pote ej tym pqos(cid:150)pym (cid:147) voq(cid:146)ym pou amav(cid:146)qomtai, ev(cid:149)som ta yr (cid:145)my jev(cid:145)kaia (cid:147) (cid:145)kka wqglatooijomolij(cid:145) stoiwe(cid:148)a letabib(cid:145)fomtai le sjop(cid:149) tg dgliouqc(cid:148)a diaqjo(cid:151)r oijomolijo(cid:151) deslo(cid:151) le tg Dglojqat(cid:148)a tgr Seqb(cid:148)ar, sulpe- qikalbamol(cid:146)mgr tgr ap(cid:149)jtgsgr aj(cid:148)mgtgr peqious(cid:148)ar. 2. Cia tour sjopo(cid:151)r tgr paqacq(cid:145)vou 1, le tom (cid:149)qo «jev(cid:145)kaia (cid:147) (cid:145)kka wqglatooijomolij(cid:145) stoiwe(cid:148)a» moo(cid:151)mtai ta qeust(cid:145), ta qeustopoi(cid:147)sila stoiwe(cid:148)a, ta leq(cid:148)slata, oi t(cid:149)joi (cid:147) (cid:145)kka eisod(cid:147)lata ap(cid:149) leq(cid:148)dia, olokoc(cid:148)er, dameiaj(cid:146)r upowqe(cid:150)seir jai koip(cid:145) wqe(cid:150)cqava, (cid:147) pos(cid:145) pqoeqw(cid:149)lema ap(cid:149) sulletow(cid:147), (cid:147) p(cid:150)kgsg (cid:147) cemij(cid:150)r di(cid:145)hesg, (cid:147) j(cid:145)he (cid:145)kkg dosokgx(cid:148)a le ukij(cid:145) (cid:147) (cid:145)uka peqiousiaj(cid:145) stoiwe(cid:148)a, sulpeqi- kalbamol(cid:146)mym tym dijaiyl(cid:145)tym idiojtgs(cid:148)ar. 3. G apac(cid:149)qeusg tgr paqacq(cid:145)vou 1 dem h(cid:148)cei tgm ejt(cid:146)- kesg sulb(cid:145)seym pou sum(cid:147)vhgsam pqim ap(cid:149) tgm (cid:146)maqng isw(cid:151)or tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151) o(cid:151)te tgm ejt(cid:146)kesg elpo- qij(cid:150)m sulb(cid:145)seym pqol(cid:147)heiar acah(cid:150)m (cid:147) upgqesi(cid:150)m up(cid:149) tour sum(cid:147)heir (cid:149)qour elpoqij(cid:150)m pkgqyl(cid:150)m. (cid:129)qhqo 2 Paq(cid:145) to (cid:145)qhqo 1, oi aql(cid:149)dier aqw(cid:146)r tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m (cid:146)woum dija(cid:148)yla ma epitq(cid:146)poum tgm ekeuh(cid:146)qysg jevaka(cid:148)ym (cid:147) (cid:145)kkym wqglatooijomolij(cid:150)m stoiwe(cid:148)ym jat(cid:145) peq(cid:148)ptysg, (cid:149)tam aut(cid:145) ta jev(cid:145)kaia (cid:147) (cid:145)kka wqglatooijomolij(cid:145) stoi- we(cid:148)a pq(cid:149)jeitai ma wqgsilopoigho(cid:151)m l(cid:149)mo cia sw(cid:146)dia em(cid:148)- swusgr tou ejdglojqatislo(cid:151), tym amhqypistij(cid:150)m jai tym amen(cid:145)qtgtym ejpaideutij(cid:150)m l(cid:146)sym lafij(cid:147)r epijoimym(cid:148)ar. dqastgqiot(cid:147)tym jai (cid:129)qhqo 3 J(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor oq(cid:148)fei tir juq(cid:150)seir pou epib(cid:145)kkomtai se peq(cid:148)ptysg paqab(cid:148)asgr tym diat(cid:145)neym tou paq(cid:149)mtor jamo- mislo(cid:151). Oi em k(cid:149)cy juq(cid:150)seir pq(cid:146)pei ma e(cid:148)mai apotekeslati- j(cid:146)r, amakocij(cid:146)r jai apotqeptij(cid:146)r. (cid:129)qhqo 4 Le tgm epiv(cid:151)kang tym joimotij(cid:150)m jam(cid:149)mym peq(cid:148) elpisteu- tij(cid:149)tgtar, oi aql(cid:149)dier aqw(cid:146)r tym jqat(cid:150)m lek(cid:150)m (cid:146)woum tgm enous(cid:148)a ma fgto(cid:151)m ap(cid:149) tir tq(cid:145)pefer, ta koip(cid:145) wqglato- pistytij(cid:145) idq(cid:151)lata jai (cid:145)kkour voqe(cid:148)r (cid:147) pq(cid:149)sypa ma paq(cid:146)- woum (cid:149)ker tir swetij(cid:146)r pkgqovoq(cid:148)er pou apaito(cid:151)mtai cia tg diasv(cid:145)kisg tgr sull(cid:149)qvysgr le tom paq(cid:149)mta jamomisl(cid:149). (cid:129)qhqo 5 G Epitqop(cid:147) jai ta jq(cid:145)tg l(cid:146)kg emgleq(cid:150)momtai aloiba(cid:148)a cia ta l(cid:146)tqa pou kalb(cid:145)momtai sto pka(cid:148)sio tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151) jai paq(cid:146)woum aloiba(cid:148)a j(cid:145)he (cid:145)kkg sumav(cid:147) pkgqovoq(cid:148)a pou diah(cid:146)toum swetij(cid:145) le tom paq(cid:149)mta jamomi- sl(cid:149), (cid:149)pyr paqab(cid:145)seir jai pqobk(cid:147)lata evaqloc(cid:147)r, apov(cid:145)- seir pou ejd(cid:148)domtai ap(cid:149) ehmij(cid:145) dijast(cid:147)qia (cid:147) apov(cid:145)seir aql(cid:149)diym diehm(cid:150)m fora. 25. 7. