title: 1998 m. liepos 17 d. EEE jungtinio komiteto sprendimas Nr. 78/98, iš dalies keičiantis EEE susitarimo 47 protokolą (Dėl techninių prekybos vynu kliūčių panaikinimo)

eurovoc_concepts:
food inspection
marketing standard
table wine
vineyard
vinification
viticulture

formats: html pdf print

text: 11/4 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 11 21999D0708(09) 1999 7 8 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS L 172/57 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 78/98 1998 m. liepos 17 d. iš dalies keičiantis EEE susitarimo 47 protokolą (Dėl techninių prekybos vynu kliūčių panaikinimo) EEE JUNGTINIS KOMITETAS, atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos eko- nominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį, kadangi Susitarimo 47 protokolas buvo iš dalies pakeistas 1997 m. gruodžio 15 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 102/97 (1); kadangi 1997 m. kovo 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 536/97, iš dalies pakeičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 822/87 dėl bendro vyno rinkos organizavimo vynininkystės metodų ir procesų atžvilgiu (2), turi būti įtrauktas į Susitarimą; kadangi 1997 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1417/97, iš dalies pakeičiantis Reglamentą (EEB) Nr. 822/87 dėl bendro vyno rinkos organizavimo vynininkystės metodų ir procesų atžvilgiu (3), turi būti įtrauktas į Susitarimą, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Susitarimo 47 protokolo 1 priedėlio 15 punktas (Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 822/87) papildomas tokio- mis įtraukomis: „— 397 R 0536: 1997 m. kovo 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 536/97 (OL L 83, 1997 3 25, p. 5). — 397 R 1417: 1997 m. liepos 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1417/97 (OL L 196, 1997 7 24, p. 10). “ Tarybos reglamentų (EB) Nr. 536/97 ir (EB) Nr. 1417/97 tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie pride- dami prie šio sprendimo teksto atitinkamomis kalbomis, yra autentiški. 2 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja 1998 m. rugpjūčio 1 d. , jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi praneši- mai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį. 3 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede. 4 straipsnis Priimta Briuselyje, 1998 m. liepos 17 d. EEE jungtinio komiteto vardu Pirmininkas N. v. LIECHTENSTEIN (1) OL L 193, 1998 7 9, p. 62. (2) OL L 83, 1997 3 25, p. 5. (3) OL L 196, 1997 7 24, p. 10


title: Verordnung (EG) Nr. 1546/98 der Kommission vom 17. Juli 1998 zur Festsetzung des besonderen Kurses, mit dem im Juli 1998 die Vergütung der Zuckerlagerkosten umzurechnen ist

eurovoc_concepts:
redemption
representative rate
storage cost
sugar

formats: pdf print

text: 18. 7. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 202/21 VERORDNUNG (EG) Nr. 1546/98 DER KOMMISSION vom 17. Juli 1998 zur Festsetzung des besonderen Kurses, mit dem im Juli 1998 die Verg(cid:129)tung der Zuckerlagerkosten umzurechnen ist DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 des Rates vom 30. Juni 1981 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Zucker (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1148/98 (2), gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates vom 28. Januar 1992 (cid:129)ber die Rechnungseinheit und die im Rahmen der gemeinsamen Agrarpolitik anzuwen- denden Umrechnungskurse (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (4), gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1713/93 der Kommission vom 30. Juni 1993 mit besonderen Bestim- mungen landwirtschaftlichen Umrechnungskurses im Zuckersektor (5), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 59/97 (6), insbesondere auf Artikel 1 Absatz 3, zur Anwendung des besonderen landwirtschaftlichen Kurs in Landesw(cid:132)hrung umgerechnet, der dem pro rata temporis festgelegten in dem betreffenden Lagermonat Durchschnitt der geltenden Umrechnungskurse entspricht. Dieser besondere Kurs ist monatlich f(cid:129)r den jeweiligen Vormonat zu bestimmen. landwirtschaftlichen Im Juli 1998 hat die Anwendung dieser Bestimmung zur Folge, daß f(cid:129)r die einzelnen Landesw(cid:132)hrungen der im Anhang landwirtschaftliche Umrechnungskurs gilt (cid:190) festgesetzte besondere HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der besondere landwirtschaftliche Kurs, mit dem im Juli 1998 die in Artikel 8 der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 genannte Lagerkostenverg(cid:129)tung in die einzelnen Landes- w(cid:132)hrungen umzurechnen ist, ist im Anhang festgesetzt. in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Artikel 2 Nach Artikel 1 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1713/93 wird die in Artikel 8 der Verordnung (EWG) Nr. einem 1785/81 genannte Lagerkostenverg(cid:129)tung mit Diese Verordnung tritt am 18. Juli 1998 in Kraft. Sie gilt mit Wirkung vom 1. Juli 1998. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 17. Juli 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 177 vom 1. 7. 1981, S. 4. (2) ABl. L 159 vom 3. 6. 1998, S. 38. (3) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (4) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. (5) ABl. L 159 vom 1. 7. 1993, S. 94. (6) ABl. L 14 vom 17. 1. 1997, S. 25. L 202/22 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 18. 7. 98 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 17. Juli 1998 zur Festsetzung des besonderen landwirtschaftlichen Kurses, mit dem im Juli 1998 die Verg(cid:129)tung der Zuckerlagerkosten umzurechnen ist Landwirtschaftliche Umrechnungskurse 1 ECU = 40,9112 7,55003 1,98185 322,674 167,415 6,68473 0,775692 1 973,93 2,23232 13,9442 201,304 6,02811 8,77482 0,696270 bfrs/lfrs Dkr DM Dr Pta ffrs Ir £ Lit hfl (cid:148)sterreichische Schillinge Esc finnische Mark schwedische Kronen £ Stg


title: Uredba Komisije (EZ) br. 1549/98 od 17. srpnja 1998. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 1107/96 o registraciji oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92  Tekst značajan za EGP

eurovoc_concepts:
Germany
Greece
Italy
beer
cereals
designation of origin
foodstuff
fruit
human nutrition
meat product
olive oil
product designation
vegetable

text: L_1998202HR. 01002501. xml 03/Sv. 2 HR Službeni list Europske unije 78 31998R1549 L 202/25 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE UREDBA KOMISIJE (EZ) br. 1549/98 od 17. srpnja 1998. o dopuni Priloga Uredbi (EZ) br. 1107/96 o registraciji oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti u skladu s postupkom utvrđenim člankom 17. Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2081/92 (Tekst značajan za EGP) KOMISIJA EUROPSKIH ZAJEDNICA, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EEZ) br. 2081/92 od 14. srpnja 1992. o zaštiti oznaka zemljopisnog podrijetla i oznaka izvornosti za poljoprivredne i prehrambene proizvode (1), kako je zadnje izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1068/97 (2), a posebno njezin članak 17. stavak 2. , budući da su zatraženi dodatni podaci za neke nazive, koje su države članice prijavile u skladu s člankom 17. Uredbe (EEZ) br. 2081/92 kako bi se osiguralo da su u skladu s člancima 2. i 4. te Uredbe; budući da dodatni podaci pokazuju da su nazivi u skladu s navedenim člancima; budući da ih zato treba registrirati i dodati u Prilog Uredbi Komisije (EZ) br. 1107/96 (3), kako je zadnje izmijenjena Uredbom (EZ) br. 644/98 (4); budući da po pristupanju triju novih država članica šestomjesečno razdoblje predviđeno u članku 17. Uredbe (EEZ) br. 2081/92 počinje na dan njihova pristupanja; budući da su neki nazivi, koje su te države članice prijavile, u skladu s člancima 2. i 4. te Uredbe, te ih zato treba registrirati; budući da su mjere predviđene u ovoj Uredbi u skladu s mišljenjem Regulatornog odbora za oznake zemljopisnog podrijetla i oznake izvornosti, DONIJELA JE OVU UREDBU: Članak 1. Nazivi u Prilogu ovoj Uredbi dodaju se Prilogu Uredbi (EZ) br. 1107/96. Članak 2. Ova Uredba stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europskih zajednica. Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 17. srpnja 1998. Za Komisiju Franz FISCHLER Član Komisije (1)  SL L 208, 24. 7. 1992. , str. 1. (2)  SL L 156, 13. 6. 1997. , str. 10. (3)  SL L 148, 21. 6. 1996. , str. 1. (4)  SL L 87, 21. 3. 1998. , str. 8. PRILOG A. PROIZVODI NAMIJENJENI PREHRANI LJUDI NAVEDENI U PRILOGU II. UGOVORU Svježe meso (i nusproizvodi klanja) ITALIJA — Mortadella Bologna (ZOZP) Ulja i masti Maslinovo ulje GRČKA — Ζάκυνθος (ZOZP) — Σάμος (ZOZP) Voće, povrće i žitarice GRČKA — Κορινθιακή Σταφίδα Βοστίτσα (Korinthiaki Stafida Vostitsa) (ZOI) — Φασόλια (Γίγατες Ελέφαντες) Πρεσπών Φλώρινας (ZOZP) — Φασόλια (Πλακέ Μεγαλόσπερμα) Πρεσπών Φλώρινας (ZOZP) B. PREHRAMBENI PROIZVODI NAVEDENI U PRILOGU I. UREDBI (EEZ) br. 2081/92 Pivo NJEMAČKA — Münchener Bier (ZOZP) — Kulmbacher Bier (ZOZP) — Hofer Bier (ZOZP) — Dortmunder Bier (ZOZP) — Mainfranken Bier (ZOZP) — Bremer Bier (ZOZP)


