title: 1999/288/EG: Kommissionens beslut av den 29 juli 1998 om villkorligt godkännande av det stöd Italien beviljat Banco di Napoli (delgivet med nr K(1998) 2495) (Endast den italienska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Italy
State aid
aid for restructuring
bank
closing of accounts
privatisation

text: L 116/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 KOMMISSIONENS BESLUT av den 29 juli 1998 om villkorligt godk(cid:228)nnande av det st(cid:246)d Italien beviljat Banco di Napoli (delgivet med nr K(1998) 2495) (Endast den italienska texten (cid:228)r giltig) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) (1999/288/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, s(cid:228)rskilt artiklarna 92 och 93 i detta, med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsomr(cid:229)det, s(cid:228)rskilt artiklarna 61 och 62 i det- ta, efter att enligt best(cid:228)mmelserna i de n(cid:228)mnda artiklarna ha gett ber(cid:246)rda parter tillf(cid:228)lle att yttra sig (1), och Bankkoncernen Banco di Napoli, sammansatt av moderbolaget Banco di Napoli SpA, ett s. k. sub-hol- dingbolag, elva direkt och tv(cid:229) indirekt kontrollerade dotterbolag samt ytterligare 16 st(cid:246)rre direkta och indi- rekta (cid:228)garintressen, var vid slutet av 1994 represente- rad i hela landet med 810 filialer, varav 684 i s(cid:246)dra Italien och 126 i centrala och norra Italien. Dessutom var banken representerad utanf(cid:246)r Italien med st(cid:246)rre filialer i Frankrike, Luxemburg, Tyskland, Storbritan- nien, Spanien, USA och Hongkong. Gruppens verk- samhet omfattar olika omr(cid:229)den med f(cid:246)rmedling av finansiering och krediter, verksamhet med l(cid:246)s och fast leasing samt f(cid:246)rm(cid:246)genhets- och egendom, factoring, fondf(cid:246)rvaltning, merchant banking och f(cid:246)rs(cid:228)kring. Vid slutet av 1993 var Banco di Napoli i fr(cid:229)ga om balans- omslutningen den sjunde italienska banken (med totala tillg(cid:229)ngar motsvarande 126 000 miljarder italienska lire p(cid:229) koncernniv(cid:229)), med en kapitalt(cid:228)ckningsgrad (9,3 %) som (cid:246)versteg minimitalet 8 %, men med en blygsam vinstniv(cid:229) (r(cid:246)relsevinst/eget kapital 3,8 %). av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l: 1. Inledning Banco di Napoli (nedan kallad banken) noterade s(cid:228)r- skilt betydande f(cid:246)rluster 1994 och 1995, 1 147 resp. 3 155 miljarder lire, vilka n(cid:228)stan utt(cid:246)mde det egna kapitalet och gjorde det om(cid:246)jligt att uppfylla de s(cid:228)ker- hetsmarginaler som f(cid:246)reskrivs i reglerna f(cid:246)r kredit- verksamhet. Banco di Napoli (cid:228)r ett f. d. offentligr(cid:228)ttsligt kreditinsti- tut. Enligt lagen nr 218 av den 30 juli 1990 (Amato- lagen) och dess till(cid:228)mpningsf(cid:246)rordningar ombildades den genom att bankverksamheten, som anf(cid:246)rtroddes ett aktiebolag avskilt fr(cid:229)n det tidigare offentliga orga- net, skildes fr(cid:229)n den verksamhet som var inriktad p(cid:229) sociala m(cid:229)l, vilken anf(cid:246)rtroddes en stiftelse som inne- hade bankf(cid:246)retagets kapital. F(cid:246)re den aktuella st(cid:246)d- (cid:229)tg(cid:228)rden innehade stiftelsen 48,1 % av aktiekapitalet i Banco di Napoli SpA och 71,2 % av r(cid:246)stetalet. Finans- ministeriet innehade 9,1 % av aktiekapitalet, motsva- rande 13,5 % av r(cid:246)stetalet. Andra aktie(cid:228)gare innehade 10,3 % av kapitalet, motsvarande 15,3 % av r(cid:246)stetalet. (cid:138)terstoden av kapitalet (32,4 %) utgjordes av b(cid:246)rs- noterade sparaktier utan r(cid:246)str(cid:228)tt. (1) EGT C 328, 1. 11. 1996, s. 23. Sk(cid:228)len till dessa betydande f(cid:246)rluster (cid:228)r m(cid:229)nga. Efter att under l(cid:229)ng tid ha varit den viktigaste bankkontak- ten f(cid:246)r lokala myndigheter och organ b(cid:246)rjade banken i b(cid:246)rjan av 90-talet f(cid:246)ra en mycket expansiv aff(cid:228)rspoli- tik, som k(cid:228)nnetecknades av en s(cid:228)rskilt kraftig tillv(cid:228)xt av filialn(cid:228)tet och av krediter till de stora industrikon- cernerna i norra Italien och till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag i s(cid:246)dra Italien, n(cid:228)r ekonomin redan befann sig p(cid:229) tillbakag(cid:229)ng. G(cid:228)lden(cid:228)rernas sv(cid:229)righeter, tillsam- mans med otillfredsst(cid:228)llande metoder f(cid:246)r kreditgivning och otillr(cid:228)cklig riskkontroll, ledde till betydande kre- ditf(cid:246)rluster. f(cid:246)rsenade Institutets offentliga natur anpassningen till den (cid:246)kande konkurrensen och vidta- gandet av n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att utveckla teknisk och organisatorisk effektivitet. Personalkostnaderna l(cid:229)g kvar p(cid:229) en s(cid:228)rskilt h(cid:246)g niv(cid:229) och (cid:246)verskred det nationella genomsnittet. Politiken f(cid:246)r f(cid:246)rv(cid:228)rv och f(cid:246)r- 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/37 valtning av (cid:228)garandelar var bristf(cid:228)llig, inte underkas- tad l(cid:246)nsamhetskriterier, och saknade p(cid:229) h(cid:246)gsta niv(cid:229) den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga kontrollen av de risker som (cid:228)garna (cid:229)drog sig. Det (cid:246)vergripande systemet f(cid:246)r kontroll av koncernf(cid:246)rvaltningen, best(cid:229)ende av regler och institu- tioner f(cid:246)r finansiering och kontroll av f(cid:246)retag (corpo- rate governance), visade sig vara bristf(cid:228)lligt. F(cid:246)rs(cid:228)mringen av bankens resultat, i huvudsak orsakad av den h(cid:246)ga andelen n(cid:246)dlidande krediter tillsammans med obalansen mellan produktiva tillg(cid:229)ngar och tyng- ande skulder och den (cid:246)kande andelen icke-produktiv verksamhet, tvingade banken att fortl(cid:246)pande utnyttja interbankmarknaden, vilket (cid:246)kade kapitalkostnaderna och f(cid:246)rs(cid:228)mrade l(cid:246)nsamheten. Sv(cid:229)righeterna att finan- siera banken skapade en likviditetskris, som l(cid:246)stes genom att Cassa Depositi e Prestiti och andra banker i januari p(cid:229) 2 365 miljarder lire. obligationsl(cid:229)n beviljade 1996 ett Den 27 mars 1996 antog den italienska regeringen som en n(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rd ett lagdekret som syftade till sane- ring, omstrukturering och privatisering av banken (lag- dekret nr 163 av den 27 mars 1996). Genom beslut av den 30 juli 1996, som delgavs de italienska myndig- heterna genom skrivelse av den 12 augusti 1996, inledde kommissionen det f(cid:246)rfarande som avses i artikel 93. 2 i f(cid:246)rdraget med avseende p(cid:229) olika (cid:229)tg(cid:228)rder i dekretet, s(cid:228)rskilt finansministeriets kapitaltillskott p(cid:229) 2 000 miljarder lire, l(cid:229)nen fr(cid:229)n Banca d’Italia enligt ministerdekretet av den 27 september 1974 och skatte- l(cid:228)ttnaderna. Samtidigt fann kommissionen emellertid att andra (cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r banken skulle kunna genomf(cid:246)- ras, eftersom det r(cid:246)rde sig om dels (cid:229)tg(cid:228)rder som inte utgjorde st(cid:246)d, t. ex. obligationsl(cid:229)net p(cid:229) 2 365 miljarder lire, beviljat av Cassa Depositi e Prestiti och andra offentliga och privata kreditinstitut i januari 1996 och kapitaltillskotten enligt Amato-lagen, dels en st(cid:246)d- (cid:229)tg(cid:228)rd, d. v. s. m(cid:246)jligheten att frisl(cid:228)ppa den obligato- riska reserv banken deponerat hos Banca d’Italia, vil- ken emellertid kunde f(cid:246)rklaras f(cid:246)renlig p(cid:229) basis av best(cid:228)mmelserna om statligt st(cid:246)d till unds(cid:228)ttning av f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter, trots den olagliga karakt(cid:228)ren beroende p(cid:229) att anm(cid:228)lningf(cid:246)rfarandet inte f(cid:246)ljts. bolag som (cid:228)gs till 51 % av det nationella f(cid:246)rs(cid:228)krings- institutet Istituto Nazionale per le Assicurazioni (ne- dan kallat INA) och till 49 % av banken Banca Nazio- nale del Lavoro (nedan kallad BNL). Under tiden beslutade de italienska myndigheterna att ut(cid:246)ka bankens kapital f(cid:246)re utg(cid:229)ngen av 1996 f(cid:246)r att undvika att den f(cid:246)rsattes i likvidation. Under detta f(cid:246)rfarande har inga synpunkter fr(cid:229)n andra ber(cid:246)rda parter inkommit till kommissionen inom den fastst(cid:228)llda tidsfristen. 2. Beskrivning av (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till Banco di Napoli Efter en f(cid:246)rsta granskning av fallet med anledning av att detta f(cid:246)rfarande inleddes, drog kommissionen slut- satsen att vissa av de (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)reskrivs i lag- dekret nr 293 av den 27 maj 1996, vilket med obetyd- liga (cid:228)ndringar ers(cid:228)tter lagdekret nr 163 av den 27 mars st(cid:246)d enligt 1996, kunde ha artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)rdraget, och som p(cid:229) det stadiet och p(cid:229) grundval av d(cid:229) tillg(cid:228)nglig information inte kunde anses f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden. Kommissionen beg(cid:228)rde klarg(cid:246)randen med avseende p(cid:229) f(cid:246)ljande st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder: statligt inslag av 1) Finansministeriets medverkan till ut(cid:246)kning av ban- kens kapital med ett belopp av 2 000 miljarder lire enligt f(cid:246)rpliktelserna i ovann(cid:228)mnda dekret. 