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 209/17 (cid:129)qhqo 6 (cid:190) se j(cid:145)he voq(cid:146)a pou (cid:146)wei sustahe(cid:148) (cid:147) dgliouqcghe(cid:148) b(cid:145)sei O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r evaql(cid:149)fetai: (cid:190) sto (cid:146)davor tgr Joim(cid:149)tgtar, peqikalbamol(cid:146)mou jai tou emaeq(cid:148)ou w(cid:150)qou tgr, (cid:190) ep(cid:148) oioud(cid:147)pote aeqosj(cid:145)vour (cid:147) pko(cid:148)ou pou up(cid:145)cetai stg dijaiodos(cid:148)a jq(cid:145)tour l(cid:146)kour, (cid:190) se j(cid:145)he pq(cid:149)sypo pou e(cid:148)mai up(cid:147)joor jq(cid:145)tour l(cid:146)kour, opoud(cid:147)pote jai am bq(cid:148)sjetai, tgr molohes(cid:148)ar jq(cid:145)tour l(cid:146)kour. (cid:129)qhqo 7 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm gl(cid:146)qa tgr dglo- s(cid:148)eus(cid:147)r tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 24 Iouk(cid:148)ou 1998. Cia to Sulbo(cid:151)kio O Pq(cid:149)edqor W. SCH(cid:154)SSEL


title: Rådets förordning (EG) nr 1607/98 av den 24 juli 1998 om förbud mot nya investeringar i Serbiska republiken

text: L 209/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 7. 98 R(cid:143)DETS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1607/98 av den 24 juli 1998 om f(cid:148)rbud mot nya investeringar i Serbiska republiken EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING (cid:190) en person som agerar f(cid:148)r n(cid:134)gon av ovann(cid:132)mnda rege- ringar, personer eller organ, med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artiklarna 73g och 228a i detta, med beaktande av gemensam st(cid:134)ndpunkt 98/374/GUSP av den 8 juni 1998, fastst(cid:132)lld av r(cid:134)det p(cid:134) grundval av artikel J 2 i F(cid:148)rdraget om Europeiska unionen, om f(cid:148)rbud mot nya investeringar i Serbien (1), med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: Denna (cid:134)tg(cid:132)rd om f(cid:148)rbud omfattas av till(cid:132)mpningsomr(cid:134)det f(cid:148)r F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europeiska gemen- skapen. Av denne anledning, och s(cid:132)rskilt i syfte att undvika en snedvridning av konkurrensen, kr(cid:132)vs gemenskapslagstift- ning f(cid:148)r att genomf(cid:148)ra denna (cid:134)tg(cid:132)rd s(cid:134)vitt g(cid:132)ller gemen- skapens territorium. I denna f(cid:148)rordning anses detta terri- torium omfatta de av medlemsstaternas territorier p(cid:134) vilka F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europeiska gemenskapen (cid:132)r till(cid:132)mpligt, enligt villkoren i det f(cid:148)rdraget. De beh(cid:148)riga myndigheterna i medlemsstaterna b(cid:148)r vid behov f(cid:134) befogenhet att se till att denna f(cid:148)rordning efter- levs. Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att kommissionen och medlemssta- terna underr(cid:132)ttar varandra om de (cid:134)tg(cid:132)rder som vidtagits enligt denna f(cid:148)rordning och om annan relvant informa- tion med anknytning till denna f(cid:148)rordning som de f(cid:148)rfogar (cid:148)ver. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 1. Fr(cid:134)n och med den dag n(cid:132)r denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft skall det vara f(cid:148)rbjudet att (cid:148)verf(cid:148)ra penningmedel eller andra finansiella tillg(cid:134)ngar till (cid:190) staten eller regeringen i F(cid:148)rbundsrepubliken Jugosla- vien och i Republiken Serbien, (cid:190) en person i, eller inv(cid:134)nare i, Republiken Serbien, (cid:190) ett organ som bedriver aff(cid:132)rsverksamhet i Republiken Serbien och som har konstituerats eller bildats i enlighet med lagstiftningen i Republiken Serbien, (cid:190) ett organ som (cid:132)gs eller kontrolleras av n(cid:134)gon av de regeringar, personer eller organ som n(cid:132)mns i denna punkt, (1) EGT L 165, 10. 6. 1998, s. 1. om dessa penningmedel eller andra finansiella tillg(cid:134)ngar (cid:148)verf(cid:148)rs i syfte att uppr(cid:132)tta en varaktig ekonomisk f(cid:148)rbin- delse med Republiken Serbien, inbegripet f(cid:148)rv(cid:132)rv av fast egendom d(cid:132)r. 2. I punkt 1 avses med ”penningmedel eller andra finansiella tillg(cid:134)ngar” kontanter, likvida tillg(cid:134)ngar, utdel- ningar, r(cid:132)ntor eller andra inkomster av aktier, obliga- tioner, skuldf(cid:148)rbindelser och alla andra v(cid:132)rdepapper, inkomster av del i eller f(cid:148)rs(cid:132)ljning eller avyttrande av, eller annan hantering av materiella eller immateriella till- g(cid:134)ngar, inbegripet (cid:132)gander(cid:132)tt. 3. F(cid:148)rbudet enligt punkt 1 hindrar inte att s(cid:134)dana kontrakt fullf(cid:148)ljs som har ing(cid:134)tts f(cid:148)re denna f(cid:148)rordnings ikrafttr(cid:132)dande, och det p(cid:134)verkar inte genomf(cid:148)randet av handelsavtal om leverans av varor eller utf(cid:148)rande av tj(cid:132)nster p(cid:134) sedvanliga kommersiella betalningsvillkor. Artikel 2 Trots vad som s(cid:132)gs i artikel 1 f(cid:134)r medlemsstaternas beh(cid:148)- riga myndigheter ge tillst(cid:134)nd till att penningmedel eller andra finansiella tillg(cid:134)ngar frisl(cid:132)pps i s(cid:132)rskilda fall om dessa penningmedel eller andra finansiella tillg(cid:134)ngar skall anv(cid:132)ndas enbart f(cid:148)r demokratiseringsprojekt, humanit(cid:132)r verksamhet och undervisning samt oberoende medier. Artikel 3 Varje medlemsstat skall avg(cid:148)ra vilka p(cid:134)f(cid:148)ljder som skall till(cid:132)mpas vid (cid:148)vertr(cid:132)delse av best(cid:132)mmelserna i denna skall vara effektiva, v(cid:132)l f(cid:148)rordning. Dessa p(cid:134)f(cid:148)ljder avv(cid:132)gda och avskr(cid:132)ckande. Artikel 4 Utan att Europeiska gemenskapens regler om sekretess (cid:134)sidos(cid:132)tts, skall de beh(cid:148)riga myndigheterna i medlemssta- terna ha befogenhet att kr(cid:132)va att banker, andra finansiella institut samt andra organ och personer l(cid:132)mnar alla rele- vanta uppgifter som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att s(cid:132)kerst(cid:132)lla att denna f(cid:148)rordning efterlevs. Artikel 5 Kommissionen och medlemsstaterna skall underr(cid:132)tta varandra om de (cid:134)tg(cid:132)rder som vidtas i enlighet med denna f(cid:148)rordning och f(cid:148)rse varandra med de relevanta uppgifter med anknytning till denna f(cid:148)rordning och f(cid:148)rse varandra med de relvanta uppgifter med anknytning till denna f(cid:148)rordning som de f(cid:148)rfogar (cid:148)ver, s(cid:134)som upplysningar om (cid:148)vertr(cid:132)delser, till(cid:132)mpningsproblem, nationella domstolars domar eller beslut i relevanta internationella forum. 25. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 209/17 Artikel 6 Denna f(cid:148)rordning skall till(cid:132)mpas (cid:190) inom gemenskapens territorium, inbegripet dess luftrum, (cid:190) ombord p(cid:134) varje luftfarkost och varje fartyg under en medlemsstats jurisdiktion, (cid:190) p(cid:134) annan plats p(cid:134) varje person som (cid:132)r medborgare i en medlemsstat, (cid:190) p(cid:134) varje organ som har inr(cid:132)ttats eller bildats i enlighet med lagstiftningen i en medlemsstat. Artikel 7 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft samma dag som den offentligg(cid:148)rs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 24 juli 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar W. SCH(cid:154)SSEL Ordf(cid:148)rande


title: 98/501/EZ, Euratom: Odluka Komisije od 24. srpnja 1998. o određenim posebnim transakcijama koje su identificirane u okviru rada na Protokolu o postupku u slučaju prekomjernog deficita u vezi s primjenom članka 1. Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom o usklađivanju načina obračunavanja bruto nacionalnog proizvoda po tržišnim cijenama (priopćena pod brojem dokumenta C(1998) 2204)  Tekst značajan za EGP

text: L_1998225HR. 01002901. xml 10/Sv. 003 HR Službeni list Europske unije 43 31998D0501 L 225/29 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 24. 07. 1998. ODLUKA KOMISIJE od 24. srpnja 1998. o određenim posebnim transakcijama koje su identificirane u okviru rada na Protokolu o postupku u slučaju prekomjernog deficita u vezi s primjenom članka 1. Direktive Vijeća 89/130/EEZ, Euratom o usklađivanju načina obračunavanja bruto nacionalnog proizvoda po tržišnim cijenama (priopćena pod brojem dokumenta C(1998) 2204) (Tekst značajan za EGP) (98/501/EZ, Euratom) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 89/130/EEZ, Euratom od 13. veljače 1989. o usklađivanju načina obračunavanja bruto nacionalnog proizvoda po tržišnim cijenama (1), a posebno njezin članak 1. , budući da se definicija bruto domaćeg proizvoda po tržišnim cijenama iz članka 2. Uredbe Vijeća (EZ) br. 3605/93 od 22. studenoga 1993. o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita (2), priloženog Ugovoru o osnivanju Europske zajednice, odnosi na definiciju iz članka 2. Direktive 89/130/EEZ, Euratom; budući da se, za potrebe verifikacije statističkih podataka koje treba predstaviti prema Protokolu o postupku u slučaju prekomjernog deficita, Komisija izvješćuje o posebnim transakcijama koje imaju utjecaj na BDP ili BNP te ih mora ocijeniti; budući da je stoga, da bi se primijenili članci 2. i 6. Uredbe (EZ) 3605/93 o primjeni Protokola o postupku u slučaju prekomjernog deficita, neophodno pojasniti i upotpuniti određena pravila drugog izdanja ESA-e s obzirom na gore navedene posebne transakcije, a u okviru definicije BNPtc-a iz članka 1. Direktive 89/130/EEZ, Euratom; budući da su mjere iz ove Odluke u skladu s mišljenjem Odbora osnovanog na temelju članka 6. Direktive 89/130/EEZ, Euratom, DONIJELA JE OVU ODLUKU: Članak 1. Za potrebe primjene članka 1. Direktive 89/130/EEZ, Euratom, posebne transakcije koje imaju utjecaj na BDP ili BNP, a koje su bile utvrđene prije 31. prosinca 1997. , i računovodstvene metode koje države članice primjenjuju kod tih transakcija prema drugom izdanju ESA-e, navedene su u Prilogu. Članak 2. Države članice revidirat će svoje procjene BDP-a i BNP-a od 1994. godine nadalje da bi uzele u obzir računovodstvene metode iz članka 1. Članak 3. Ova je Odluka upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 24. srpnja 1998. Za Komisiju Yves-Thibault DE SILGUY Član Komisije (1)  SL L 49, 21. 2. 1989. , str. 26. (2)  SL L 332, 31. 12. 1993. , str. 7. PRILOG I. Postupanje s kamatom u slučaju obveznica s vrlo velikim diskontom i obveznica bez kupona 1. „Konvencionalne” obveznice ESA 79 (stavak 706. ) naznačuje postupak s razlikom između cijene izdanja i nominalne vrijednosti za obveznice koje se mogu kvalificirati kao „konvencionalne” (one obveznice kod kojih je ta razlika malena): — za kratkoročne obveznice, razlika između cijene izdanja i nominalne vrijednosti treba se smatrati kamatom koja se bilježi u trenutku izdavanja obveznica; stoga ova razlika ima učinak na državni deficit, — za srednjoročne i dugoročne obveznice, razlika između cijene izdanja i nominalne vrijednosti ne treba se smatrati kamatom, već kapitalnim dobicima i gubicima; stoga ova razlika nema učinka na državni deficit. Neophodno je stoga utvrditi sljedeće razlike: — razliku između pojma kratkoročan i srednjoročan, odnosno dugoročan: ona je niže navedena u točki 2. , — razliku između obveznica kod kojih se razlika između cijene izdanja i nominalne vrijednosti smatra malenom razlikom (konvencionalne obveznice) i obveznica kod kojih je ta razlika velika (nekonvencionalne obveznice); to je slučaj kod obveznica s vrlo velikim diskontom ili velikom premijom. U niže navedenoj točki 3. riječ je o obveznicama koje su izdane s vrlo velikim diskontom. 2. Razlika između kratkoročnih te srednjoročnih i dugoročnih obveznica Zapisi i kratkoročne obveznice jesu obveznice s dospijećem do, i uključujući, 12 mjeseci. Ovim će se među državama EU-a osigurati besprijekorna usporedivost postupaka u vezi s konvencionalnim obveznicama koje su izdane blizu nominalnoj vrijednosti, što je u skladu s ESA-om 79; stoga, glede kratkoročnih obveznica, bilježenje plaćanja kamata ne može se prebacivati iz jedne godine u drugu. 3. Obveznice s vrlo velikim diskontom Obveznice s vrlo velikim diskontom jesu obveznice izdane ispod nominalne vrijednosti, a koje nose kamatu po stopi ispod tržišne stope. Obveznice s vrlo velikim diskontom određuju se kao one čiji je nominalni kupon manji od 50 % od pripadajućeg prinosa do dospijeća (izračunano na temelju cijene izdanja). Za ove obveznice s vrlo velikim diskontom, razliku između cijene izdanja i nominalne vrijednosti treba smatrati kamatom, a ova kamata treba se obračunati u trenutku otkupa obveznice. To je u skladu s odlukom donesenom oko postupka u vezi s obveznicama bez kupona. 