title: Rozporządzenie Rady (WE) nr 1572/98 z dnia 17 lipca 1998 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 1360/90 ustanawiające Europejską Fundację Kształcenia

eurovoc_concepts:
European Training Foundation
vocational training

text: 01/t. 3 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 3 31998R1572 L 206/1 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 23. 7. 1998 ROZPORZĄDZENIE RADY (WE) NR 1572/98 z dnia 17 lipca 1998 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 1360/90 ustanawiające Europejską Fundację Kształcenia RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, w szczególności jego art. 235, uwzględniając wniosek Komisji (1), uwzględniając opinię Parlamentu Europejskiego (2), uwzględniając opinię Komitetu Ekonomiczno-Społecznego (3), a także mając na uwadze, co następuje: (1) (2) (3) Posiedzenie Rady Europejskiej w Strasburgu w dniach 8 i 9 grudnia 1989 r. wezwało Radę, stanowiącą na wnio- sek Komisji, do podjęcia niezbędnych decyzji w celu usta- nowienia Europejskiej Fundacji Kształcenia dla Europy Środkowej i Wschodniej; w tym celu dnia 7 maja 1990 r. Rada przyjęła rozporządzenie (EWG) nr 1360/90 (4) usta- nawiające wymienioną Fundację. Zgodnie z rozporządzeniem (EWG) nr 1360/90, kraje kwalifikujące się do programów Fundacji są krajami kwalifikującymi się do pomocy gospodarczej na podstawie rozporządzenia (EWG) nr 3906/89 (5) (program Phare) oraz rozporządzenia (Euratom, WE) nr 1279/96 (6) (pro- gram Tacis). Przedstawiciele Rady, Komisji, Państw Członkowskich i krajów partnerskich basenu Morza Śródziemnego na posiedzeniu w Barcelonie w dniach 27 i 28 listopada 1995 r. , w Deklaracji o ustanowieniu partnerstwa (1) Dz. U. C 156 z 24. 5. 1997, str. 27. (2) Dz. U. C 104 z 6. 4. 1998. (3) Dz. U. C 19 z 21. 1. 1998, str. 45. (4) Dz. U. L 131 z 23. 5. 1990, str. 1. Rozporządzenie zmienione rozpo- rządzeniem (WE) nr 2063/94 (Dz. U. L 216 z 20. 8. 1994, str. 9). (5) Dz. U. L 375 z 23. 12. 1989, str. 11. Rozporządzenie zmienione roz- porządzeniem (WE) nr 753/96 (Dz. U. L 103 z 26. 4. 1996, str. 5). eurośródziemnomorskiego zgodzili się na położenie więk- szego nacisku na zagadnienia społeczne, kulturowe i ludz- kie; aby przyczynić się do osiągnięcia tego celu, program pracy wprowadzający w życie Deklarację barcelońską przewiduje wstępne skupienie się na, między innymi, kształceniu zawodowym, które będzie wspierane przez Europejską Fundację Kształcenia; Rada Europejska na posiedzeniu w Madrycie w dniach 15 i 16 grudnia 1995 r. wezwała Radę i Komisję do wprowadzenia w życie Dekla- racji barcelońskiej i programu pracy. (4) Rozporządzenie (WE) nr 1488/96 (7) przewiduje środki finansowe i techniczne mające wspierać reformę struktur ekonomicznych i społecznych w ramach partnerstwa eurośródziemnomorskiego (MEDA). (5) W kontekście wysiłków państw partnerskich basenu Morza Śródziemnego, mających na celu przeprowadzenie reform struktur ekonomicznych i społecznych, rozwój zasobów ludzkich jest istotny dla osiągnięcia długotermi- nowej stabilizacji i dobrobytu, w szczególności dla osią- gnięcia równowagi społeczno-gospodarczej. (6) Fundacja została ustanowiona, aby w sposób elastyczny zaspokajać określone i zróżnicowane wymagania poszcze- gólnych krajów, którym ma być świadczona pomoc; w oparciu o doświadczenie wspólnotowe w obszarze kształcenia zawodowego, świadcząc pomoc, Fundacja odpowiada za współpracę z regionalnymi, krajowymi, publicznymi i prywatnymi podmiotami we Wspólnocie i państwach trzecich, oraz za wypełnianie swoich funkcji w ścisłej współpracy z istniejącymi instytucjami krajowymi i międzynarodowymi; istnieje możliwość udziału państw trzecich, które podzielają zaangażowanie Wspólnoty w świadczenie pomocy w dziedzinie kształcenia; należy zapewnić spójność i komplementarność pracy Fundacji i innych działań wspólnotowych. (7) Wiedza i bezpośrednia znajomość przez Fundację szcze- gólnych wymagań i okoliczności istniejących w wybra- nych krajach w dziedzinie kształcenia zawodowego (6) Dz. U. L 165 z 4. 7. 1996, str. 1. (7) Dz. U. L 189 z 30. 7. 1996, str. 1. 4 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 01/t. 3 i rozwoju zasobów ludzkich może w sposób pożyteczny przyczynić się do określenia wspólnotowej polityki pomocy w zakresie reformy ich systemów kształcenia zawodowego. — krajów Europy Środkowej i Wschodniej wyznaczonych do otrzymania pomocy gospodarczej przez Radę w rozporządzeniu (EWG) nr 3906/89 lub innym póź- niejszym odpowiednim akcie prawnym, (8) Wprowadzenie w życie programów kształcenia zawodo- wego powinno zapewnić Fundacji możliwość zbadania innowacyjnych systemów i przekazania najlepszych prak- tyk. (9) W ramach instytucjonalnych ustanowionych dla Fundacji, doświadczenie wspólnotowe może być również udostęp- nione partnerom z basenu Morza Śródziemnego. (10) Komisja powinna być odpowiednio reprezentowana w radzie zarządzającej Fundacji, aby uwzględnić szersze uprawnienia Fundacji, jednakże bez dokonywania zmian uprawnień rady zarządzającej Fundacji i zasad głosowania lub zapewniania odpowiedniego zwiększenia liczby gło- sów posiadanych przez przedstawicieli Komisji. (11) Skuteczność działań Fundacji będzie wspierana licznymi środkami towarzyszącymi; ogólne wytyczne ustanowione na poziomie wspólnotowym pozwolą w sposób efek- tywny dostosować działalność Fundacji do polityk wspól- notowych przyjętych w odniesieniu do krajów partner- skich. (12) Współpraca z innymi właściwymi organami wspólnoto- wymi przyczynia się do efektywnego wykorzystania zaso- bów i powinna być wzmocniona w celu uzyskania efektu synergii; Komisja może się w efektywny sposób do tego przyczynić. (13) Uprawnienia decyzyjne rady zarządzającej Fundacji zostaną wzmocnione poprzez tworzenie ściślejszego powiązania między programem pracy Fundacji a jej budże- tem, w szczególności poprzez przyjęcie obu dokumentów, w drodze skoordynowanej procedury i ścisłego powiąza- nia wydatków Fundacji z jej działaniami, — nowych państw niepodległych byłego Związku Radziec- kiego i Mongolii, które są beneficjentami programu wspierającego reformy gospodarcze i naprawcze na mocy rozporządzenia (Euratom, WE) nr 1279/96 lub innego późniejszego odpowiedniego aktu prawnego, oraz — państw trzecich i terytoriów basenu Morza Śródziem- nego, które są beneficjentami środków finansowych i technicznych, mających wspierać reformę ich struktur ekonomicznych i społecznych na mocy rozporządzenia (WE) nr 1488/96 lub innego późniejszego odpowied- niego aktu prawnego. Kraje te zwane są dalej »wybranymi krajami«. ”. 2. Artykuł 2 otrzymuje brzmienie: „Artykuł 2 Zakres Zgodnie z ogólnymi wytycznymi ustanowionymi na poziomie wspólnotowym, Fundacja działa w dziedzinie kształcenia obejmującej wstępne i ustawiczne kształcenie zawodowe, jak również przekwalifikowanie młodzieży i dorosłych, w tym w szczególności kształcenie w zakresie zarządzania. ”. 3. Artykuł 3 zdanie wprowadzające otrzymuje brzmienie: „W celu osiągnięcia celów wymienionych w art. 1, w grani- cach kompetencji przekazanych radzie zarządzającej i zgod- nie z ogólnymi wytycznymi ustanowionymi na poziomie wspólnotowym, Fundacja:”. 