2) M(cid:246)jligheten f(cid:246)r Banca d’Italia att, i syfte att under- l(cid:228)tta gruppens omstrukturering, bevilja banken l(cid:229)n i den form som f(cid:246)reskrivs i finansministerns dekret av den 27 september 1974 med anledning av f(cid:246)r- luster orsakade av bankens finansiering, och andra ingripanden till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r f(cid:246)retag inom koncernen som f(cid:246)rsatts i likvidation och till f(cid:246)rdel f(cid:246)r dessas fordrings(cid:228)gare. D(cid:228)refter har de italienska myndigheterna underr(cid:228)ttat kommissionen om att ett nytt lagdekret antagits, som (cid:228)ndrar det tidigare dekretet, i syfte att underl(cid:228)tta och tidigarel(cid:228)gga bankens privatisering. Under h(cid:246)sten 1996 har de utlyst ett auktionsf(cid:246)rfarande f(cid:246)r (cid:246)ver- l(cid:229)telse av 60 % av bankens kapital. F(cid:246)rfarandet avslu- tades i b(cid:246)rjan av januari 1997 genom att aktier i ban- ken motsvarande 60 % av dess kapital tilldelades ett 3) (cid:138)tg(cid:228)rderna med avseende p(cid:229) registreringsskatt (fastst(cid:228)lld till ett schablonbelopp p(cid:229) en miljon) f(cid:246)r akter som r(cid:246)r (cid:246)verl(cid:229)telser av f(cid:246)retag, delar av f(cid:246)re- tag, egendom och r(cid:228)ttsf(cid:246)rh(cid:229)llanden, och som upp- r(cid:228)ttas av f(cid:246)retagen inom koncernen senast den 30 juni 1997. L 116/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 Senare har vissa (cid:228)ndringar gjorts i ovann(cid:228)mnda dekret f(cid:246)r att p(cid:229)skynda f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r sanering, omstruk- turering och privatisering av banken (lagdekret nr 396/96). Bl. a. har de italienska myndigheterna inf(cid:246)rt en m(cid:246)jlighet att inr(cid:228)tta en avvecklingsorganisa- tion med uppdrag att ansvara f(cid:246)r f(cid:246)rvaltning, likvida- tion och frig(cid:246)rande fr(cid:229)n koncernen av tillg(cid:229)ngar i ban- ken p(cid:229) ca 12 400 miljarder lire inom verksamheter med svag l(cid:246)nsamhet. De har dessutom f(cid:246)reskrivit ett p(cid:229)skyndat f(cid:246)rfarande f(cid:246)r (cid:246)verl(cid:229)telse av 60 % av ban- kens kapital genom auktion enligt villkor som fast- st(cid:228)lls i finansministerns dekret av den 14 oktober 1996. De n(cid:228)mnda (cid:229)tg(cid:228)rderna beskrivs i detalj nedan. 2. 1 Finansministeriets kapitaltillskott till banken Lagdekretet nr 163 av den 27 mars 1996, vars giltig- hetstid f(cid:246)rl(cid:228)ngts flera g(cid:229)nger (2), senast genom lag- dekret nr 497 av den 24 setember 1996, och som omvandlats till lag nr 588 av den 19 november 1996, f(cid:246)reskriver en serie finansiella ingripanden i syfte att sanera, omstrukturera och privatisera banken. Bl. a. f(cid:246)reskrivs medverkan fr(cid:229)n finansministeriet med ett eller flera tillskott till bankens kapital med ett sam- manlagt belopp av 2 000 miljarder lire. En f(cid:246)ruts(cid:228)tt- ning f(cid:246)r denna medverkan (cid:228)r att flera villkor som st(cid:228)llts av de italienska myndigheterna uppfylls. Dessa villkor syftar till att garantera att statens ingripande f(cid:229)r en aff(cid:228)rsm(cid:228)ssig karakt(cid:228)r. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta f(cid:246)reskrevs att finansministeriet skulle ingripa endast om en eller flera banker och andra insti- tutionella investerare ingrep finansiellt eller f(cid:246)rband sig att delta i f(cid:246)rfarandet med f(cid:246)rs(cid:228)ljning av den kon- trollerande (cid:228)garandelen i banken p(cid:229) 60 % av kapitalet. Det valda tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)ttet har gjort det m(cid:246)jligt f(cid:246)r finansministeriet att genomf(cid:246)ra kapitaltillskottet sedan det mottagit de f(cid:246)rsta anbuden och d(cid:228)rigenom f(cid:246)rvis- sat sig om att kunna finna en k(cid:246)pare till banken. F(cid:246)r det andra har finansministeriets ingripande genom- f(cid:246)rts efter justering av aktiekapitalet med h(cid:228)nsyn till (2) Se lagdekret nr 293 av den 27 maj 1996, nr 394 av den 26 juli 1996 och nr 497 av den 24 september 1996. v(cid:228)rderingen av bankens kapitalsituation per den 31 mars 1996. Detta f(cid:246)rklaras av n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten av att finansministeriets och de nya aktie(cid:228)garnas ingri- panden sker p(cid:229) grundval av aktuella uppgifter om ban- kens justerade egna kapital. I redovisningen av f(cid:246)rlus- terna fram till f(cid:246)rsta kvartalet 1996 har det egna kapi- talet skrivits ner fr(cid:229)n 3 867 till 422 miljarder lire och aktiekapitalet fr(cid:229)n 1 111 miljarder till 128 miljarder lire. F(cid:246)rlusten under andra kvartalet, 389 miljarder lire, (cid:246)verf(cid:246)rdes till (cid:229)rsslutet. Beslutet att inte absorbera hela f(cid:246)rlusten under f(cid:246)rsta kvartalet i kvartalsredovis- ningen motiverades av tv(cid:229) (cid:246)verv(cid:228)ganden: dels n(cid:246)dv(cid:228)n- digheten av att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla en viss minsta kapitalniv(cid:229) som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r att undvika den juridiska skyldigheten att f(cid:246)rs(cid:228)tta banken i likvidation, dels n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten f(cid:246)r finansministeriet i egenskap av minoritetsaktie(cid:228)- gare i banken att fr(cid:229)n stiftelsen i egenskap av majori- tetsaktie(cid:228)gare f(cid:229) mandat att f(cid:246)rvalta dennas aktier f(cid:246)r att framg(cid:229)ngsrikt kunna avsluta f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av ban- ken. D(cid:228)rf(cid:246)r var ett villkor f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rden en (cid:246)verf(cid:246)ring till finansministeriet av bankens r(cid:246)stber(cid:228)ttigade aktie- post, som innehades av majoritets(cid:228)garen (stiftelsen), eller att finansministeriet fick ett f(cid:246)rbeh(cid:229)llsl(cid:246)st och o(cid:229)terkalleligt mandat att ut(cid:246)va den r(cid:246)str(cid:228)tt som var f(cid:246)renad med dessa aktier f(cid:246)r att ministeriet skulle ha r(cid:246)stmajoritet vid de styrelsesammantr(cid:228)den d(cid:228)r beslut skulle fattas om kapitaltillskottet och f(cid:246)rnyelsen av de beslutande organen i banken. F(cid:246)r det tredje f(cid:246)reskrev dekretet att bankens administ- rativa organ senast den 30 juni 1996 skulle anta en som skulle (cid:246)verens- l(cid:228)mplig omstruktureringsplan, st(cid:228)mma med gemenskapens regelverk, utarbetas med hj(cid:228)lp av en expertkonsult utsedd av finansministeriet och underst(cid:228)llas Banca d’Italia f(cid:246)r godk(cid:228)nnande. Kommissionen underr(cid:228)ttades den 4 juli 1996 om huvuddragen i planen, som utarbetats med hj(cid:228)lp av aff(cid:228)rsbanken Rothschild. En f(cid:246)rst(cid:228)rkning av planen i form av inr(cid:228)ttandet av en avvecklingsorganisation pre- senterades f(cid:246)r kommissionen den 6 december 1996. F(cid:246)r det fj(cid:228)rde var ett villkor f(cid:246)r finansministeriets ingripande att avtal skulle tr(cid:228)ffas med fackf(cid:246)rening- arna om att arbetskostnaderna senast den 31 december 1997 skulle minskas genom nedsk(cid:228)rning till den genomsnittliga nationella niv(cid:229)n inom kreditsektorn av enhetskostnaden, inber(cid:228)knat sociala avgifter. S(cid:229)dana avtal sl(cid:246)ts ocks(cid:229) mellan den 19 och 22 juli 1996. Betr(cid:228)ffande de till(cid:228)ggspensioner som belastar banken inst(cid:228)lldes utj(cid:228)mningsf(cid:246)rfarandet tills vidare, i avvaktan p(cid:229) en (cid:229)terg(cid:229)ng till en tillr(cid:228)cklig vinstniv(cid:229), och under alla f(cid:246)rh(cid:229)llanden till utg(cid:229)ngen av (cid:229)r 2000. Dessutom best(cid:228)mdes ca 800 personer. att banken kan f(cid:246)rtidspensionera 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/39 2. 2 Banca d’Italias l(cid:229)n enligt dekretet av den 27 september 1974 till att undvika sp(cid:228)nningar och icke (cid:246)nskv(cid:228)rda nega- tiva konsekvenser p(cid:229) finansmarknaderna, s(cid:228)rskilt med h(cid:228)nsyn till Isveimers betydande skulds(cid:228)ttning hos utl(cid:228)ndska finansinstitut. F(cid:246)r att underl(cid:228)tta omstruktureringen av bankgruppen har Banca d’Italia enligt artikel 3. 6 i ovann(cid:228)mnda lag nr 588/96 m(cid:246)jlighet att bevilja banken l(cid:229)n enligt f(cid:246)r- farandet i finansministerns dekret av den 27 september 1974 f(cid:246)r att t(cid:228)cka f(cid:246)rluster orsakade av finansiering som banken beviljat bolag inom koncernen som f(cid:246)r- satts i likvidation till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r fordrings(cid:228)garna i des- sa, liksom till andra f(cid:246)retag inom koncernen, till vilka efter godk(cid:228)nnande fr(cid:229)n Banca d’Italia (cid:246)verl(cid:229)tits kredi- ter och andra r(cid:246)rliga tillg(cid:229)ngar fr(cid:229)n banken. Enligt ministerdekretet av den 27 september 1974 f(cid:229)r Banca d’Italia bevilja l(cid:229)n under 24 m(cid:229)nader p(cid:229) statsobligatio- ner med l(cid:229)ng l(cid:246)ptid till 1 % r(cid:228)nta till banker som tr(cid:228)- der i st(cid:228)llet f(cid:246)r ins(cid:228)ttare i andra banker som befinner sig i tv(cid:229)ngslikvidation och d(cid:228)rvid tvingas avskriva f(cid:246)r- luster p(cid:229) fordringar som inte kan (cid:229)tervinnas. Banca d’Italia skall anpassa l(cid:229)nebeloppet till f(cid:246)rlustens vikt och avskrivningsplanens krav. var m(cid:246)jligheten att utnyttja Inledningsvis l(cid:229)nen begr(cid:228)nsad till f(cid:246)rluster som skulle kunna uppst(cid:229) vid likvidationen as Isveimer. D(cid:228)refter har m(cid:246)jligheten utstr(cid:228)ckts till f(cid:246)rluster p(cid:229) tillg(cid:229)ngar i banken som (cid:246)verf(cid:246)rts till en s(cid:228)rskild avvecklingsorganisation, f(cid:246)r den del som inte kan t(cid:228)ckas av int(cid:228)kterna fr(cid:229)n f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen av bankens aktier. 