4. Obveznice bez kupona Razlika između cijene izdanja i otkupne cijene obveznice bez kupona tretira se kao kamata te se bilježi kao kamata plaćena s dospijećem obveznice. II. Postupanje s kamatom u slučaju indeksno vezanih obveznica U slučaju „indeksno vezanih” obveznica, trebaju se primijeniti dva različita postupka, ovisno o tome je li obveznica vezana uz indeks potrošačkih cijena ili je vezana uz financijsku aktivu poput strane valute ili zlata. U slučaju kada je obveznica vezana uz indeks potrošačkih cijena, „povećanje kapitala” zbog kretanja indeksa smatra se kamatom. Kamata se treba bilježiti u trenutku otkupa obveznice. U slučaju kada je obveznica vezana uz financijsku aktivu poput strane valute ili zlata, „povećanje kapitala” ne treba se smatrati kamatom, već „kapitalnim dobitkom/gubitkom”, kao što je to u slučaju obveznica koje su izdane u stranoj valuti. III. Kapitalizirana kamata na depozite i ostale financijske instrumente obuhvaćene ESA-om 79 Kamata se bilježi odvojeno od glavnice, a kapitalizirani iznos bilježi se kada dospije na naplatu, umjesto da se razdijeli među različitim vremenskim razdobljima. To znači da će se u slučaju depozita ili sličnih financijskih instrumenata koji predstavljaju pasivu institucionalne jedinice kapitalizirana kamata bilježiti kao izdatak te institucionalne jedinice kada se kamata plati imatelju tih instrumenata. IV. Postupanje sa zamjenjivim obveznicama koje su izdane u nekoliko tranši („coupons courus”) Kod zamjenjivih obveznica (obveznice koje su izdane u tranšama u različitim vremenskim trenucima bez promjene u datumu plaćanja kupona), obračunat kupon bilježi se kao kratkoročna obveza pod naslovom „Računi potraživanja i obveza” (šifra F72 ESA-e 79). To u praksi znači da, ako institucionalna jedinica izda obveznicu u različitim tranšama, ali s istim kuponom, ona će povećati cijenu recentnijih tranši da bi omogućila isti prinos svim imateljima obveznice. Razlika između izvorne cijene izdanja i veće cijene izdanja druge tranše bilježi se kao kratkoročna obveza prema imatelju druge tranše, koja će se nadoknaditi kada kupon dospije na naplatu. V. Linearne obveznice Linearne obveznice su, poput zamjenjivih obveznica, obveznice koje se izdaju u nekoliko tranši istog podrijetla, odnosno s istom nominalnom kamatnom stopom, kao i s istovjetnim datumima plaćanja kupona te s povratom po dospijeću. Njih karakterizira činjenica da se nove tranše mogu izdati nekoliko godina nakon prvog izdanja. Zbog toga se one izdaju s popustima i premijama koje mogu biti značajne zbog nastalih promjena tržišnih kamatnih stopa tijekom međurazdoblja od prvog izdanja. Da bi se napravila razlika između nominalne vrijednosti i cijene kod izdanja (popust ili premija) u trenutku izdanja nove tranše, potrebno je napraviti razliku između tranši koje su izdane unutar dvanaest mjeseci od prvog izdanja te tranši koje su izdane nakon dvanaest mjeseci. Za svaku tranšu koja je izdana u roku od dvanaest mjeseci nakon prvog izdanja razlika između nominalne vrijednosti i cijene izdanja (popust ili premija) mora se smatrati kapitalnim dobitkom ili gubitkom. Za svaku tranšu koja je izdana više od dvanaest mjeseci od prvog izdanja, razlika između nominalne vrijednosti i cijene izdanja (popust ili premija) mora se smatrati kamatom. VI. Financijski leasing Sve leasing transakcije smatraju se operativnim leasingom. Na primjer, to znači da, ako institucionalna jedinica prodaje nekretnine ili drugu fiksnu aktivu te ju ponovno uzme u najam u namjeri da ju stekne po završetku leasinga (zato ova aktivnost ima mnoga svojstva financijskog leasinga), transakcije se moraju smatrati operativnim leasingom. Stoga se primici od prodaje nekretnine bilježe kao primitak koji smanjuje deficit. Obveza otkupa imovine na kraju leasinga jest potencijalna obveza koja se ne bilježi u dug. VII. Klasifikacija nacionalnih tijela koja djeluju u ime EZ-a (Europski fond za smjernice i jamstva u poljoprivredi (EAGGF) itd. ) Institucionalne jedinice koje obavljaju djelatnosti reguliranja tržišta te dodjeljuju subvencije moraju se klasificirati na sljedeći način: ako se ta institucionalna tijela ne mogu podijeliti na ona koja se bave reguliranjem tržišta i na ona koja se bave dodjelom subvencija, tada te jedinice treba klasificirati pod sektor opće države ako su njihovi troškovi nastali u reguliranju tržišta manji od 80 % u odnosu na ukupne troškove. VIII. Kamatni i valutni swapovi U slučaju kamatnih swapova, trebaju se bilježiti samo neto plaćanja (primici) kamata između dvije stranke u razmjeni. U slučaju valutnih swapova, svaki nenaplaćeni dug u stranoj valuti treba se vrednovati po tržišnom deviznom tečaju, a ne po deviznom tečaju koji je dogovoren u ugovoru o swapu. IX. Mirovinski fondovi Određene mirovinske fondove, koji financiraju naknade pretežno na temelju međugeneracijske solidarnosti te u manjoj mjeri na temelju kapitalizirane štednje, treba klasificirati u podsektor fondovi socijalne sigurnosti ukupne države. Kriteriji klasifikacije jesu sljedeći: ti su fondovi institucionalne jedinice jer imaju potpun knjigovodstveni sustav i autonomnost u odlučivanju te isplaćuju naknade osiguranim osobama bez pozivanja na individualnu izloženost riziku, što znači da su ti mirovinski programi na temelju zaposlenja izgrađeni na načelu zajedničkog financijskog stanja