4. Artykuł 3 lit. c) tiret trzecie otrzymuje brzmienie: PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 W rozporządzeniu (EWG) nr 1360/90 wprowadza się następu- jące zmiany: 1. Artykuł 1 akapit pierwszy otrzymuje brzmienie: „Niniejsze rozporządzenie ustanawia Europejską Fundację Kształcenia, zwaną dalej »Fundacją«, której celem jest przy- czynianie się do rozwoju systemów kształcenia zawodowe- go: „— realizuje, na wniosek Komisji lub wybranych krajów we współpracy z radą zarządzającą, programy kształcenia zawodowego uzgodnione przez Komisję i jeden lub kilka wybranych krajów jako część wspólnotowej polityki pomocy dla tych krajów, wykorzystując multidyscypli- narne zespoły specjalistów w ścisłej współpracy z właści- wymi władzami w zaangażowanych krajach oraz aktyw- z doświadczenia wspólnotowych nie programów kształcenia zawodowego; przy wyborze pro- jektów, które mają być zarządzane przez Fundację, priorytetowe będą projekty o wartości innowacyjnej, a w przypadku krajów kandydujących do przystąpienia, projekty, które odnoszą się bezpośrednio do programów wspólnotowych w dziedzinie kształcenia zawodowego;”. korzystając 01/t. 3 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 5 5. Artykuł 3 lit. e) otrzymuje brzmienie: 11. Artykuł 6 ust. 2 otrzymuje brzmienie: „e) przyznaje radzie zarządzającej uprawnienie ustanawiania procedur przetargowych dla projektów finansowanych lub współfinansowanych przez Fundację, należycie uwz- ględniając procedury ustanowione na mocy rozporzą- dzenia (EWG) nr 3906/89, w szczególności jego art. 7, rozporządzenia (Euratom, WE) nr 1279/96, w szczegól- ności jego art. 6 i 7, rozporządzenia (WE) nr 1488/96, w szczególności jego art. 8 lub innego późniejszego odpowiedniego aktu prawnego;”. 6. Artykuł 4 ust. 1 akapit drugi otrzymuje brzmienie: „Przy poparciu ze strony Komisji, Fundacja współpracuje z innymi właściwymi organami wspólnotowymi, w szczegól- ności z Cedefop. ”. 7. Artykuł 5 ust. 1 akapit pierwszy otrzymuje brzmienie: „Fundacja posiada radę zarządzającą składającą się z jednego przedstawiciela każdego Państwa Członkowskiego oraz trzech przedstawicieli Komisji. ”. 8. Artykuł 5 ust. 4 akapit trzeci otrzymuje brzmienie: „Każdy z przedstawicieli Państw Członkowskich w radzie zarządzającej ma jeden głos. Przedstawiciele Komisji posia- dają razem jeden głos. ”. 9. Artykuł 5 ust. 7 otrzymuje brzmienie: „7. Na podstawie projektu przedstawionego przez dyrektora Fundacji, rada zarządzająca, po konsultacji z Komisją, naj- później do dnia 30 listopada, bada wstępny projekt rocznego programu pracy na kolejny rok. Ostateczne przyjęcie pro- gramu pracy ma miejsce na początku każdego roku, w ramach trzyletniej perspektywy. W miarę potrzeby, pro- gram może być dostosowywany w ciągu roku przy zastoso- waniu tej samej procedury w celu zapewnienia większej sku- teczności polityk wspólnotowych. Projektom i działaniom w ramach rocznego programu pracy towarzyszy prognoza niezbędnych wydatków oraz przydzie- lenie zasobów ludzkich i budżetowych. ”. 10. Artykuł 6 ust. 1 akapit drugi otrzymuje brzmienie: „Członkowie forum są wybierani spośród ekspertów z krę- gów zajmujących się kształceniem lub innych, zainteresowa- nych pracą Fundacji, z uwzględnieniem konieczności zapew- nienia obecności przedstawicieli partnerów społecznych, Komisji, organizacji międzynarodowych aktywnie zajmują- cych się zapewnianiem pomocy w zakresie kształcenia oraz wybranych krajów i terytoriów. ”. „2. Rada zarządzająca zwraca się o nominacje na te stano- wiska do: — każdego z Państw Członkowskich, — każdego z wybranych krajów, — Komisji, — partnerów społecznych na szczeblu europejskim, którzy działają aktywnie w pracach instytucji wspólnotowych, oraz — właściwych organizacjach międzynarodowych. ”. 12. Artykuł 7 ust. 1 otrzymuje brzmienie: „1. Dyrektor Fundacji jest mianowany przez radę zarządza- jącą, na wniosek Komisji, na pięcioletnią kadencję. Kadencja ta może zostać jednorazowo przedłużona na okres, który nie może przekraczać pięciu lat. Dyrektor jest odpowiedzialny za: — przygotowanie i organizację pracy rady zarządzającej, wszelkich zespołów roboczych ad hoc powołanych przez radę zarządzającą oraz, w szczególności, za przygotowy- wanie projektu rocznego programu pracy Fundacji, uwz- ględniając ogólne wytyczne ustanowionych na poziomie wspólnotowym, — bieżące zarządzanie Fundacją, — przygotowanie zestawienia dochodów i wydatków oraz wykonanie budżetu Fundacji; — przygotowanie i publikację sprawozdań określonych w niniejszym rozporządzeniu, — wszelkie sprawy kadrowe, — podejmowanie zadań, za które jest odpowiedzialny na podstawie art. 3 oraz wymienionych w rocznym progra- mie pracy, określonym w art. 5 ust. 7, — wykonanie decyzji rady zarządzającej i wytycznych usta- lonych dla działalności Fundacji. ”. 13. Artykuł 8 otrzymuje brzmienie: „Artykuł 8 Powiązania z innymi działaniami Wspólnoty Komisja, we współpracy i, w odpowiednim przypadku, zgodnie z procedurami określonymi w art. 9 rozporządzenia (EWG) nr 3906/89, art. 8 rozporządzenia (Euratom, WE) nr 1279/96 oraz art. 11 zarządzającą radą z 6 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 01/t. 3 rozporządzenia (WE) nr 1488/96 lub w innym późniejszym odpowiednim akcie prawnym, zapewnia spójność i, tam gdzie to konieczne, komplementarność prac Fundacji z innymi działaniami na poziomie wspólnotowym, zarówno w ramach Wspólnoty jak i pomocy udzielanej wybranym krajom, ze szczególnym odniesieniem do działań w ramach programu Tempus oraz do innych programów i działań dotyczących kształcenia, które są realizowane na poziomie wspólnotowym, w tym Med-Campus. ”. 14. Artykuł 10 ust. 4 otrzymuje brzmienie: „4. Po zasięgnięciu opinii Komisji, na początku każdego roku budżetowego, rada zarządzająca przyjmuje budżet Fun- dacji wraz z programem pracy, dostosowując go do poszcze- gólnych wpłat na rzecz Fundacji oraz do funduszy pocho- dzących z innych źródeł. Budżet wyszczególnia również, według kategorii liczbę pracowników, którzy zostaną zatrudnieni przez Fundację w odpowiednim roku budżetowym. ”. i zaszeregowania, i Państw Członkowskich zaangażowanie Wspólnoty w świadczenie pomocy w dziedzinie kształcenia wybranym krajom określonym w art. 1, w ramach ustaleń, które zostaną ustanowione w umowach między Wspólnotą a tymi kraja- mi, zgodnie z procedurą przewidzianą w art. 228 Traktatu. ”. 16. Artykuł 17 otrzymuje brzmienie: „Artykuł 17 Procedury monitorowania i oceny Komisja ustala, po konsultacji z radą zarządzającą, procedurę monitorowania i oceny doświadczenia nabytego w trakcie pracy Fundacji. Procedura ta powinna być przeprowadzana przy pomocy zewnętrznych ekspertów. Komisja przedstawia pierwsze wyniki tej procedury w sprawozdaniu, które ma być przedłożone Parlamentowi Europejskiemu, Radzie oraz Komitetowi dniem 31 grudnia 2000 r. , a następnie co trzy lata. ” Ekonomiczno-Społecznemu przed 15. Artykuł 16 ust. 1 akapit pierwszy otrzymuje brzmienie: Artykuł 2 „1. Fundacja jest otwarta na uczestnictwo krajów, które nie są członkami Wspólnoty Europejskiej, a które podzielają Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie ósmego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 17 lipca 1998 r. W imieniu Rady W. RUTTENSTORFER Przewodniczący