2. 2. 1 Likvidationen av Isveimer Den 3 april 1996 f(cid:246)rsattes Isveimer, ett f(cid:246)retag d(cid:228)r banken innehade 65 % av kapitalet, i frivillig likvida- tion, och bankens andel i Isveimers kapital skrevs ner fr(cid:229)n 402 miljarder lire (vid utg(cid:229)ngen av 1994) till en lire. Vid likvidationsf(cid:246)rfarandet kunde likvidatorerna ers(cid:228)tta Isveimers fordrings(cid:228)gare p(cid:229) de fastst(cid:228)llda f(cid:246)r- tack vare att banken f(cid:246)rblev likvid. fallodagarna, L(cid:229)nen fr(cid:229)n Banca d’Italia (cid:228)r avsedda att kompensera banken f(cid:246)r de f(cid:246)rluster denna skulle komma att drab- bas av till f(cid:246)ljd av den finansiering den beviljat Isvei- mer f(cid:246)r att detta f(cid:246)retag skulle kunna gottg(cid:246)ra sina fordrings(cid:228)gare. M(cid:229)let (cid:228)r att Isveimers fordrings(cid:228)gare skall ha fullt skydd. Finansieringsbeloppet (cid:228)r begr(cid:228)nsat till underskottet vid likvidationen, i den utstr(cid:228)ckning (cid:246)verl(cid:229)telsen av Isveimers tillg(cid:229)ngar inte r(cid:228)cker f(cid:246)r att t(cid:228)cka skulderna till fordrings(cid:228)garna. (cid:138)tg(cid:228)rden syftar 2. 2. 2 Avskiljningen Avyttringsverksamheten g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r banken att fr(cid:229)n sin balansr(cid:228)kning avskilja och till en f(cid:246)r (cid:228)ndam(cid:229)- let uppr(cid:228)ttad organisation (cid:246)verf(cid:246)ra ett visst antal mindre l(cid:246)nsamma tillg(cid:229)ngar. Organisationen best(cid:229)r av ett f(cid:246)rvaltningsbolag, Societa` per la Gestione di Attivi- ta` , SpA (nedan kallat SGA), som den 30 juni 1996 till det bokf(cid:246)rda nettov(cid:228)rdet f(cid:246)rv(cid:228)rvade de ol(cid:246)nsamma tillg(cid:229)ngarna (f(cid:246)rfallna skulder p(cid:229) (cid:246)ver 100 miljoner lire, krediter som omstrukturerats eller var under omstrukturering) och (cid:229)tta av bankens (cid:228)garandelar, f(cid:246)rutom fasta tillg(cid:229)ngar, till ett v(cid:228)rde av totalt 12 378 miljarder lire. Det b(cid:246)r noteras att tillg(cid:229)ngarna (cid:246)vertogs till nettov(cid:228)rdet per den 30 juni 1996, d. v. s. sedan de f(cid:246)rluster som f(cid:246)rv(cid:228)ntades p(cid:229) tillg(cid:229)ngarna t(cid:228)ckts, vilket avsev(cid:228)rt minskar de f(cid:246)rv(cid:228)ntade framtida f(cid:246)rlusterna p(cid:229) dessa. Betr(cid:228)ffande de (cid:246)verf(cid:246)rda (cid:228)garan- delarna – av vilka den st(cid:246)rsta (cid:228)r den i Banco di Napoli International (nedan kallad BNI), bankens avdelnings- kontor i Luxemburg – har b(cid:246)rsnoterade aktier (cid:229)satts marknadsv(cid:228)rde, (cid:246)vriga v(cid:228)rderats enligt nettotillg(cid:229)ngs- metoden. F(cid:246)r BNI har den v(cid:228)rdering till(cid:228)mpats som nyligen utf(cid:246)rts av den specialiserade revisionsbyr(cid:229)n KPMG med en metod som beaktar s(cid:229)v(cid:228)l f(cid:246)rm(cid:246)genhet som int(cid:228)kter. Denna (cid:229)tg(cid:228)rd har beslutats i syfte att eliminera risken f(cid:246)r framtida f(cid:246)rluster p(cid:229) dessa verksamheter och d(cid:228)ri- genom underl(cid:228)tta en snabb f(cid:246)rs(cid:228)ljning av banken. (cid:190)ven om reserveringen under sistlidna juni i princip (cid:228)r tillr(cid:228)cklig f(cid:246)r att t(cid:228)cka de f(cid:246)rluster som nu kan f(cid:246)r- utses p(cid:229) tillg(cid:229)ngarna, (cid:228)ven med maximalt belopp, kan det inte uteslutas att det i framtiden kan bli n(cid:246)dv(cid:228)n- digt att justera de bokf(cid:246)rda v(cid:228)rdena p(cid:229) dessa till- g(cid:229)ngar till deras verkliga v(cid:228)rden. Ingreppet g(cid:246)r det ocks(cid:229) m(cid:246)jligt att fr(cid:229)n bankens balansr(cid:228)kning avskilja s(cid:229)dana tillg(cid:229)ngar som i likhet med varje annan tillg(cid:229)ng normalt skulle ing(cid:229) i kapitalt(cid:228)ckningen enligt g(cid:228)llande solvensregler. Det har d(cid:228)rf(cid:246)r varit m(cid:246)jligt att minimera den statliga insats f(cid:246)r refinansiering av banken som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att f(cid:246)rst(cid:228)rka kapitalt(cid:228)ckningsgraden. F(cid:246)ljande tabell (cid:229)terger v(cid:228)rdet p(cid:229) avskilda tillg(cid:229)ngar: L 116/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 Tabell 1a V(cid:228)rdet av tillg(cid:229)ngar som (cid:246)verf(cid:246)rts till SGA (cid:138)taganden inom balansr(cid:228)kningen det beslutats att en kombinerad r(cid:228)ntesats skall till(cid:228)m- pas, ber(cid:228)knad efter det aritmetiska medelv(cid:228)rdet av f(cid:246)l- jande r(cid:228)ntesatser under det f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)ret: Brutto- v(cid:228)rde (i miljar- der lire) T(cid:228)cknings- grad (i %) Netto- v(cid:228)rde (i miljarder lire) — (cid:138)rsmedeltalet av r(cid:228)ntan p(cid:229) trem(cid:229)naders statsobli- gationer brutto (medeltal av 24 faktiska auktio- ner). F(cid:246)rfallna kortfristiga l(cid:229)n 3 670 49,7 1 845 F(cid:246)rfallna medel-/l(cid:229)ng- fristiga l(cid:229)n Delsumma Kreditf(cid:246)rluster (1) Omlagda krediter Tillg(cid:229)ngar i P. V. D. S. Aktier (2) 3 953 7 623 6 677 1 411 839 292 Totalt 16 839 28,3 38,6 17,1 10,3 28,1 0,0 26,5 2 835 4 680 5 537 1 266 603 292 12 378 (1) T(cid:228)ckningen f(cid:246)r de strandade l(cid:229)nen best(cid:229)r av 936 miljarder lire i kapital och 200 miljarder lire i dr(cid:246)jsm(cid:229)lsr(cid:228)ntor, f(cid:246)r vilka beloppet kan (cid:228)ndras. (2) Avser aktieinnehav i (cid:229)tta f(cid:246)retag, av vilka det st(cid:246)rsta (cid:228)r bankens avdelningskontor i Luxemburg, BNI. — Den faktiska r(cid:228)ntan p(cid:229) trem(cid:229)naders interbankl(cid:229)n (medeltal av dagsv(cid:228)rdena). — (cid:138)rsmedeltalet av ”prime rate ABI” (medeltal av dagsv(cid:228)rdena). F(cid:246)ljande tabell (cid:229)terger simuleringar som genomf(cid:246)rts p(cid:229) basis av objektiva uppskattningar av ovann(cid:228)mnda r(cid:228)ntesatser. Tabell 2 R(cid:228)ntesats f(cid:246)r bankens l(cid:229)n till SGA H(cid:228)rtill skall l(cid:228)ggas f(cid:246)ljande kredit(cid:229)taganden: Tabell 1b V(cid:228)rdet av tillg(cid:229)ngar som (cid:246)verf(cid:246)rts till SGA (cid:138)taganden utanf(cid:246)r balansr(cid:228)kningen Brutto- v(cid:228)rde (i miljar- der lire) T(cid:228)cknings- grad (i %) Netto- v(cid:228)rde (i miljarder lire) F(cid:246)rfallna l(cid:229)n Kreditf(cid:246)rluster Omlagda krediter 27 195 53 275 25,9 3,1 0,0 4,7 20 189 53 262 Totalt Avvecklingsorganisationen kommer att finansieras med ett l(cid:229)n som beviljas av banken och motsvarar v(cid:228)rdet av de (cid:246)verf(cid:246)rda tillg(cid:229)ngarna. L(cid:229)net kommer att (cid:229)ter- betalas efterhand som de avskilda tillg(cid:229)ngarna (cid:246)ver- l(cid:228)mnas. R(cid:228)ntan p(cid:229) l(cid:229)net kommer att s(cid:228)ttas s(cid:229) att ban- ken varken drar f(cid:246)rdel eller lider f(cid:246)rlust i j(cid:228)mf(cid:246)relse med situationen f(cid:246)re avskiljningen. F(cid:246)ljaktligen har Medeltal f(cid:246)r trem(cid:229)naders statsobligationer Medeltal f(cid:246)r trem(cid:229)naders interbankl(cid:229)n Medeltal prime rate 1997 1998 1999 2000 8,6 6,5 5,6 5,4 8,8 11,0 6,7 8,7 7,3 5,6 7,5 6,2 5,2 6,9 5,8 Totalt 9,4 K(cid:228)lla: Bearbetningar som l(cid:228)mnats av banken, baserade p(cid:229) prognoser fr(cid:229)n Prometeia och ABI Financial Outlook. Avvecklingsf(cid:246)retagets livsl(cid:228)ngd ber(cid:228)knas till fem (cid:229)r. Banken kommer inte att kunna k(cid:246)pa tillbaka avskilda tillg(cid:229)ngar. S(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder planeras f(cid:246)r att undvika intressekonflikter vid f(cid:246)rvaltningen av de avskilda till- g(cid:229)ngarna. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta skall avvecklingsorganisatio- nen f(cid:246)rvaltas av personer som inte tillh(cid:246)r banken. F(cid:246)r det andra har som allm(cid:228)n princip f(cid:246)r f(cid:246)rvaltningen beslutats att ”avvecklingsorganisationen beslutar efter f(cid:246)rslag av banken”. D(cid:228)rf(cid:246)r kommer en s(cid:228)rskild struk- tur att skapas i bankens (cid:246)vergripande ledning, (cid:229)tskild fr(cid:229)n banken i (cid:246)vrigt, med uppdrag att sk(cid:246)ta relatio- nerna med SGA och bankens filialer till vilka SGA har delegerat f(cid:246)rvaltningen av tillg(cid:229)ngarna. Den administ- rativa och kamerala (cid:229)tskillnaden mellan banken och SGA kommer att tryggas genom att ett elektroniskt redovisningssystem inf(cid:246)rs, som (cid:228)r frist(cid:229)ende fr(cid:229)n ban- kens internredovisning. 