title: Regolamento (CE) n. 1618/98 della Commissione del 24 luglio 1998 che fissa i prezzi minimi di vendita delle carni bovine messe in vendita nel quadro della gara di cui al regolamento (CE) n. 1433/98

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
fixing of prices
intervention agency
minimum price
selling price

text: 25. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 209/35 REGOLAMENTO (CE) N. 1618/98 DELLA COMMISSIONE del 24 luglio 1998 che fissa i prezzi minimi di vendita delle carni bovine messe in vendita nel quadro della gara di cui al regolamento (CE) n. 1433/98 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, considerando che le misure previste dal presente regola- mento sono conformi al parere del comitato di gestione per le carni bovine, visto il regolamento (CEE) n. 805/68 del Consiglio, del 27 giugno 1968, relativo all’organizzazione comune dei mercati nel settore delle carni bovine (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2634/97 (2), in particolare l’articolo 7, paragrafo 3, considerando che sono stati messi in vendita mediante gara determinati quantitativi di carni bovine, fissati dal regolamento (CE) n. 1433/98 della Commissione (3); considerando che, a norma dell’articolo 9 del regolamento (CEE) n. 2173/79 della Commissione (4), modificato da ultimo dal i prezzi minimi di vendita per le carni oggetto di gara devono essere fissati tenuto conto delle offerte pervenute; regolamento (CE) n. 2417/95 (5), HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 I prezzi minimi di vendita da applicare per le carni bovine per la gara prevista dal regolamento (CE) n. 1433/ 98 per la quale il termine di presentazione delle offerte (cid:138) scaduto il 13 luglio 1998, sono stati fissati nell’allegato del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 24 luglio 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 148 del 28. 6. 1968, pag. 24. (2) GU L 356 del 31. 12. 1997, pag. 13. (3) GU L 190 del 4. 7. 1998, pag. 28. (4) GU L 251 del 5. 10. 1979, pag. 12. (5) GU L 248 del 14. 10. 1995, pag. 39. L 209/36 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 25. 7. 98 ANEXO (cid:190) BILAG (cid:190) ANHANG (cid:190) PAQAQTGLA (cid:190) ANNEX (cid:190) ANNEXE (cid:190) ALLEGATO (cid:190) B(cid:246)LAGE (cid:190) ANEXO (cid:190) LIITE (cid:190) BILAGA Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq(cid:145)tor l(cid:146)kor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos Produkter Erzeugnisse Pqo(cid:152)(cid:149)mta Products Produits Prodotti Producten Produtos Tuotteet Produkter Precio m(cid:146)nimo expresado en ecus por tonelada Mindstepriser i ECU/ton Mindestpreise, ausgedr(cid:129)ckt in ECU/Tonne Ek(cid:145)wister pyk(cid:147)seir ejvqaf(cid:149)lemer se Ecu am(cid:145) t(cid:149)mo Minimum prices expressed in ECU per tonne Prix minimaux exprim(cid:130)s en (cid:130)cus par tonne Prezzi minimi espressi in ecu per tonnellata Minimumprijzen uitgedrukt in ecu per ton Pre(cid:135)o m(cid:146)nimo expresso em ecus por tonelada V(cid:132)himm(cid:132)ishinnat ecuina tonnia kohden ilmaistuna Minimipriser i ecu per ton a) Carne con hueso (cid:190) Kød, ikke udbenet (cid:190) Fleisch mit Knochen (cid:190) Jq(cid:146)ata le j(cid:149)jaka (cid:190) Bone-in beef (cid:190) Viande avec os (cid:190) Carni non disossate (cid:190) Vlees met been (cid:190) Carne com osso (cid:190) Luullinen naudanliha (cid:190) K(cid:148)tt med ben BELGIQUE/BELGI(cid:220) (cid:190) Quartiers arri(cid:138)re/Achtervoeten DANMARK (cid:190) Bagfjerdinger DEUTSCHLAND (cid:190) Hinterviertel ESPA(cid:158)A FRANCE IRELAND ITALIA NEDERLAND (cid:153)STERREICH (cid:190) Cuartos traseros (cid:190) Quartiers arri(cid:138)re (cid:190) Hindquarters (cid:190) Quarti posteriori (cid:190) Achtervoeten (cid:190) Hinterviertel 1 805 (cid:190) (cid:190) 1 990 1 805 (cid:190) 1 805 1 775 1 805 b) Carne deshuesada (cid:190) Udbenet kød (cid:190) Fleisch ohne Knochen (cid:190) Jq(cid:146)ata wyq(cid:148)r j(cid:149)jaka (cid:190) Boneless beef (cid:190) Viande d(cid:130)soss(cid:130)e (cid:190) Carni senza osso (cid:190) Vlees zonder been (cid:190) Carne desossada (cid:190) Luuton naudanliha (cid:190) Benfritt k(cid:148)tt DANMARK FRANCE IRELAND UNITED KINGDOM (cid:190) Tyksteg (INT 15) (cid:190) Semelle (INT 14) (cid:190) Rumsteak (INT 16) (cid:190) Faux-filet (INT 17) (cid:190) Entrec(cid:147)te (INT 19) (cid:190) Intervention thick flank (INT 12) (cid:190) Intervention topside (INT 13) (cid:190) Intervention silverside (INT 14) (cid:190) Intervention fillet (INT 15) (cid:190) Intervention rump (INT 16) (cid:190) Intervention striploin (INT 17) (cid:190) Intervention forerib (INT 19) (cid:190) Intervention thick flank (INT 12) (cid:190) Intervention topside (INT 13) (cid:190) Intervention silverside (INT 14) (cid:190) Intervention fillet (INT 15) (cid:190) Intervention rump (INT 16) (cid:190) Intervention striploin (INT 17) (cid:190) Intervention forerib (INT 19) (cid:190) 2 401 2 618 4 260 2 969 (cid:190) 3 100 2 491 8 712 3 149 5 201 2 928 2 771 3 330 2 604 7 093 4 052 4 784 2 929


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1621/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 24ης Ιουλίου 1998 για τροποποίηση των επιστροφών που εφαρμόζονται κατά την εξαγωγή της όρυζας και των θραυσμάτων της

text: L 209/40 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 25. 7. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1621/98 TGS EPITQOPGS tgr 24gr Iouk(cid:148)ou 1998 cia tqopopo(cid:148)gsg tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tgr (cid:149)qufar jai tym hqausl(cid:145)tym tgr G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3072/95 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 22ar Dejelbq(cid:148)ou 1995 peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r tgr (cid:149)qufar (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomi- sl(cid:149) (EJ) aqih. 192/98 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 13 paq(cid:145)cqa- vor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti oi epistqov(cid:146)r pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tgr (cid:149)qufar jai tym hqausl(cid:145)tym tgr (cid:146)woum jahoqishe(cid:148) ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1346/98 tgr Epitqop(cid:147)r (3)· (cid:149)ti g evaqloc(cid:147) tym jam(cid:149)mym jai keptoleqei(cid:150)m pou amav(cid:146)- qomtai stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1346/98 sta stoiwe(cid:148)a pou diah(cid:146)tei pqor to paq(cid:149)m g Epitqop(cid:147) odgce(cid:148) stgm tqopo- po(cid:148)gsg tym epistqov(cid:150)m jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147), oi opo(cid:148)er isw(cid:151)oum s(cid:147)leqa, (cid:149)pyr jahoq(cid:148)fetai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151): ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi epistqov(cid:146)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tym amaveqol(cid:146)mym sto (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3072/95 pqo(cid:152)(cid:149)mtym, yr (cid:146)woum, ejt(cid:149)r ap(cid:149) eje(cid:148)ma pou amav(cid:146)qomtai stgm paq(cid:145)cqavo 1 stoiwe(cid:148)o c) tou em k(cid:149)cy (cid:145)qhqou, jai jahoqifol(cid:146)mym sto paq(cid:145)qtgla tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1346/98, tqopo- poio(cid:151)mtai s(cid:151)lvyma le ta pos(cid:145) pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomislo(cid:151). (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 25 Iouk(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 24 Iouk(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 329 tgr 30. 12. 1995, s. 18. (2) EE L 20 tgr 27. 1. 1998, s. 16. (3) EE L 184 tgr 27. 6. 1998, s. 12. 25. 7. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 209/41 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 24gr Iouk(cid:148)ou 1998, cia tqopopo(cid:148)gsg tym epistqov(cid:150)m pou evaql(cid:149)fomtai jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) tgr (cid:149)qufar jai tym hqausl(cid:145)tym tgr Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor Pqooqisl(cid:149)r (1) Epistqov(cid:147) Jydij(cid:149)r pqo(cid:152)(cid:149)mtor Pqooqisl(cid:149)r (1) Epistqov(cid:147) (se Ecu/t(cid:149)mo) (se Ecu/t(cid:149)mo) 1006 20 11 9000 1006 20 13 9000 1006 20 15 9000 1006 20 17 9000 1006 20 92 9000 1006 20 94 9000 1006 20 96 9000 1006 20 98 9000 1006 30 21 9000 1006 30 23 9000 1006 30 25 9000 1006 30 27 9000 1006 30 42 9000 1006 30 44 9000 1006 30 46 9000 1006 30 48 9000 1006 30 61 9100 1006 30 61 9900 1006 30 63 9100 1006 30 63 9900 1006 30 65 9100 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 01 01 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 01 04 01 02 03 04 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 1006 30 65 9900 1006 30 67 9100 1006 30 67 9900 1006 30 92 9100 1006 30 92 9900 1006 30 94 9100 1006 30 94 9900 1006 30 96 9100 1006 30 96 9900 1006 30 98 9100 1006 30 98 9900 1006 40 00 9000 01 04 05 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 01 02 03 04 01 04 (cid:190) 05 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) Pqooqislo(cid:148): 01 Kiwtemst(cid:145)im, Ekbet(cid:148)a jai joim(cid:149)tgter Kib(cid:148)mio jai Jalpi(cid:149)me mt’ It(cid:145)kia, 02 oi f(cid:150)mer I, II, III, VI, H(cid:146)outa jai Lek(cid:148)kia, 03 oi f(cid:150)mer IV, V, VII c), Jamad(cid:145)r jai g f(cid:150)mg VIII, ejt(cid:149)r ap(cid:149) Souqim(cid:145)l, Coui(cid:145)ma jai Ladacasj(cid:145)qg, 04 oi pqooqislo(cid:148) pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 34 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 3665/87 tgr Epitqop(cid:147)r (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje, 05 H(cid:146)outa jai Lek(cid:148)kia. MB: Oi f(cid:150)mer e(cid:148)mai eje(cid:148)mer pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgla tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2145/92 tgr Epitqop(cid:147)r (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje


title: Komission asetus (EY) N:o 1619/98, annettu 24 päivänä heinäkuuta 1998, ensimmäisen asetuksessa (EY) N:o 1324/98 tarkoitetun tarjouskilpailun osana jätetyistä tarjouksista

eurovoc_concepts:
award of contract
beef
export
intervention agency
intervention stock
sale

text: 25. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 209/37 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1619/98, annettu 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998, ensimm(cid:132)isen asetuksessa (EY) N:o 1324/98 tarkoitetun tarjouskilpailun osana j(cid:132)tetyist(cid:132) tarjouksista EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon naudanliha-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)r- jestelyst(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 805/68 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2634/97 (2), ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) tietyt komission asetuksessa (EY) N:o 1324/98 (3) vahvis- tetut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t naudanlihaa on asetettu myyntiin m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)aikai- sessa tarjouskilpailussa, komission asetuksen (ETY) N:o 2173/79 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2417/95 (5), artiklan mukaan tarjouskilpailutetun naudanlihan mahdolliset v(cid:132)himm(cid:132)ismyyntihinnat olisi vahvistettava j(cid:132)tettyjen tarjousten perusteella; asetuksen 9 (EY) N:o 1324/98 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa ensimm(cid:132)isess(cid:132) tarjouskilpailussa saadut tar- joukset eiv(cid:132)t johda v(cid:132)himm(cid:132)ismyyntihinnan vahvistami- seen, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat naudanlihan hallintokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Asetuksen (EY) N:o 1324/98 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu tarjouskilpailu j(cid:132)tet(cid:132)(cid:132)n saatujen tarjousten perusteella ratkaisematta. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 25 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 24 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 148, 28. 6. 1968, s. 24 (2) EYVL L 356, 31. 12. 1997, s. 13 (3) EYVL L 183, 26. 6. 1998, s. 38 (4) EYVL L 251, 5. 10. 1979, s. 12 (5) EYVL L 248, 14. 10. 1995, s. 39