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1553/98 af 17. juli 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 1556/96 om indførelse af en ordning med importlicenser for visse frugter og grøntsager fra tredjelande

eurovoc_concepts:
citrus fruit
fruit vegetable
import licence
third country

text: 18. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 202/31 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1553/98 af 17. juli 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 1556/96 om indførelse af en ordning med importlicenser for visse frugter og grøntsager fra tredjelande KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 2200/96 af 28. oktober 1996 om den fælles markedsordning for frugt og grøntsager (1), ændret ved Kommissionens forord- ning (EF) nr. 2520/97 (2), særlig artikel 31, stk. 2, og ud fra følgende betragtninger: forordning (EF) nr. 1556/96 (3), Ved Kommissionens senest ændret ved forordning (EF) nr. 947/98 (4), blev der indført en ordning med importlicenser for visse frugter og grøntsager fra tredjelande og fastsat en liste over de produkter, som er omfattet af ordningen; omfattet af ordningen, bør ændres ved, at kravet om licenser for spisedruer ophæves; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Friske Frugter og Grøntsager (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Bilaget angivet i bilaget til nærværende forordning. forordning (EF) nr. 1556/96 affattes til som Artikel 2 en undersøgelse af markedssituationen for de p(cid:134)gældende listen over de produkter, som er produkter viser, at Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juli 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 297 af 21. 11. 1996, s. 1. (2) EFT L 346 af 17. 12. 1997, s. 41. (3) EFT L 193 af 3. 8. 1996, s. 5. (4) EFT L 132 af 6. 5. 1998, s. 11. L 202/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 7. 98 BILAG »BILAG KN-kode Periode Varebeskrivelse ex 0707 00 05 1. november til 30. april 1. december til 31. maj Agurker Appelsiner ex 0805 10 10 ex 0805 10 30 ex 0805 10 50 ex 0805 20 30 ex 0805 20 50 ex 0805 20 70 ex 0805 20 90 1. november til slutningen af februar Mandariner (herunder sat- sumas, wilkings og andre lignende kryds- ninger af citrusfrugter) tangeriner, ex 0805 30 10 1. september til 31. maj Citroner«


title: EMP Ühiskomitee otsus nr 74/98, 17. juuli 1998, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa (finantsteenused)

eurovoc_concepts:
consumer protection
contract
electronic money
money market
single market

text: 11/4. kd ET Euroopa Liidu Teataja 7 21999D0708(05) 8. 7. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 172/53 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr 74/98, 17. juuli 1998, millega muudetakse EMP lepingu IX lisa (finantsteenused) EMP ÜHISKOMITEE, võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi “leping”, eelkõige selle artiklit 98, ning arvestades, et: lepingu IX lisa muudeti EMP Ühiskomitee 6. märtsi 1998. aasta otsusega nr 12/98 (1); lepingusse tuleb lisada komisjoni 30. juuli 1997. aasta soovitus 97/489/EÜ elektrooniliste maksevahendite abil tehtavate toimingute ning eelkõige väljaja ja omaja suhete kohta, (2) ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Lepingu IX lisa punkti 37 (komisjoni soovitus 92/48/EMÜ) järele lisatakse järgmine punkt: “38. 397 X 0489: komisjoni soovitus 97/489/EÜ, 30. juuli 1997, elektrooniliste maksevahendite abil tehtavate toimingute ning eelkõige väljaja ja omaja suhete kohta (EÜT L 208, 2. 8. 1997, lk 52). ” Artikkel 2 Komisjoni soovitus 97/489/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastavates keeltes versioonidele, on autentne. Käesolev otsus jõustub 1. augustil 1998 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. Artikkel 3 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes. Artikkel 4 Brüssel, 17. juuli 1998 EMP Ühiskomitee nimel eesistuja N. v. LIECHTENSTEIN (1) EÜT L 272, 8. 10. 1998, lk 17. (2) EÜT L 208, 2. 8. 1997, lk 52


title: Meddelande från kommissionen till rådet och Europaparlamentet - Lägesrapport om det fleråriga programmet för att främja en effektiv energianvändning i gemenskapen - SAVE II