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/41 2. 3. Skattel(cid:228)ttnaderna (cid:228)r alltf(cid:246)r h(cid:246)ga eller str(cid:228)cker sig alltf(cid:246)r l(cid:229)ngt fram i tiden. Enligt artikel 3. 7 i lagen skall registreringskatten ers(cid:228)t- tas med en eng(cid:229)ngsskatt p(cid:229) en miljon lire f(cid:246)r de hand- lingar som r(cid:246)r (cid:246)verl(cid:229)telser av f(cid:246)retag, avdelningar inom f(cid:246)retag, tillg(cid:229)ngar och r(cid:228)ttsf(cid:246)rh(cid:229)llanden, och som uppr(cid:228)ttas av f(cid:246)retagen inom bankgruppen senast den 30 juni 1997. De italienska myndigheterna har i detta sammanhang f(cid:246)rklarat att en s(cid:229)dan (cid:229)tg(cid:228)rd skall till(cid:228)mpas fullt ut endast vid (cid:246)verl(cid:229)telse av krediter till tredje part och vid (cid:246)verl(cid:229)telse av filialer. De skattel(cid:228)tt- nader som s(cid:229)lunda beviljats under 1996 uppg(cid:229)r till mindre (cid:228)n 6 miljarder lire f(cid:246)r (cid:246)verl(cid:229)telser av krediter till ett belopp av 1 154 miljarder lire, och 21 miljarder lire f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljning av 50 filialer. Ytterligare en skatte- l(cid:228)ttnad p(cid:229) omkring 10 miljarder lire f(cid:246)rutses f(cid:246)r (cid:246)ver- l(cid:229)telse av 27 andra filialer. Totalt uppg(cid:229)r de ber(cid:228)knade skattel(cid:228)ttnaderna till ca 36 miljarder lire brutto. Sedan f(cid:246)retagsint(cid:228)kten dragits av uppg(cid:229)r de f(cid:246)rm(cid:229)ner (cid:229)tg(cid:228)r- derna medf(cid:246)r till sammanlagt 17 miljarder lire. 3. Bed(cid:246)mning av st(cid:246)dkarakt(cid:228)ren hos (cid:229)tg(cid:228)rderna till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r Banco di Napoli 3. 1 Kapitaltillskottet Vid bed(cid:246)mning av de statliga ingripandena till(cid:228)mpar kommissionen i allm(cid:228)nhet den s. k. privata marknads- investerarprincipen, s(cid:229)som den angett i sitt medde- lande om offentliga f(cid:246)retag. (3). Meddelandet fastst(cid:228)l- ler att statligt st(cid:246)d till en (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)religger n(cid:228)r en pri- vat investerare, som verkar under f(cid:246)rh(cid:229)llanden som normalt r(cid:229)der i en marknadsekonomi, inte skulle ha accepterat att genomf(cid:246)ra den. Betr(cid:228)ffande statlig med- verkan till ett f(cid:246)retags aktiekapital kan det enligt kom- missionens meddelande fr(cid:229)n 1984 (4) anses att en pri- vat investerare inte skulle ha inlett en s(cid:229)dan trans- aktion, och att det d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r fr(cid:229)ga om statligt st(cid:246)d, i f(cid:246)ljande fall: a) N(cid:228)r f(cid:246)retagets finansiella situation (cid:228)r s(cid:229)dan att det inte inom rimlig tid kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas ge normal avkastning p(cid:229) det investerade kapitalet (i form av utdelning eller (cid:246)kning av v(cid:228)rdet p(cid:229) f(cid:246)rv(cid:228)rvade v(cid:228)r- depapper), d(cid:229) riskerna i en s(cid:229)dan (cid:229)tg(cid:228)rd antingen b) N(cid:228)r den offentliga (cid:228)garandelen genom ett kapital- tillskott till ett f(cid:246)retag, som har s(cid:229)v(cid:228)l privata som offentliga aktie(cid:228)gare, kommer att v(cid:228)sentligt (cid:246)ver- stiga den ursprungliga, och de privata aktie(cid:228)garnas brist p(cid:229) intresse i huvudsak beror p(cid:229) de d(cid:229)liga utsikterna till l(cid:246)nsamhet i f(cid:246)retaget. c) N(cid:228)r de sammanlagda insatserna (cid:246)verstiger det mottagande f(cid:246)retagets avkastningsv(cid:228)rde. I det aktuella fallet (cid:228)r alla tre villkoren till(cid:228)mpliga. F(cid:246)rst och fr(cid:228)mst kan konstateras att det kapitaltill- skott p(cid:229) 2 000 miljarder lire som finansministeriet l(cid:228)mnade vid utg(cid:229)ngen av 1996, och som redovisades f(cid:246)r bankens under det budget(cid:229)ret, var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt (cid:246)verlevnad, eftersom f(cid:246)rlusterna under (cid:229)ren 1994 och 1995 och under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1996 n(cid:228)stan helt elimi- nerade bankens kapitalbas, s(cid:229) att dess kapitalt(cid:228)ck- ningsgrad blev praktiskt taget noll och allts(cid:229) l(cid:229)ngt under den miniminiv(cid:229) som kr(cid:228)vs. Dessutom f(cid:246)rsattes banken, genom fullf(cid:246)ljandet av sanerings(cid:229)tg(cid:228)rden, som bl. a. ledde till att balansr(cid:228)kningen vid utg(cid:229)ngen av 1996 belastades med f(cid:246)rluster knutna till de (cid:246)ver- f(cid:246)rda tillg(cid:229)ngarna och kostnader f(cid:246)r omstrukturering- en, vilka (cid:228)ven f(cid:246)rekom 1997, i en situation med nega- tivt eget kapital, som enligt best(cid:228)mmelserna i den itali- enska civillagen (cid:229)l(cid:228)gger ledningen att tillf(cid:246)ra nytt kapital till banken eller f(cid:246)rs(cid:228)tta den i likvidation. F(cid:246)r det andra b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att staten (cid:228)r den enda aktie(cid:228)gare som medverkar i (cid:229)tg(cid:228)rden, eftersom de andra aktie(cid:228)garna, s(cid:228)rskilt stiftelsen och de privata aktie(cid:228)garna, har v(cid:228)grat delta i den. F(cid:246)ljaktligen blir staten efter denna (cid:229)tg(cid:228)rd den st(cid:246)rsta aktie(cid:228)garen i banken, medan den tidigare innehade endast 9 % av dess kapital. Kapitaltillskottet p(cid:229) 2 000 miljarder lire var n(cid:228)mligen avsett att t(cid:228)cka f(cid:246)rlusterna under 1996, som ber(cid:228)knades till mer (cid:228)n 1 650 miljarder lire. Mot denna bakgrund (cid:228)r det uppenbart att ingen privat aktie(cid:228)gare var ben(cid:228)gen att skjuta till kapital f(cid:246)r att t(cid:228)cka f(cid:246)rluster, om den framtida f(cid:246)rr(cid:228)ntningen p(cid:229) kapitalet inte kunde kompensera f(cid:246)rlusterna i inled- ningsskedet och uteblivna vinster under omstrukture- ringsperioden. Detta blir inte fallet, eftersom planen f(cid:246)r omstrukturering av banken f(cid:246)rutser en (cid:229)terg(cid:229)ng till normal (men inte mer (cid:228)n normal) l(cid:246)nsamhet f(cid:246)rst vid slutet av 1999. (3) Kommissionens meddelande till medlemsstaterna om till- f(cid:246)rdraget och l(cid:228)mpningen av artiklarna 92 och 93 i artikel 5 i kommissionens direktiv 80/723/EG betr(cid:228)ffande offentliga f(cid:246)retag inom tillverkningsindustrin, (EGT C 307, 13. 11. 1993, s. 3). (4) Se EU-bulletinen nr 9, 1984. Staten skulle i princip ha kunnat (cid:229)tervinna (cid:229)tminstone en del av sin insats vid (cid:246)verl(cid:229)telsen av 60 % av ban- kens aktieinnehav, men inkomsterna fr(cid:229)n (cid:246)verl(cid:229)telsen visade sig vara ganska blygsamma, ca 61 miljarder lire, och d(cid:228)rf(cid:246)r otillr(cid:228)ckliga f(cid:246)r att (cid:229)tervinna kapitalin- L 116/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 satsen. V(cid:228)rderingen av (cid:229)terst(cid:229)ende kapital utifr(cid:229)n nuv(cid:228)rdet av framtida kassafl(cid:246)den och b(cid:246)rskursen p(cid:229) aktien, (cid:228)ven om den v(cid:228)rderas relativt h(cid:246)gt, garanterar inte att skillnaden kan (cid:229)tervinnas. Dessutom kan int(cid:228)kterna fr(cid:229)n (cid:246)verl(cid:229)telsen inte avr(cid:228)knas fr(cid:229)n kost- naderna f(cid:246)r kapitaltillskottet, vilket (cid:228)r avsett att t(cid:228)cka avvecklingsorganisationens eventuella f(cid:246)rluster. F(cid:246)lj- aktligen kan statens nettokostnad f(cid:246)r kapitaltillskottet anses vara lika med det insatta beloppet, d. v. s. 2 000 miljarder lire. att avge ett k(cid:246)pbud, vars inneh(cid:229)ll inte kunde vara k(cid:228)nt. F(cid:246)ljaktligen m(cid:229)ste finansministeriets (cid:246)vertagande och konvertering av obligationsl(cid:229)net p(cid:229) 1 000 miljarder lire fr(cid:229)n Cassa Depositi e Prestiti till ett efterst(cid:228)llt l(cid:229)n till of(cid:246)r(cid:228)ndrad r(cid:228)nta i juni 1996 och d(cid:228)rp(cid:229) f(cid:246)ljande omvandling till kapital i december 1996, innan auk- tionsf(cid:246)rfarandet avslutats, betraktas som (cid:229)tg(cid:228)rder som inte f(cid:246)ljer den privata marknadsinvesterarprincipen, och som d(cid:228)rf(cid:246)r har inslag av st(cid:246)d. Betr(cid:228)ffande de prelimin(cid:228)ra villkoren f(cid:246)r kapitaltillskot- tet, vilka enligt finansministeriet i princip skulle ha garanterat att den privata marknadsinvesterarprincipen f(cid:246)ljts, konstaterar kommissionen att s(cid:229)dana villkor faktiskt inf(cid:246)rdes i dekretet f(cid:246)r att undvika att finans- ministeriets ingripande skulle genomf(cid:246)ras utan n(cid:229)gon plan f(cid:246)r hur banken (cid:229)ter skulle bli l(cid:246)nsam. Men s(cid:229)dana villkor (cid:228)r inte tillr(cid:228)ckliga f(cid:246)r att (cid:229)tg(cid:228)rden skall anses vara j(cid:228)mf(cid:246)rbar med en som genomf(cid:246)rs av en pri- vat investerare, av sk(cid:228)l som f(cid:246)rklarats ovan. (cid:190)ven om villkoren inte kan utesluta att (cid:229)tg(cid:228)rden f(cid:229)r karakt(cid:228)r av st(cid:246)d, f(cid:228)ster kommissionen (cid:228)nd(cid:229) avseende vid att de har inf(cid:246)rts, eftersom de (cid:228)r (cid:228)gnade att s(cid:228)kerst(cid:228)lla st(cid:246)- dets f(cid:246)renlighet (se avsnitt 5 nedan). Dessutom var finansministeriet, som tidigare framh(cid:229)l- lits d(cid:229) f(cid:246)rfarandet inleddes, till en b(cid:246)rjan n(cid:246)dsakat att agera utan st(cid:246)d av de privata bankerna. Det b(cid:246)r s(cid:228)r- skilt understrykas att h(cid:228)lften av det kapital p(cid:229) 2 000 miljarder lire som tillsk(cid:246)ts i december 1996 h(cid:228)r- r(cid:246)r fr(cid:229)n en konvertering av det efterst(cid:228)llda l(cid:229)n till ban- ken som finansministeriet beviljade i juni 1996. Detta l(cid:229)n var i sin tur resultatet av en konvertering av det lire som Cassa obligationsl(cid:229)n p(cid:229) 1 000 miljarder Depositi e Prestiti beviljade banken i januari 1996. Finansministeriets (cid:246)vertagande och konvertering av obligationsl(cid:229)net fr(cid:229)n Cassa Depositi e Prestiti, som gjorde det m(cid:246)jligt f(cid:246)r banken att redovisa ett belopp p(cid:229) 1 000 miljarder lire som efterst(cid:228)llt l(cid:229)n, kan inte anses vara neutralt f(cid:246)r ministeriet, eftersom det inne- bar en h(cid:246)jning av l(cid:229)nets riskniv(cid:229) till f(cid:246)ljd av dess oprioriterade karakt(cid:228)r i f(cid:246)rh(cid:229)llande till bankens (cid:246)vriga skulder i h(cid:228)ndelse av likvidation, utan att de finansi- ella villkoren f(cid:246)r l(cid:229)net samtidigt (cid:228)ndrades f(cid:246)r att ge finansministeriet en b(cid:228)ttre ers(cid:228)ttning som kompensa- tion f(cid:246)r h(cid:246)jningen av riskniv(cid:229)n. i f(cid:246)rs(cid:228)ttas likvidation. Enligt Kapitaltillskottet till banken genomf(cid:246)rdes av finans- ministeriet innan kommissionen fattade sitt beslut. Som motiv f(cid:246)r detta h(cid:228)vdade de italienska myndighe- terna att tillskott av kapital till banken ovillkorligen m(cid:229)ste genomf(cid:246)ras f(cid:246)re (cid:229)rets slut, d(cid:229) banken annars hade m(cid:229)st artik- larna 2446, 2447 och 2448 i den italienska civillagen m(cid:229)ste bankens styrelse utlysa aktie(cid:228)garst(cid:228)mma n(cid:228)r den konstaterar betydande f(cid:246)rluster som kan minska kapitalet samt rekonstruera banken eller beg(cid:228)ra den i likvidation. I annat fall anses ledningen g(cid:246)ra sig skyl- dig till en straffbar handling. Enligt ett s(cid:228)rskilt undan- tag, som genom dekret f(cid:246)reskrevs g(cid:228)lla t. o. m. den 31 december 1996, beslutade aktie(cid:228)garst(cid:228)mman den 31 juli 1996 om en partiell minskning av kapitalet (som inte ber(cid:246)rde sparaktierna) och om en h(cid:246)jning av kapitalet med 2 000 miljarder lire, vilken skulle verk- st(cid:228)llas f(cid:246)re utg(cid:229)ngen av 1996. Myndigheterna under- lagdekretet som str(cid:246)k att de hade f(cid:246)ljt de villkor i (cid:229)l(cid:228)gger finansministeriet att f(cid:246)rst sedan en bank utf(cid:228)st sig att deponera ett bindande anbud om f(cid:246)rv(cid:228)rv av banken. tillskjuta kapital Kommissionen f(cid:246)rst(cid:229)r de sk(cid:228)l som f(cid:246)ranlett de itali- enska myndigheterna att genomf(cid:246)ra (cid:229)tg(cid:228)rden f(cid:246)re (cid:229)rets slut, men den noterar att (cid:229)tg(cid:228)rden genomf(cid:246)rdes ov(cid:228)ntat, utan n(cid:229)gon formell beg(cid:228)ran, och innan auk- tionsf(cid:246)rfarandet f(cid:246)r (cid:246)verl(cid:229)telse av bankens kontrolle- rande aktieposter avslutats. Dessutom var de uppgifter som vid den tidpunkten l(cid:228)mnats till kommissionen fortfarande ofullst(cid:228)ndiga. D(cid:228)rf(cid:246)r hade kommissionen inte kunnat fatta n(cid:229)got beslut om huruvida st(cid:246)det till banken var f(cid:246)renligt f(cid:246)re kapitaltillskottet p(cid:229) grund av de italienska myndigheternas f(cid:246)rsenade formella (cid:246)ver- l(cid:228)mnande av omstruktureringsplanen. St(cid:246)det m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r anses vara olagligt. Betr(cid:228)ffande den konvertering av l(cid:229)net till kapital som gjordes i december 1996 b(cid:246)r understrykas att denna (cid:229)tg(cid:228)rd genomf(cid:246)rdes innan auktionen i oktober 1996 f(cid:246)r f(cid:246)rv(cid:228)rv av 60 % av bankens kapital avslutades, d(cid:229) endast en f(cid:246)rbindelse mottagits fr(cid:229)n en offentlig bank Kommissionen konstaterar dessutom att f(cid:246)rs(cid:228)ljnings- f(cid:246)rfarandet avslutades i januari 1997 genom att ban- kens kontrollerande aktieposter tilldelades ett konsor- tium, best(cid:229)ende av f(cid:246)rs(cid:228)kringsbolaget INA, med en andel av 51 %, och banken BNL, med en andel av 49 %, medan det konkurrerande anbudet fr(cid:229)n Medio- credito centrale bed(cid:246)mdes vara otillr(cid:228)ckligt. 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/43 Det kan d(cid:228)rf(cid:246)r konstateras att en privat investerare som verkar i en marknadsekonomi, till skillnad fr(cid:229)n italienska staten, skulle ha avst(cid:229)tt fr(cid:229)n att tillskjuta kapital till banken f(cid:246)r att senare endast (cid:229)terf(cid:229) en obe- tydlig andel vid privatiseringen. F(cid:246)ljaktligen m(cid:229)ste kapitaltillskottet p(cid:229) 2 000 miljarder lire p(cid:229) grundval av tillg(cid:228)ngliga upplysningar anses utg(cid:246)ra statligt st(cid:246)d. des (den 9 april 1996) till den 31 december 1997 minskade avvecklingen av kundkrediter och det nor- mala (cid:229)terbetalningsfl(cid:246)det tillg(cid:229)ngarna med 5 028 mil- jarder till 6 224 miljarder lire, varav 3 086 miljarder likvida medel. Vid (cid:229)rsskiftet var nettoskulden i 6 341 miljarder lire mot 12 077 miljarder d(cid:229) likvida- tionen inleddes. Likvidationsf(cid:246)rfarandet n(cid:228)rmar sig allts(cid:229) sitt slut. 3. 2 Banca d’Italias l(cid:229)n enligt dekretet av den 27 september 1974 3. 2. 1 Likvidationen av Isveimer I ett l(cid:228)ge d(cid:228)r likvidationen av en bank g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att (cid:246)verl(cid:229)ta all aff(cid:228)rs- och f(cid:246)rmedlingsverksamhet och att fritt dela upp dess tillgangar och verksamhet mel- lan konkurrenterna kan man i allm(cid:228)nhet h(cid:228)vda, att de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas f(cid:246)r att t(cid:228)cka fordrings(cid:228)garnas f(cid:246)r- luster genom likvidation sannolikt inte snedvrider kon- kurrensen enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)rdraget. Om till- g(cid:229)ngar och skulder i den bank som befinner sig i lik- vidation (cid:246)verl(cid:229)ts i sin helhet till en annan juridisk person, (cid:228)r det d(cid:228)remot m(cid:246)jligt att f(cid:246)reskrifterna i ministerdekretet av den 27 september 1974, som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att kompensera k(cid:246)paren f(cid:246)r de negativa posterna i f(cid:246)rv(cid:228)rvet, st(cid:246)r den fria konkurrensen, efter- som de faktiskt medger att en annan juridisk person kan forts(cid:228)tta med verksamheten i banken i likvidation. Som kommissionen har angett i sina riktlinjer f(cid:246)r stat- ligt st(cid:246)d till unds(cid:228)ttning och omstrukturering av f(cid:246)re- tag i sv(cid:229)righeter, skall det inte vara m(cid:246)jligt att undg(cid:229) kontroll av st(cid:246)det genom att (cid:246)verf(cid:246)ra tillg(cid:229)ngarna till en annan juridisk person eller till en annan (cid:228)gare (5). I det unders(cid:246)kta fallet har de italienska myndigheterna h(cid:228)vdat att likvidationen av Isveimer (cid:246)verensst(cid:228)mmer med det f(cid:246)rsta av de beskrivna alternativen, och att bankens andel i Isveimers kapital skrivits ner fr(cid:229)n 402 miljarder lire till 1 lire. De har framh(cid:229)llit att (cid:229)tg(cid:228)rderna i fr(cid:229)ga endast fick genomf(cid:246)ras f(cid:246)r att l(cid:246)sa problem i samband med likvidationen av Isveimers till- g(cid:229)ngar. Likvidationen av Isveimer genomf(cid:246)rdes des- sutom under strikt kontroll av Banca d’Italia, som (cid:228)r tillsynsmyndighet f(cid:246)r kreditinstituten i Italien. Det f(cid:246)r- sta interimsbokslutet f(cid:246)r likvidationen av Isveimer per den 31 december 1996 visade ett underskott i balans- r(cid:228)kningen p(cid:229) ca 1 775 miljarder lire, vilket motsvarar det ber(cid:228)knade nuv(cid:228)rdet av den slutgiltiga f(cid:246)rlusten i likvidationen. Fr(cid:229)n den tidpunkt d(cid:229) f(cid:246)rfarandet inled- (5) Se gemenskapens riktlinjer f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till unds(cid:228)tt- ning och omstrukturering av f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter (EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12). ett finns Isveimers De italienska myndigheterna har f(cid:246)rs(cid:228)krat att (cid:229)tg(cid:228)rden inte snedvrider konkurrensen inom gemenskapen, eftersom den inte syftar till att unds(cid:228)tta Isveimer utan till att bevaka intressena hos fordrings(cid:228)garna i institu- tet som (cid:228)r f(cid:246)rsatt i likvidation och d(cid:228)rf(cid:246)r st(cid:229)r utanf(cid:246)r marknaden. I detta sammanhang b(cid:246)r noteras att det bland antal fordrings(cid:228)gare utl(cid:228)ndska kreditinstitut med betydande (cid:228)garandelar. Slutligen har de italienska myndigheterna h(cid:228)vdat att