eurovoc_concepts:
EU programme
energy policy
energy saving
energy use
report

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 17. 07. 1998 KOM(1998) 458 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET OCH EUROPAPARLAMENTET Lägesrapport om det fleråriga programmet för att främja en effektiv energianvändning i gemenskapen - SAVE II Artikel 8. 1 i rådets beslut 96/737/EG SA VE II 1997 årsrapport Inledning Den 16 december 1996 godkändes SAVE II formellt av rådet, nästan ett år eller att SAVE- programmet hade avslutats [rådets beslut av den 16 december 1996, 96/737/EG]. SAVE II godkändes för fem år retroaktivt från den 1 januari 1996, med en föreslagen budget på 45 miljoner ecu. I väntan på det fördröjda godkännandet vidtogs under 1996 åtgärder för att säkerställa programmets genomslagskraft och kontinuitet. 1996 var olika undersökningar och pilotprojekt färdiga att sättas i gång så fort programmet slutgiltigt godkänts. Denna rapport är en granskning av den verksamhet som genomförts och de framsteg som gjorts efter godkännandet av SAVE II, i enlighet med artikel 8. 1 i rådets beslut 96/737/EG. Rapporten följs av ett förslag till riktlinjer för 1998 för riktad verksamhet inom olika sektorer. SAVE II är det enda gemenskapstäckande programmet som har som enda syfte att främja en rationell energianvändning. SAVE II är inriktat på icke-tekniska element, som skall bidra till byggandet av energieffektiv infrastruktur och förbättra den energipolitiska analysen. SAVE II betalar inte för investeringar i utrustning. Programmets syfte är i stället att skapa ett klimat som leder till att investeringar i effektiv energianvändning påskyndas och att energieffektivitet betraktas som en marknadsmöjlighet. Inom SAVE II läggs ökad tonvikt på ett antal verksamheter som inleddes under det ursprungliga SAVE-programmet, exempelvis följande: - Energimärkning och standardisering för energiförbrukande utrustning och apparater. - Pilotinsatser. - Informationsverksamhet. SAVE II sträcker sig dock längre än SAVE eftersom även följande ingår: - Övervakning av hur energieffektiviteten utvecklas på nationell nivå och gemenskapsnivå. - Förbättrad energihushållning i regioner och tätorter genom fastställande av strategier för en effektiv energihushållning. - Utredning av möjligheterna att sätta upp effektiv energianvändning som ett kriterium inom gemenskapsprogram. SAVE II har också öppnats loi deltagande loi associerade länder i Central- och Östeuropa samt Cypern, i väntan pä antagandet av ett rädsbeslut om villkoren lör varje enskilt lands deltagande. SAVE II har under 1996 också öppnats för deltagande för Efta/EES-staterna Liechtenstein, Island och Norge. SAVE II stöder åtgärder inom följande fem områden: - Utredningar och andra liknande insatser för att genomföra och komplettera gemenskapsåtgärder som utarbetande av standarder, utredningar om energiprisernas inverkan på en effektiv energianvändning och utredningar för att fastställa energieffektivitet som ett kriterium inom gemenskapsprogrammen. SA VE II1997 årsrapport - Sektorsvisa pilotinsatser som är avsedda att påskynda investeringar för effektiv energianvändning och/eller förbättra konsumentemas energiförbrukningsmönster. - Åtgärder för att utveckla utbyte av erfarenheter. - Övervakning av vilka framsteg som görs i fråga om effektiv energianvändning i gemenskapen och enskilda medlemsstater och en fortlöpande utvärdering och övervakning av de åtgärder som vidtagits inom ramen för SAVE II. - Särskilda insatser för att främja effektivt energiutnyttjande på regional nivå och tätortsnivå och ökad sammanhållning mellan medlemsstater och regioner i fråga om effektiv energianvändning. en krävs förbättrad effektivitet fortlöpande Under 1997 sammanställdes den oberoende slututvärderingen av SAVE. I utvärderingen framhävdes SAVE som ett värdefullt instrument för att främja en effektiv energianvändning. , men där betonades också att det krävs en tydlig och konsekvent strategi för pilotinsatserna, att SAVE framgång på lång sikt är beroende av spridningen av resultat och att det för en långsiktig och konsekvensbedömning^ I utvärderingen hade man svårt att kvantifiera SAVE resultat eftersom huvuddelen av verksamheterna är av icke-teknisk karaktär. De positiva effekter som SAVE har gett eller förväntas ge är betydligt större än programmets kostnader. Enbart direktivet om värmepannor ger potentiella vinster på över 391 miljoner ecu per år (med en årlig energibesparing på över 11 miljoner ton oljeekvivalenter fram till år 2010 för de 12 medlemsstaterna), vilket överstiger SAVE-programmets totala budget flera gånger om. Till detta kan man lägga miljöskador som undviks och makroekonomiska effekter. Utvärderingen visade också att SAVE-verksamhet indirekt också kommer att leda till att man uppfyller målen för programmet för forskning och teknisk utveckling (FoTU) på det icke-nukleära området (Joule-Thermie) genom att skapa ett positivt klimat (vad gäller rättsliga, administrativa och sociala aspekter) för spridning och användning av ny teknik med stöd från Joule- Thermie. övervakning Vid planeringen av SAVE II beaktade man rekommendationerna från utvärderingen av SAVE. 1 bilaga I finns sammanfattande tabeller över SAVE Il-programmets budget fram till dags dato fördelad på olika områden. 1996 hade SAVE II en total budget pä 15,2 miljoner ecu. Detta följdes upp med en budget på 18,3 miljoner ecu för 1997. I bilaga I finns också en kortfattad statistisk översikt över programmet. • Verksamhet enligt artikel 2 a (Utredningar) SA VE II 1997 årsrapport som SAVE II gav stöd till ett stort antal utredningar i enlighet med artikel 2 a. En av de viktigaste insatserna var stödet till CEN och CENELEC i utvecklingen av mätningsstandarder. Bland de områden och tvättmaskiner/torktumlare. Insatser för att utveckla standarder ledde till att ett direktiv om energimärkning av hushållsdiskmaskiner (97/17/EG) antogs 1997. Ett direktiv om energimärkning av hushållslampor håller också på att diskuteras, och det kommer att antas av kommissionen under 1998. förkopplingsdon, återfinns lampor, stöddes ugnar Några andra exempel på undersökningar med syfte att bedöma effektiviteten i SAVE och SAVE II rör finansieringen av SAVE-utvärderingen, utvecklingen av ett preliminärt system för fortlöpande övervakning och utvärdering av SAVE II, utvärdering av direktivet om värmepannor (92/42/EG) och en undersökning av energimärkningens effekter. av koldioxidutsläpp I slutet av 1996 avslutades undersökningen av tillämpningen av rådets direktiv 93/76/EG om begränsning energieffektiviteten. Undersökningen visade att rådets direktiv hade en betydande men icke-kvantifierbar påverkan på nationella program. Sammanfattningsvis hade direktivet många brister eftersom det saknade mätbara mål, var svårt att övervaka och nästan omöjligt att tillämpa, och bristen på fokus minskade dess allmänna effekter. I allmänhet lågprioriterar medlemsstaterna detta direktiv. förbättring av genom en En annan kategori undersökningar rör fastställandet av standardmetoder för att mäta vissa apparaters effektivitet, exempelvis ugnar och luftkonditioneringssystem för hushällsbruk. Det genomförs en separat utredning om upphandlingsstrategier för energieflektiva produkter. SAVE II bidrar också efterfrågestyrning (demand side management). till kommissionens deltagande i IEA-samarbetsavtalet om I slutet av 1997 påbörjades en viktig utredning med syfte att avgöra vilka effekter investeringsprogram med inriktning på effektiv energianvändning har på sysselsättningen. Den första etappen av en studie med syfte att utarbeta en handbok för utvärdering av program för effektiv energianvändning i energibolag kommer att läggas fram under 1998. • Verksamhet enligt artikel 2 b- Riktad verksamhet inom olika sektorer Den största delen av programmets budget är fortfarande vikt åt riktade pilotinsatser. 1996 utgjorde pilotprojekten 48,7% och 1997 utgjorde de 34,5% av budgeten. Detta kan jämföras med nästan 76 % för hela SAVE-pi ogrammet. Man måste dock komma ihåg att i siffrorna för 1996 och 1997 även omfattar avsnitten om tätorter och regioner i SAVE II, som inte ingick i SAVE. Riktade pilotprojekt är utformade för effektiv energianvändning, förbättra energiförbrukniiigsm^stren och upprätta och bygga ut infrastruktur ("kapacitetshöjning") inom ett stort antal olika områden såsom transport, integrerad resursplanering och efterfrågestyniing, kraftvärme och byggande, för att påskynda investeringarna industri, SA VE II1997 årsrapport apparater. Denna kapacitetshöjning kan ske på nationell, regional eller lokal nivå och ha formen av utbildning, informationsverksamhet och utveckling av expertkunskaper rörande metoder och energipolitiska strategier. Denna infrastruktur bidrar i stor utsträckning till genomförandet av gemenskapens lagstiftningsprogram för en effektiv energianvändning. I tabellen i bilaga 1 ges en översikt över de olika ämnesområden som omfattas av SAVE II. Inom SAVE II läggs en större tonvikt på transportprojekt, som nu utgör över 20 % av samtliga projekt. Inom SAVE uppgick transportprojektens andel endast till 9 % trots ansträngningar för att öka den. Inget av SAVE Il-projekten har slutförts än eftersom SAVE II inte godkändes förrän i december 1996. Det måste emellertid betonas att man inom SAVE håller på att förbättra övervakningen av de 253 projekt som finansierats inom ramen för det ursprungliga SAVE- programmet för att avgöra effektenia på lång sikt. SAVE Il-projekten är utformade för att bygga vidare på resultaten från pilotprojekten inom ramen för SAVE. Inom SAVE II krävs att minst två medlemsstater deltar i varje projekt. Man har dock ökat ansträngningania för att fa mer än två deltagande medlemsstater i varje enskilt projekt. Deltagarna kan vara statliga organ, institut, regionala och lokala myndigheter, privata företag, universitet eller konsultföretag. • Verksamhet enligt artikel 2 c och 2d- utveckling av utbyte av erfarenhet Artikel 2 c omfattar stöd till åtgärder som föreslås av kommissionen och artikel 2 d omfattar åtgärder som föreslås på annat sätt än av kommissionen. Verksamhet som initieras av kommissionen kan finansieras till 100% medan annan verksamhet kan finansieras upp till 50 %. Under 1996 ingicks ett avtal med EnR-nätet' om att detta nätverk skulle fortsätta med den informationsverksamhet som det bedrivit sedan 1993. För nyheter/trycksaker och evenemang finansierade SAVE II 50 % av kostnadenia. EnR bedrev också viss verksamhet som finansierades fullt ut genom SAVE II. Denna verksamhet omfattade stöd till olika nätverk för information om exempelvis efterfrågestyrning, utbildning, bostadshus, offentliga byggnader och industri. Avtalet omfattar också utvecklingen av en webbplats på Internet. Det hela samordnas av Irish Energy Centre (som samordnar projektet för EnR), men webbplatsen utvecklas och sköts av CRES från Grekland. 1997 började man använda en annan strategi för informationsverksamheten, med minskat beroende av EnR-nätet. SAVE II fortsätter också att ge stöd till olika konferenser, framför allt om specialiserade ämnen som finansiering från tredje part. Dessa evenemang har transnationell karaktär. Information om alla pågående och avslutade SAVE-projekt finns att tillgå genom GD XIILs databas Cordis. Informationen uppdateras var sjätte månad. Verksamhet enligt artikel 2 e - övervakning och utvärdering EnR är ett nätverk av nationella energimyndighcler i hela Europa. SA VE II1997 årsrapport En av de nya verksamheterna inom ramen för SAVE II rör en förbättrad övervakning av energieffektiviteten på nationell nivå och gemenskapsnivå. Under hela det ursprungliga SAVE-programmet gavs stöd till utarbetandet av energiindikatorer. Denna verksamhet samordnas av Ademe i Frankrike och fortsätter inom ramen för SAVE II. En annan verksamhet utgörs av Mure Il-projektet. Målsättningen med detta projekt är att upprätta en omfattande förteckning över befintliga och planerade åtgärder syftande till effektiv energianvändning och energisparande inom Europeiska unionen och att möjliggöra en analys av kostnadseffektiviteten och en utvärdering där åtgärder för effektiv energianvändning jämförs med försörjningsalternativ. Det nyligen ingångna avtalet inbegriper en utvidgning av databasen till att omfatta även Österrike, Finland och Sverige. Inom ramen för Mure genomförs också strategiska utredningar för att exempelvis mäta effekterna av byggnormer och förvaltning av stadstrafik. Som ett komplement till Mure har dessutom projektet "Mure territory" utvecklats. Det riktar sig till regionala och lokala planerare och skall stödja dem vid upprättandet och utvärderingen av strategier och åtgärder för en effektiv energianvändning inom ett specifikt geografiskt område. Under 1998 kommer externa experter inom alla de olika ämnesområdena som har att göra med effektiv energianvändning att bistå SAVE II i den fortlöpande övervakningen och utvärderingen av verksamheter. I rådets beslut om SAVE II anges att programmet "syftar till att förbättra energiintensiteten när det gäller den slutliga förbrukningen med ytterligare en procentenhet per år utöver vad som annars skulle ha uppnåtts". De nya fakta som man far fram genom övervakningen och utvärderingen kommer att ge tydliga indikationer om programmets effektivitet. • Verksamhet enligt artikel 2f- energihushållning på regional nivå och tätortsnivå Inrättandet av energikontor på regional och lokal nivå samt på öar integrerades 1996 med SAVE Il-programmet. Regioner och städer kan potentiellt ge ett viktigt stöd till gemenskapens energistrategi, framför allt när det gäller att åstadkomma betydande minskningar av koldioxidutsläppen genom att utveckla regionala kanaler för lokala och förnybara resurser. Under 1997 finansierade SAVE Il-programmet 31 energikontor, varav 20 för regioner och II för städer. Kontoren kommer att gemenskapsfinansieras med 175 000 ecu vardera under de tre första verksamhetsåren. Budgeten för denna verksamhet var på 5 400 000 ecu. Anbudsinfordran offentliggörs varje år och den gäller regioner eller städer med minst 100 000 invånare. Det viktigaste syftet med en energihushållning på regional och lokal nivä är att definiera ocli genomföra åtgärder som förbättrar förbi ukningsmönstren, dels genom främjandet av en effektiv energianvändning och dels genom användning av lokala och förnybara energikällor. Energikontoren för regioner och städer har en närhet till både energiproducenter och offentliga och privata konsumenter som gör det möjligt för dem att hantera övergripande frågor och skräddarsy sin verksamhet så att den anpassas till de lokala förutsättningarna, de ekonomiska och sociala villkoren och förvaltningens storlek. SA VE II1997 årsrapport Denna strategi enligt "bottom up"-principen förstärks av att ett nära samarbete mellan kontoren och det därav följande utbytet av information och erfarenhet (inbegripet tekniskt kunnande) ger en multiplikatoreffekt. Denna verksamhet kompletteras av specifika informationsåtgärder, såsom årliga möten med avtalsparter, seminarier om olika ämnen och publicering av riktlinjer och de bästa metoderna. Energimyndigheter och lokala myndigheter är föremål för en serie seminarier som Europeiska kommissionen organiserar tillsammans med Regionkommittén. De två första