banken inte skulle f(cid:229) n(cid:229)gon s(cid:228)rskild f(cid:246)rdel genom l(cid:229)nen i fr(cid:229)ga, eftersom dessa uteslutande syftar till att kompensera banken f(cid:246)r dess utgifter f(cid:246)r den finansie- ring den beviljat dotterbolagen f(cid:246)r att underl(cid:228)tta lik- vidationsf(cid:246)rfarandet. L(cid:229)nen har med andra ord inte banken som slutdestination. De italienska myndighe- terna har ocks(cid:229) uteslutit m(cid:246)jligheten av att n(cid:229)gra till- g(cid:229)ngar i Isveimer skulle kunna f(cid:246)rv(cid:228)rvas av banken under likvidationsf(cid:246)rfarandet, utom i de fall d(cid:229) det visar sig om(cid:246)jligt att avyttra dem till andra eller d(cid:229) de kan (cid:229)tervinnas p(cid:229) villkor som (cid:228)r f(cid:246)rm(cid:229)nligare f(cid:246)r lik- vidationen. Kommissionen har (cid:228)ven unders(cid:246)kt om l(cid:229)nen i fr(cid:229)ga p(cid:229) samma s(cid:228)tt skulle vara avsedda att kompensera t(cid:228)nk- bara f(cid:246)rluster f(cid:246)r banken p(cid:229) krediter som denna bevil- jat Isveimer till ett belopp av ca 800 miljarder lire. I detta avseende har de italienska myndigheterna f(cid:246)rkla- rat att bankens krediter hade full t(cid:228)ckning i panter till belopp som (cid:246)versteg v(cid:228)rdet av krediterna. D(cid:228)rf(cid:246)r skulle banken sannolikt ha (cid:229)tervunnit sina krediter vid likvidationen, (cid:228)ven om den inte f(cid:229)tt l(cid:229)n fr(cid:229)n Banca d’Italia. Dessutom kan det noteras att det f(cid:246)reskrivits att bankens krediter till Isveimer skulle (cid:229)terbetalas f(cid:246)rst vid slutet av likvidationen. F(cid:246)ljaktligen finns det enligt kommissionens uppfatt- ning sk(cid:228)l att h(cid:228)vda att banken inte drar n(cid:229)gon otill- b(cid:246)rlig f(cid:246)rdel av till(cid:228)mpningen av ministerdekretet av den 27 september 1974. Med h(cid:228)nsyn till de f(cid:246)rklaringar som l(cid:228)mnats av de ita- lienska myndigheterna i fr(cid:229)gan anser kommissionen att till(cid:228)mpningen av best(cid:228)mmelserna i dekretet av den 27 september 1974 i det aktuella fallet inte utg(cid:246)r stat- ligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)rdraget. Trots detta anser kommissionen det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att den i fram- tiden i f(cid:246)rv(cid:228)g underr(cid:228)ttas om andra fall av till(cid:228)mpning L 116/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 av detta dekret, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r tillg(cid:229)ngar och skulder i kreditinstitut i likvidation (cid:246)verl(cid:229)ts i sin helhet till en annan juridisk person, eftersom till(cid:228)mpningen kan utg(cid:246)ra statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i f(cid:246)rdraget. inte skulle komma att v(cid:229)lla n(cid:229)gra betydande f(cid:246)rluster, och att dess tillkomst i huvudsak hade till syfte att minska os(cid:228)kerheten i v(cid:228)rderingen av n(cid:229)gra balanspos- ter som kunde ha f(cid:246)rsenat privatiseringen. 3. 2. 2 Avskiljningen I enlighet med vad som f(cid:246)rekommit tidigare i andra fall betraktar kommissionen allm(cid:228)nt sett denna typ av avyttring av bankverksamhet som statligt st(cid:246)d, efter- som den g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r ett kreditinstitut med pro- blem att fr(cid:229)n balansr(cid:228)kningen lyfta bort avs(cid:228)ttningar till reserver och f(cid:246)rluster som banken normalt sj(cid:228)lv hade m(cid:229)st b(cid:228)ra och g(cid:246)r det l(cid:228)ttare att upfylla kraven p(cid:229) kapitalt(cid:228)ckning. Dessutom underl(cid:228)ttar den en even- tuell privatisering, eftersom potentiella k(cid:246)pare kan undvika en l(cid:229)ngdragen och besv(cid:228)rlig v(cid:228)rdering, som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig p(cid:229) grund av arten av de (cid:246)verf(cid:246)rda tillg(cid:229)ng- arna, av den exakta omfattningen av de avs(cid:228)ttningar som kr(cid:228)vs. Avskiljningen finansieras med resurser fr(cid:229)n det bankf(cid:246)retag som delas upp eller fr(cid:229)n ett f(cid:246)retag som bildas f(cid:246)r (cid:228)ndam(cid:229)let och fungerar som mellan- hand mellan banken och de avskilda f(cid:246)retag, och till vilket de avskilda tillg(cid:229)ngarna (cid:246)verf(cid:246)rs. Under alla f(cid:246)r- h(cid:229)llanden b(cid:228)rs de f(cid:246)rluster som uppst(cid:229)r i avvecklings- f(cid:246)retagen i sista hand av staten genom offentliga garantisystem; i det aktuella fallet genom l(cid:229)nen fr(cid:229)n Banca d’Italia p(cid:229) det s(cid:228)tt som fastst(cid:228)lls i dekretet av den 27 september 1974. Med h(cid:228)nsyn till arten av de avskilda tillg(cid:229)ngarna, den finansiella teknik som till(cid:228)mpas och (cid:229)tg(cid:228)rdens var- aktighet (cid:228)r det ofta mycket sv(cid:229)rt att g(cid:246)ra en tillf(cid:246)rlitlig uppskattning av de slutliga kostnaderna f(cid:246)r s(cid:229)dana avvecklingsorganisationer. En kvantifiering av den san- nolika kostnaden f(cid:246)r staten (cid:228)r emellertid v(cid:228)sentlig f(cid:246)r att st(cid:246)det skall kunna godk(cid:228)nnas och f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla de motprestationer som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att kompensera de konkurrensst(cid:246)rningar det orsakar. Kommissionen har s(cid:228)rskilt uppm(cid:228)rksammat denna fr(cid:229)ga mot bakgrund av den erfarenhet den f(cid:229)tt i andra fall d(cid:229) avvecklings- organisationer bildats, framf(cid:246)r allt p(cid:229) grund av bety- dande avvikelser mellan s(cid:229)dana strukturers resultat p(cid:229) senare tid och v(cid:228)rderingarna av dem vid den gransk- ning kommissionen skall g(cid:246)ra enligt f(cid:246)rdragets regler om statligt st(cid:246)d. Aktualiseringen av uppskattningarna av nettov(cid:228)rdet p(cid:229) tillg(cid:229)ngarna i portf(cid:246)ljen, marknads- r(cid:228)ntornas variation, den (cid:246)kade takten i (cid:246)verl(cid:229)telsen av tillg(cid:229)ngarna eller (cid:229)terbetalning av l(cid:229)n som beviljats av banken till avvecklingsorganisationen kan ha ganska stor inverkan p(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rdens slutliga nettokostnad f(cid:246)r staten. (cid:228)n lire 1996 1 650 miljarder De italienska myndigheterna understr(cid:246)k framf(cid:246)r allt att strukturen och tekniken f(cid:246)r avskiljningen innebar en grundl(cid:228)ggande skillnad j(cid:228)mf(cid:246)rt med vad som till- l(cid:228)mpats i andra sammanhang och tidigare unders(cid:246)kts av kommissionen, eftersom bankens tillg(cid:229)ngar (cid:246)ver- l(cid:229)tits till avvecklingsorganisationen till nettov(cid:228)rdet och inte till bruttov(cid:228)rdet. Detta inneb(cid:228)r att banken redan under r(cid:228)kenskaps(cid:229)ren 1995 och 1996 tagit p(cid:229) sig de f(cid:246)rluster som kunde f(cid:246)rutses p(cid:229) de (cid:246)verf(cid:246)rda tillg(cid:229)ng- arna, varigenom redovisningen belastats med f(cid:246)rluster resp. p(cid:229) mer 3 160 miljarder lire 1995. Totalt har banken med egna resurser, d. v. s. genom minskning av reserverna och kapitalet, t(cid:228)ckt f(cid:246)rluster och avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r kreditf(cid:246)r- luster till ett belopp av 4 460 miljarder lire, vilket mot- svarar 26,5 % av det totala v(cid:228)rdet p(cid:229) 16 840 miljarder lire av de avskilda tillg(cid:229)ngarna. Det skall i detta sam- manhang noteras att tillg(cid:229)ngarna v(cid:228)rderats individuellt och inte genom schablonm(cid:228)ssiga avs(cid:228)ttningar. Dess- utom har banken kunnat anpassa v(cid:228)rderingen av ris- ken f(cid:246)r de kunder som (cid:228)ven har skulder i andra ban- ker, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)rfallna l(cid:229)n, tack vare ett datasystem kallat Centrale dei rischi (riskcentralen), vilket g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r en bank att ta reda p(cid:229) sina kunders totala riskexponering hos andra banker och den riskniv(cid:229) dessa tilldelat kunden. Betr(cid:228)ffande stran- dade l(cid:229)n har banken valt ett s(cid:228)rskilt f(cid:246)rsiktigt klassifi- ceringskriterium, som inneb(cid:228)r att krediter placeras i denna kategori fr(cid:229)n den andra uteblivna betalningen. Nedskrivningen av tillg(cid:229)ngarna har gjorts under strikt kontroll av Banca d’Italia, som (cid:228)r oberoende tillsyns- myndighet f(cid:246)r bankv(cid:228)sendet. Dessutom verkar utfallet av de f(cid:246)rsta (cid:246)verl(cid:229)telserna av tillg(cid:229)ngar som genom- f(cid:246)rts av SGA bekr(cid:228)fta att de v(cid:228)rderingarna i redovis- ningen varit riktiga. (cid:190)ven om kommissionen anser att de klarl(cid:228)gganden de italienska myndigheterna gjort (cid:228)r trov(cid:228)rdiga vad g(cid:228)ller de ekonomiska v(cid:228)rderingarna av de (cid:246)verl(cid:229)tna tillg(cid:229)ng- arna, har den (cid:228)nd(cid:229) ansett det l(cid:228)mpligt att beg(cid:228)ra in en detaljerad redog(cid:246)relse f(cid:246)r utvecklingen av SGA, med beaktande av betydelsen av de finansiella kostnaderna f(cid:246)r dess verksamhet. Under 1998 (cid:246)verl(cid:228)mnade d(cid:228)rf(cid:246)r aff(cid:228)rsbanken Rothschild till kommissionen en studie (cid:246)ver SGA och dess m(cid:246)jliga framtida