seminarierna, som anordnades i Espoo (den 28 februari 1997) och Bologna (den 18 april 1997) behandlade klimatförändring och praktisk tillämpning av strategier för en effektiv energianvändning. Det tredje seminariet som hölls på Rhodos (den 3 oktober 1997) ägnades åt lokal utveckling och sysselsättning, medan det sista i Lyon (den 24-26 november 1997) behandlade regioners och städers roll i energihushållningen. På nationell nivå organiserades sju workshops i de medlemsstater som tackade ja till kommissionens inbjudan. Där lades grunden för fruktbara kontakter mellan alla energikontor som inrättats med medel från kommissionen, nationella kontor och regeringsrepresentanter (ministerier). De undersökte i vilken utsträckning deras verksamheter kompletterade varandra och utarbetade metoder för samarbete och samordning. En undersökning om energihushållningens sociala konsekvenser (brist på bränsle) har godkänts av SAVE-kommittén och håller på att genomföras av tolv kontor. Quercy Energies (Frankrike) är samordna re. •Annan verksamhet Den 23 september 1997 diskuterade rådets arbetsgrupp om energi förslaget till direktiv om IRP (RPT)2. Kommissionen överväger nu de kommentarer som medlemsstaterna avgav vid detta möte. Den 15 oktober antog kommissionen ett meddelande om En gemenskapsstrategi för att främja kraftvärme och undanröja hinder för dess utveckling3. Detta meddelande har vidarebefordrats till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén. Den 8 december 1997 antog rådet en resolution. Man håller nu på med förfarandet med att utarbeta ett rådsbeslut om deltagande av associerade länder i Central- och Östeuropa och Cypeni. Förfarandet kommer att påskyndas så att så många som möjligt av de associerade ländenia skall kunna delta i SAVE II under 1998. • Reviderade riktlinjer I bilaga II finns de reviderade riktlinjenia för prioriteringar för 1998. Dessa prioriteringar har gjorts på grundval av bidrag som begärts in från medlemsstaterna och bidrag från kommissionen. 2 IRP (integrerad resursplanering) numera benämnt RTP (rationell planeringsteknik). 3 KOM (97)514 slutlig. SA VE II1997 årsrapportt Kortfattad statistisk översikt över SA VE II Bilaga I Medelför SAVE II (ecu) Verksamhet Utredningar (2 a) Pilotinsatser (2 b) Information (2 c och 2 d) Overvakning (2 e) Energihushallning pa regional niva och tatortsniva Totalt • Pilotprojekt 1996 753 525 7 424 977 976 425 881 000 5 200 110 1997 2 528 893 6 472 356 2 179 963 1 404 042 5 738 746 15 236 037 18 324 000 Pilotprojektens fördelades på olika ämnesområden enligt följande (antal och andel): Amnesomrade Apparater Byggnader Kraftvarme Efterfragestyrning Utbildning Industri Transport Totalt 1997 4(10%) 12 (30%) 1 (2. 5 %) 7(17. 5%) 5(12. 5%) 2 (5 %) 9(22. 5%) 40 1996 5 (9 %) 13(23%) — 17(30%) 4(17%) 3 (5%) 14(25%) 56 8 Pilotprojektens fördelning på olika medlemsstater var följande: SA VE II 1997 årsrapport Medlemsstat Belgien Danmark Finland Frankrike Förenade kungariket Grekland Irland Italien Luxemburg Nederländerna Norge Portugal Spanien Sverige Tyskland Österrike EU-täckande sammanslutningar Totalt a 1 1996 0 3 4 5 5 4 2 6 0 7 3 3 4 3 4 3 — 56 1997 2 __2 2 2 3 4 0 4 1 2 2 3 4 0_ 4 2 3 40 1 Då inga avtal om pilotprojekt finansierade genom SAVE II undertecknades förrän 1997 är det förståeligt att inga sådana avslutats. Läget för pilotprojekten inom ramen för det ursprungliga S A VE-pi ogrammet är följande: 1991 1992 1993 1994 1995 Totalt | läget i september 1997 Avslutade 16 46 70 39 12 183 Pågående 0 5 4 24 37 70 | SA VE II1997 årsrapport Bilaga II Reviderade riktlinjer Område» som omfattas av SAVE Il-programmet under 1998. Anbudsinfordran för SAVE har gjorts inom följande tio områden: 1. Rationell energianvändning i byggnader. 2. Rationell energianvändning i utrustning. 3. Rationell energianvändning vid transporter. 4. Rationell energianvändning inom industrin. 5. Efterfrågestyrning (Demand Side Management) och integrerad resursplanering. 6. Utbildning. 7. Främjande av kraftvärme. 8. Inrättande av regionala och lokala energikontor. 9. Informationsverksamhet. 10. Utredningar förbundna med genomförandet av EU-åtgärder. ANMÄRKNING: En utredning skiljer sig från en pilotinsats genom att den i princip omfattar alla medlemsstater i EU och EFTA. Dessutom är en utredning analytisk till sin natur medan en pilotinsats också omfattar en operativ sida. Verksamhetsområden för 1998. Följande områden är föremål för anbudsinfordran under 1998: 5. 1. PILOTINSATSER (SAVE-direktivet %/737/EG, EGT L 335, 24. 12%, s. 50, artiklarna 2b och 2d) 5. 1. 1 Rationell energianvändning i byggnader. a) Restaurering av gamla byggnader som leder till en effektivare energianvändning. b) Åtgärdsplaner för att ersätta byggelement (t. ex fönster) och installera ytterligare byggelement för att åstadkomma en effektivare energianvändning. c) Finansiering av tredje part inom den offentliga och privata sektorn. d) Energihushållning i flerfamiljsfastigheter. e) Användning av verktyg för konstruktion av energieffektiva byggnader. f) Mervärde genom användning av byggnadscertifiering och byggnormer som omfattar en effektiv energianvändning. g) Pilotinsatser för att öka efterfrågan på energieffektiva byggelement och för att införa mycket effektiva komponenter på marknaden, exempelvis genom att underlätta organisering av samordnade inköp. SA VE II1997 årsrapport h) Demonstration av nya kravspecifikationer för upphandling som inbegriper en effektiv energianvändning för produkter och system som används i byggnader och innovativa förändringar av upphandlingsrutinerna så att de även omfattar en uppskattning av energikostnaderna. i) Åtgärder för att främja genomförandet av direktiv 93/76/EG (EGT L 237, 22. 9. 1993, s. 28). j) Åtgärder för att främja skapandet av energitjänsteföretag i medlemsstaterna. k) Verktyg och metoder för att analysera effekterna av projekt och program inom byggsektorn. 5. 1. 2 Rationell energianvändning i utrustning, inbegripet energiförbrukande fast utrustning i byggnader (utrustning för uppvärmning och kylning samt varmvattenberedare). a) Stöd till energimärkning (exempelvis utbildning av försäljningspersonal och marknadsföring). b) Pilotinsatser för att tillhandahålla skräddarsydd energiinformation åt allmänheten och andra som köper utrustning. c) Pilotinsatser för att öka efterfrågan på energieffektiv utrustning och införa mycket effektiv utrustning på marknaden, exempelvis genom att underlätta organisering av samordnade inköp. d) Pilotinsatser för att fa installatörer och deras kunder att välja lämplig, energieffektiv utrustning (system för uppvärmning och kylning samt varmvattenberedare) e) Effektivare användning av apparater (i hushåll, kontor och restauranger m. m. ). f) Främjande av genomförandet av direktiv 92/42/EG (EGT L 167, 22. 6. 1992, s. 17). g) Verktyg och metoder för att analysera effekterna av projekt och program i utrustningssektorn. 5. 1. 3. Rationell energianvändning vid transporter. a) Energisparande system för förvaltning av stadstrafik. b) System för kollektivtrafik (spårvagnar, hybridfordon och tåg och pendeltåg), exempelvis genom att verka för en bättre infrastruktur eller ändrade beteendemönster. Förbättring av förhållandet mellan kollektivtrafik och privat användning av stadsgator. Integration av kollektivtrafik för persontransporter. c) Åtgärder för att öka användningen av energieffektiva privat transportmedel (cykling, elcyklar och scooters m. m. ) genom att verka för en bättre infrastruktur eller ändrade beteendemönster. d) System för godstransport. e) System för flygtransport. f) Förbättrade förbindelser mellan olika transportmedel. g) Vägavgiftssystem i europeiska städer. h) Transportsystem för pendlare (infartsparkeringar med anslutningar, samäkningssystem, transportplaner för stora industrier och företag), i) Förvaltning av fordonsparken (lastbilar, bussar, taxibilar m. m. ). j) Verktyg och metoder för att analysera effekterna av projekt och program inom transportsektorn. 5. 1. 4. Rationell energianvändning inom industrin. a) Inrättandet av nationella eller regionala övervakningssystem och riktade planer, i synnerhet genom pilotprogram. II SA VE 111997 årsrapport b) Upprättandet av planer (upphandling, metoder för livstidskostnadsanalys) loi att främja investeringar i energieffektiv utrustning (inbegripet samordnade inköp av energieffektiv industriutrustning och energieffektivitetskrav för produkter och system som används inom industrin samt innovativa ändringar av inköpsrutiner). c) Inrättandet av system för spridning av bästa tillgängliga teknik för industriprocesser och fabriker. d) Införande av energieffektivitet i system för miljöförvaltning och kvalitetsstyrning. e) Analys av hindren för en effektiv energianvändning inom industrin och metoder för att lösa dessa problem. f) Främjande av genomförandet av direktiv 93/76/EG (EGT L 237, 22. 9. 1993, s. 28). g) Verktyg och metoder för att analysera effekterna av projekt och program inom industrisektorn. 5. 1. 5 Efterfrågestyrning och integrerad resursplanering. a) Pilotprogram för efterfrågestyrning. b) Åtgärder för styrning av efterfrågan med tredjepartsfinansiering. c) Övervakning av belastning och förbättring av slutanvändningen av el, särskilt vad gäller hushållsapparater och -belysning. d) Verktyg och metoder för att analysera effektenia av projekt och program för efterfrågestyrning. 5. 1. 6 Utbildning. Det bör påpekas att i likhet med tidigare år kommer klassrumsbaselade utbildningsinsatser inte att beviljas stöd under denna rubrik. a) Utarbetande av utbildningsmaterial (särskilt multimedia) för användning av specialiserade grupper (arkitekter, lärare, ansvariga inom energiområdet, yrkesutbildare m. m. ) eller i specialiserade skolor och universitet m. m. b) Utarbetande av utbildningsmaterial (särskilt multimedia) för användning i skolor och center för yrkesutbildning. c) Främjandet av en effektiv energianvändning i små och medelstora företag genom utbildning om en energieffektivitet. 5. 1. 7 Kraftvärme. a) Icke-tekniska projekt för utvärdering av vilka energibesparingar som kraft vänneverk kan ge inom industri- och byggsektorn. b) Analys av rättsliga, administrativa och lagstiftningsmässiga hinder för utbyggnad av centraliserad och decentraliserad kraftvärme och förslag till möjliga lösningar på de nya avreglerade energimarknaderna mot bakgrund av artikel 8 i direktiv 96/92/EG (EGT L 327, 30. 1. 1997, s. 20). c) Pilotinsatser rörande införandet av tredjepartsfinansiering inom krallvärmesektoni. d) Verktyg och metoder för att analysera effekterna av kraftvärmeprojekt och program. 5. 1. 8 Inrättandet av lokala och regionala energikontor. Den som vill inkomma med anbud för inrättandet av energikontor bör läsa den separata broschyr om detta ämne som tillhandahålls tillsammans med det särskilda ansökningsformulär som måste användas för anbuden. 5. 1. 9 Informationsverksamhet. 12 SA VE II1997 årsrapport Aktiviteter syftande till att främja en effektiv energianvändning i sig eller företeelser som tiedjepaitsiinansiering som har en direkt koppling till främjandet av en cllckliv energianvändning. Några exempel på sådana aktiviteter är konferenser, seminarier, workshops, utarbetande av trycksaker eller elektroniskt informationsmaterial (dvs. databaser, cd-rom) och dessa aktiviteter kan vara förbundna med ett stort antal olika ämnen. Inga exakta prioriteringar har fastställts för det här området, men denna verksamhet bör vara transnationell. Prioriteringar: Inom ovannämnda områden välkomnar kommissionen särskilt projekt rörande kraftvärme, transport och energianvändning i byggnader och inom industrin. 5. 2 UTREDNINGAR OCH LIKNANDE VERKSAMHET FOR ATI GENOMFÖRA OCH KOMPLETTERA GEMENSKAPSÅTGÄRDER FÖR EN EFFEKTIVARE ENERGI AN VÄN DN ING. (SAVE-direktivet 96/737/EG, EGT L 335, 24. 12. 1996, s. 50, artikel 2 a) 5. 2. 1 Prioritetsutredningar som kan ge fakta- och analysunderlag för utarbetandet av energipolitiska åtgärder för 1998. a) Kylskåp och frysar4 - Ändring av energimärkning (Direktiv 94/2/EG, EGT L 45,17. 2. 1994, s. 1) och energieffektivitetskrav (direktiv 96/57/EC, EGT L 236,18. 9. 1996, s. 36) i dessa direktiv. b) Varmvattenberedare2 - Förberedelse för energimärkning och andra EU-åtgärder för system för uppvärmning av vatten. c) Tvättmaskiner (kläder)2 - Ändring av energimärkning (direktiv 95/12/EG, EGT L 136, 25. 6. 95, s. 1) och de frivilliga överenskommelser som slutits med ŒCED rörande tvättmaskiners encrgieffektivitet. d) Diskmaskiner - Teknisk/ekonomisk analys till stöd för förhandlingar om ett frivilligt avtal. e) Drivanordningar med hastighetsreglering2- Identifiering av EU-åtgärder och program (energimärkning, frivilliga avtal, effektivitetsstandarder, upphandling) för att åstadkomma förändringar på marknaden. f) Pumpar2 - Identifiering av EU-åtgärder (energimärkning, frivilliga avtal, effektivitetsstandarder, upphandling) för att åstadkomma förändringar på marknaden för pumpar, och kostnad/intäktsanalys inför införandet av de rekommenderade åtgärderna. g) Integrerad resursplanering på en föränderlig marknad - Analys och uppdatering av integrerad resursplanering och efterfrågestyrning på en avreglerad inre energimarknad. 5. 2. 2 Önskvärda utredningar som skulle underlätta kommissionens arbete med att övervaka pågående verksamheter och utarbeta nya åtgärder. a) Apparater - Kontroll av energieffektiviteten hos kylskåp, frysar, torktumlare och tvättmaskiner som säljs på EU-marknader. 11 dessa utredningar skall ingå en beskrivning av dagens marknad, en uppskattning av den potentiella ekonomiska besparingen och en kostnad/intäktsanalys för olika tänkbara apparater och strategier samt en analys av effekterna på energikonsumtionen och koldioxidutsläppen samt effekterna för de berörda parterna. 13 SA VE II1997 årsrapport b) Privat transport - Faktorer som avgör användningen av lågenergiformer av privat transport (i tätorter), exempelvis cykelanvändning. Identifiering av vilka åtgärder som mest effektivt främjar detta. c) Elektriska fläktar och kompressorer - Utredningar för att genomföra EU-åtgärder och förändring av marknaden för elektriska fläktar och kompressorer. d) Långsiktiga avtal - Analys av de potentiella energibesparingar som kan göras inom unionen som en följd av långsiktiga avtal för främjande av en effektiv energianvändning inom industrin och tjänstesektorn. Rapport om verksamheter som genomförts i medlemsstaterna och utvärdering av deras effektivitet. e) Mänskligt beteende på energiområdet - Analys av hur energieffektiviteten påverkas av mänskligt beteende, kartläggning av den befintliga kunskap om frågan som finns i medlemsstaterna och definition av vilken typ av information och vilka informationsmetoder som krävs för effektiv kommunikation om energieffektivitet. f) Kraftvärme/fjärrvärme - Analys av vilka effekter avregleringen av elmarknaden har på stora centraliserade kraftvärmeverk och anläggningar för fjärrvärme och fjärrkylning (som omfattar kommuner eller stora regioner). g) Transport - Översikt över energieffektivitetsåtgärder inom transportsektorn inom ramen för EU-program. 14 ISSN 1024-4506 KOM(98) 458 slutlig DOKUMENT SV 12 14 15 16 Katalognummer : CB-CO-98-468-SV-C ISBN 92-78-38348- Byrän för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg A S