f(cid:246)rluster, baserad p(cid:229) uppgifter fr(cid:229)n Banca d’Italia och fr(cid:229)n banken samt p(cid:229) andra data. Vid den tidpunkt d(cid:229) avvecklingsorganisationen bilda- des h(cid:228)vdade de italienska myndigheterna att denna Rothschild har studerat f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: a) SGA:s orga- nisatoriska uppbyggnad, funktionsduglighet och rela- tioner till banken, b) de f(cid:246)rvaltningsprinciper som f(cid:246)ljs av SGA i dess (cid:229)tervinningsverksamhet, c) resultaten av 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/45 avvecklingsverksamheten under 1997, d) de belopp till vilka tillg(cid:229)ngarna (cid:246)verf(cid:246)rts till SGA, e) saldot mellan avkastningen p(cid:229) de (cid:246)verf(cid:246)rda tillg(cid:229)ngarna och kost- naderna f(cid:246)r den finansiering banken beviljat, p(cid:229) grundval av l(cid:229)nen fr(cid:229)n Banca d’Italia. a) SGA har en speciell organisation som (cid:228)r indelad p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: — En egen struktur f(cid:246)r ledning, initiativ, samord- ning och kontroll fr(cid:229)ga om avvecklingen. i Dessa funktioner utf(cid:246)rs av personal som rekry- terats utanf(cid:246)r banken och har en l(cid:228)mplig kom- petens och erfarenhet n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)rvaltning och (cid:229)tervinning av krediter. — En separat struktur indelad i dels en central enhet som verkar uteslutande f(cid:246)r SGA, dels bankens av bankens anst(cid:228)llda och har till uppgift att f(cid:246)rvalta kredi- terna, att g(cid:246)ra unders(cid:246)kningar och att l(cid:228)mna f(cid:246)rslag till beslut. som sk(cid:246)ts filialn(cid:228)t, — En uppdelning av beslutsr(cid:228)tten mellan styrelsen och verkst(cid:228)llande direkt(cid:246)ren, vilka direkt kan f(cid:246)rvalta de mest betydande och k(cid:228)nsligaste kre- diterna, och som (cid:228)r de enda ansvariga f(cid:246)r verk- samheten med (cid:229)tervinning och avveckling av krediter. En s(cid:229)dan organisation, inriktad p(cid:229) f(cid:246)rdelning av uppgifter inom en sj(cid:228)lvst(cid:228)ndig separat struktur, en central enhet och bankens filialn(cid:228)t, ger SGA m(cid:246)j- lighet att p(cid:229) ett ekonomiskt s(cid:228)tt och med n(cid:246)dv(cid:228)n- dig flexibilitet f(cid:246)rvalta de talrika fordringar som finns vitt spridda (cid:246)ver territoriet. Detta b(cid:246)r i l(cid:228)ng- den underl(cid:228)tta fullg(cid:246)randet av uppgiften inom rim- lig tid och till begr(cid:228)nsade kostnader. Dessutom uppfyller f(cid:246)rdelningen av uppgifterna och uppdel- ningen av ansvaret f(cid:246)r f(cid:246)rvaltning och unders(cid:246)k- ningar samt ansvaret f(cid:246)r riktlinjer, kontroll och beslut mellan anst(cid:228)llda i banken och SGA de n(cid:246)d- v(cid:228)ndiga kraven p(cid:229) (cid:229)tskillnad mellan avvecklings- bolaget och banken. b) Enligt de direktiv som getts av Banca d’Italia har SGA utformat de strategiska riktlinjerna f(cid:246)r (cid:229)ter- vinningverksamheten s(cid:229) att utbytet maximerats och varaktigheten och kostnaderna f(cid:246)r bolagets verksamhet s(cid:229) l(cid:229)ngt m(cid:246)jligt begr(cid:228)nsats. I detta syfte har, som ett alternativ till juridiska (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r tidskr(cid:228)vande och d(cid:228)rmed skapar risker f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)mring av ber(cid:246)rda inkomstk(cid:228)llor, prioriterats extrajudiciella l(cid:246)sningar, f(cid:246)rs(cid:228)ljning och likvidation och/eller fler(cid:229)riga amorteringsl(cid:246)sningar med s(cid:229) stor begr(cid:228)nsning av (cid:229)terbetalningstiden som m(cid:246)jligt. Genom detta tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt har man ocks(cid:229) kun- nat beakta m(cid:246)jligheterna till sanering av de skuld- satta f(cid:246)retagen och d(cid:229) det har varit m(cid:246)jligt und- vika sm(cid:228)rtsamma f(cid:246)ljder. F(cid:246)r de omstrukturerade krediterna har beslutats att ingen ytterligare nyfi- nansiering skall beviljas, att de krediter som redan beslutats i (cid:246)verenskommelserna om omstrukture- ring s(cid:229) l(cid:229)ngt m(cid:246)jligt skall minskas och att omvand- ling av krediter till riskkapital skall undvikas. c) Tillfredsst(cid:228)llande resultat har n(cid:229)tts i avvecklings- verksamheten: den 31 december 1997 hade 1 476 miljarder lire (cid:229)tervunnits, vilket motsvarar ca 12 % av tillg(cid:229)ngarna, varvid ca 660 miljarder lire kom fr(cid:229)n (cid:246)verl(cid:229)telse av utl(cid:228)ndska v(cid:228)rdepapper och krediter till riskl(cid:228)nder (med realisationsvinster p(cid:229) ca 80 miljarder lire brutto) och ca 780 miljarder lire fr(cid:229)n villkorade l(cid:229)n. (cid:190)ven f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av itali- enska v(cid:228)rdepapper har gett en mindre realisations- vinst. Dessutom har avtal slutits om f(cid:246)rs(cid:228)ljning och likvidation genom avbetalning eller p(cid:229) annat s(cid:228)tt, som fr. o. m. 1998 kommer att ge periodiserade int(cid:228)kter p(cid:229) totalt mer (cid:228)n 580 miljarder lire. Totalt har SGA:s styrelse granskat positioner till ett v(cid:228)rde av 3 789 miljarder lire och fattat beslut om totalt 3 559 miljarder lire. De resultat av avvecklings- verksamheten som uppn(cid:229)tts av SGA under dess f(cid:246)rsta verksamhets(cid:229)r (cid:228)r i linje med de f(cid:246)rv(cid:228)nt- ningar som st(cid:228)lldes d(cid:229) omstruktureringsplanen f(cid:246)r banken utarbetades. d) Rothschild har j(cid:228)mf(cid:246)rt kreditv(cid:228)rderingen och den avs(cid:228)ttningspolitik som f(cid:246)ljs av n(cid:229)gra av de banker som till storlek och geografisk lokalisering (cid:228)r j(cid:228)m- f(cid:246)rbara med banken. Av bokslutssiffrorna per den 31 december 1996, den dag d(cid:229) bankens tillg(cid:229)ngar (cid:246)verf(cid:246)rdes till SGA, framg(cid:229)r att den politik f(cid:246)r avs(cid:228)ttningar och rensning av balansr(cid:228)kningen som f(cid:246)ljs av banken har varit i linje med st(cid:246)rre bankers, eller mera konservativ. M(cid:246)jligheten att SGA, sedan en v(cid:228)sentlig del av de (cid:246)verl(cid:229)tna tillg(cid:229)ngarna (cid:229)ter- vunnits, kan fatta ett beslut om att avsluta sin verksamhet och likvidera (cid:229)terst(cid:229)ende positioner, d(cid:228)r motiv f(cid:246)r (cid:229)tervinning saknas, g(cid:246)r det dock n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att uppskatta f(cid:246)rlusterna. I Rothschilds f(cid:246)rsiktiga v(cid:228)rderingar ber(cid:228)knas en materiell f(cid:246)rlust av storleksordningen maximalt 10 % av den (cid:246)ver- l(cid:229)tna portf(cid:246)ljen, d. v. s. 1 000–1 200 miljarder lire. L 116/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 e) Betr(cid:228)ffande kostnaderna f(cid:246)r finansieringen av avvecklingsorganisationen har de italienska myn- digheterna h(cid:228)vdat att den r(cid:228)nta som till(cid:228)mpas p(cid:229) bankens l(cid:229)n till SGA fastst(cid:228)llts p(cid:229) grundval av den princip enligt vilken banken varken skall dra f(cid:246)rdel eller lida f(cid:246)rlust i j(cid:228)mf(cid:246)relse med nul(cid:228)get. F(cid:246)ljaktli- gen b(cid:246)r r(cid:228)ntan motsvara den effektiva avkast- ningen p(cid:229) de avskilda tillg(cid:229)ngarna. Under denna f(cid:246)ruts(cid:228)ttning b(cid:246)r SGA kunna utnyttja de inkomster tillg(cid:229)ngarna i portf(cid:246)ljen skapar f(cid:246)r att betala r(cid:228)n- tan p(cid:229) bankens l(cid:229)n. tiska situationen i Rothschilds analys d(cid:229) de tillg(cid:229)ngar som f(cid:246)rblir i SGA:s (cid:228)go inte har n(cid:229)got positivt v(cid:228)rde. Kommissionen har emellertid, liksom tidigare i andra fall, (cid:228)ven beaktat ytterligare faktorer som skulle kunna minska den slutliga nettokostnaden f(cid:246)r de avgifter som belastar staten. Vid konsulten Rothschilds analys av avvecklingsbola- get har (cid:228)ven beaktats m(cid:246)jligheten av eventuella ekono- miska underskott. S(cid:228)rskilt har man analyserat m(cid:246)jlig- heten av att utgifterna i samband med bankens finan- siering av SGA (cid:228)r s(cid:228)kra och uppg(cid:229)r till h(cid:246)ga belopp, medan inkomsterna p(cid:229) tillg(cid:229)ngssidan p(cid:229) de (cid:246)verf(cid:246)rda kreditpositionerna eller den erh(cid:229)llna utdelningen p(cid:229) v(cid:228)rdepapperen i allm(cid:228)nt (cid:228)r ”os(cid:228)kra” och av blygsam storlek. Under 1997 var underskottet 60 miljarder lire mellan de finansiella avgifter som belastade SGA f(cid:246)r den finansiering som erh(cid:229)llits fr(cid:229)n Banco di Napoli (1 089 miljarder lire) och inkomstr(cid:228)ntorna – inklusive dr(cid:246)jsm(cid:229)lsr(cid:228)ntor – (1 039 miljarder lire). Bristen skulle hypotetiskt kunna underg(cid:229) variationer orsakade av en serie faktorer, som t. ex. den faktiska m(cid:246)jligheten att driva in dr(cid:246)jsm(cid:229)lsr(cid:228)ntor p(cid:229) kreditpositioner, andelen krediter som l(cid:246)per med fast r(cid:228)nta i f(cid:246)rh(cid:229)llande till l(cid:229)n till r(cid:246)rlig r(cid:228)nta, gradvis minskande finansiella avgifter till f(cid:246)ljd av en allm(cid:228)n r(cid:228)ntes(cid:228)nkning, gradvis mins- kande belopp f(cid:246)r finansiering av SGA efter avskrivning och (cid:229)terbetalningar och en gradvis f(cid:246)rs(cid:228)mring av de verksamheter som ing(cid:229)r i SGA. Om man antar att de f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar som g(cid:228)llde 1997 (cid:228)ven g(cid:228)ller f(cid:246)r f(cid:246)l- jande budget(cid:229)r samt beaktar avvecklingsbolagets pla- nerade livsl(cid:228)ngd och ovann(cid:228)mnda faktorer, kommer underskottet enligt Rothschilds f(cid:246)rsiktiga uppskattning att variera mellan 1 000 och 2 700 miljarder lire under de n(cid:228)rmaste tv(cid:229)–tre (cid:229)ren, inber(cid:228)knat kostnaderna enligt punkt d. Enligt de italienska myndigheterna skulle de hittills uppn(cid:229)dda resultaten tyda p(cid:229) att det finns goda m(cid:246)jlig- heter f(cid:246)r att SGA:s verksamhet kan avvecklas p(cid:229) kort tid och utan n(cid:229)gra betydande f(cid:246)rluster. I nuvarande l(cid:228)ge kan kommissionen emellertid inte utesluta risken f(cid:246)r att den gradvisa minskningen av v(cid:228)rdet p(cid:229) SGA:s tillg(cid:229)ngar kan medf(cid:246)ra stora f(cid:246)rluster p(cid:229) kapitalkontot och en (cid:246)kning av underskottet mellan finansierings- kostnader och r(cid:228)nteint(cid:228)kter. Med h(cid:228)nsyn till sv(cid:229)righe- ten att driva in dr(cid:246)jsm(cid:229)lsr(cid:228)ntor och p(cid:229) grundval av andra erfarenheter anser kommissionen det klokt att godta den maximala v(cid:228)rderingen av f(cid:246)rlusterna till 2 700 miljarder lire. Dessutom t(cid:228)cker den statliga garantin d. v. s. 12 378 miljarder lire, som skulle f(cid:246)lja av den hypote- teoretiska maximif(cid:246)rlusten, den D(cid:229) det g(cid:228)ller dessa antagna kostnader (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)n- digt att beakta att lagen nr 588/96 f(cid:246)reskriver att de eventuella f(cid:246)rluster som skapas i avvecklingsorganisa- tionen i f(cid:246)rsta hand skall t(cid:228)ckas av int(cid:228)kter fr(cid:229)n (cid:246)ver- l(cid:229)telse av aktier i banken som innehas av finansminis- teriet. F(cid:246)r att f(cid:229) en uppfattning om nettokostnaden f(cid:246)r staten (cid:228)r det d(cid:228)rf(cid:246)r l(cid:228)mpligt att, liksom i andra fall, fr(cid:229)n statens bruttokostnad f(cid:246)r avskiljningen dra av nettoint(cid:228)kterna fr(cid:229)n avyttringen av statens aktieinne- hav i banken. Dessutom (cid:228)r v(cid:228)rdet av det minoritets- innehav som (cid:228)nnu (cid:228)r i statens (cid:228)go ett klart f(cid:246)rm(cid:246)gen- hetsv(cid:228)rde, vars v(cid:228)rdering (cid:228)r s(cid:228)krare (cid:228)n vad fallet (cid:228)r om omstruktureringsplanen fortfarande skall ge utdel- ning, vilket g(cid:246)r en v(cid:228)rdering av f(cid:246)retaget i fr(cid:229)ga mera os(cid:228)ker. Finansministeriet har f(cid:246)rklarat sig ha f(cid:246)r avsikt att vid l(cid:228)mpligt tillf(cid:228)lle (cid:246)verl(cid:229)ta sin aktiepost motsva- rande 17,4 % av bankens kapital. P(cid:229) grundval av b(cid:246)rs- noteringen av bankens aktie under det senaste halv(cid:229)ret kan innehavet anses vara v(cid:228)rt ca 1 000 miljarder lire. formaliserat I detta sammanhang b(cid:246)r slutligen p(cid:229)pekas, att finans- ministeriet (cid:228)ven b(cid:246)r dra f(cid:246)rdel av resultaten av den p(cid:229)g(cid:229)ende privatiseringen av BNL, som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande innehar 27,7 % av banken. Utifr(cid:229)n den (cid:246)kning av v(cid:228)r- det p(cid:229) bankens aktier som visas av den n(cid:228)mnda utvecklingen under det senaste halv(cid:229)ret, v(cid:228)rderas BNL:s innehav i banken till ca 1 500 miljarder lire. Finansministeriet kommer att direkt tillgodog(cid:246)ra sig denna (cid:246)kning vid den p(cid:229)g(cid:229)ende privatiseringen av BNL, som redan ig(cid:229)ngsatts genom den italienska rege- ringens (cid:229)tagande, i konseljpresidentens dekret av den 28 januari 1998, som f(cid:246)reskriver ett rik- tat anbud i syfte att bilda en grupp av stabila aktie- (cid:228)gare och ett offentligt anbud om f(cid:246)rs(cid:228)ljning, som med nuvarande aktiekurs b(cid:246)r ge staten en int(cid:228)kt som kan uppskattas till ca 10 000 miljarder lire. Efter offentligg(cid:246)rande i olika bankers datarum, italienska finansministeriet antagit s(cid:229)v(cid:228)l Banco Bilbao Vizcayas k(cid:246)pbud p(cid:229) 10 % av bankens kapital. Den andra etappen planeras ske h(cid:246)sten 1998, och finansministeriet har utsett (cid:246)vergripande samord- nare f(cid:246)r den offentliga f(cid:246)rs(cid:228)ljningen. I detta samman- hang b(cid:246)r understrykas att finansministeriet, inf(cid:246)r den framtida f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av en andel p(cid:229) minst 50 % av sitt innehav p(cid:229) marknaden, har konverterat sparakti- erna i BNL till vanliga aktier, och d(cid:228)rmed minskat sitt innehav i banken fr(cid:229)n 85,5 % till 70 %. som utl(cid:228)ndska, har 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/47 Med h(cid:228)nsyn till de kvantitativa v(cid:228)rderingarna anser kommissionen sammanfattningsvis, att statens netto- kostnader f(cid:246)r avvecklingsorganisationen, med avdrag f(cid:246)r int(cid:228)kterna fr(cid:229)n finansministeriets (cid:246)verl(cid:229)telse av aktier i banken och ytterligare int(cid:228)kter fr(cid:229)n f(cid:246)rs(cid:228)lj- ningen av innehavet i BNL i den p(cid:229)g(cid:229)ende privatise- ringen, p(cid:229) grundval av de uppgifter som l(cid:228)mnats av de italienska myndigheterna kan uppskattas ca 200 miljarder lire. till Ett eventuellt (cid:246)verskridande av det totala st(cid:246)dbeloppet skulle emellertid kunna utg(cid:246)ra statligt till(cid:228)ggsst(cid:246)d. S(cid:228)r- skilt skulle avvikelser i statens nettokostnad i f(cid:246)rh(cid:229)l- lande till de nuvarande ber(cid:228)kningarna till slut kunna ge upphov till statligt till(cid:228)ggsst(cid:246)d till banken, eftersom dessa tillkommande kostnader motsvarar f(cid:246)rluster som banken sannolikt hade m(cid:229)st b(cid:228)ra om tillg(cid:229)ngarna inte hade (cid:246)verf(cid:246)rts till SGA. De os(cid:228)kerhetsmoment som (cid:228)r f(cid:246)rknippade med bildandet av s(cid:229)dana avvecklingsorga- nisationer, (cid:228)r s(cid:229) framtr(cid:228)dande att kommissionens god- k(cid:228)nnande av st(cid:246)det, som det f(cid:246)r n(cid:228)rvarande kan bed(cid:246)- mas, b(cid:246)r g(cid:228)lla hela mekanismen vid tidpunkten f(cid:246)r beslutet. I det aktuella fallet baserar sig de av Roth- schild nyligen genomf(cid:246)rda v(cid:228)rderingarna p(cid:229) utveck- lingen sedan SGA bildades, vilket ger anledning att vidga intervallet vid v(cid:228)rdering av avvecklingsorganisa- tionens sannolika f(cid:246)rluster. Som tidigare n(cid:228)mnts f(cid:246)r- utses det nu ligga mellan 1 000 och 2 700 miljarder lire. Kommissionen b(cid:246)r vid sitt godk(cid:228)nnande av st(cid:246)det beakta den maximala teoretiska risk som t(cid:228)cks av garantin, 12 378 miljarder lire. Betr(cid:228)ffande avyttringens effekter p(cid:229) de skuldsatta f(cid:246)re- tagen har de italienska myndigheterna f(cid:246)rklarat att f(cid:246)rvaltningen av likvidationen av verksamheter grun- das p(cid:229) strikt professionella kriterier. I enlighet med sitt f(cid:246)retagsm(cid:228)ssiga syfte m(cid:229)ste SGA f(cid:246)rvalta de (cid:246)verl(cid:229)tna tillg(cid:229)ngarna med sikte p(cid:229) att realisera dem enligt eko- nomiska kriterier. S(cid:228)rskilt m(cid:229)ste SGA p(cid:229) kortast m(cid:246)j- liga tid kunna n(cid:229) maximala int(cid:228)kter vid (cid:229)tervinningen av krediter och realisering av andra tillg(cid:229)ngar. (cid:190)ven ledningen f(cid:246)r SGA (cid:228)r underkastad kontroll av Banca d’Italia. Kommissionen har kunnat konstatera att avvecklingsbolaget upptr(cid:228)der som en privat investerare med avsikt att minimera kostnaderna f(cid:246)r likvidationen av verksamheterna. Kommissionen f(cid:246)rbeh(cid:229)ller sig emellertid m(cid:246)jligheten att granska huruvida st(cid:246)d bevil- jas till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r skuldsatta f(cid:246)retag eller verksamheter som (cid:246)verl(cid:229)tits till SGA. p(cid:229) ett nettobelopp vilket motsvarar sig om ett mycket begr(cid:228)nsat belopp, ca 36 miljarder lire, ca 17,2 miljarder lire efter avdrag f(cid:246)r f(cid:246)retagets int(cid:228)kter. De har understrukit att den ekonomiska f(cid:246)rm(cid:229)nen f(cid:246)r banken vid (cid:246)verl(cid:229)telse av krediter har varit mycket begr(cid:228)nsad, och att ett liknande resultat hade kunnat uppn(cid:229)s om banken hade beslutat att inte registrera (cid:246)verl(cid:229)telsehandlingarna, vilket varit m(cid:246)jligt, eftersom registreringen (cid:228)r frivillig f(cid:246)r parterna. N(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:246)verl(cid:229)telsen av filialerna (cid:229)ligger registreringen k(cid:246)pa- ren. Bankens behov av att snabbt (cid:246)verl(cid:229)ta verksamhe- terna ger den ett svagt f(cid:246)rhandlingsl(cid:228)ge gentemot potentiella k(cid:246)pare, varf(cid:246)r det f(cid:229)r anses f(cid:246)ga troligt att de skattem(cid:228)ssiga f(cid:246)rm(cid:229)ner som beviljats k(cid:246)paren p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt skulle kunna helt eller delvis (cid:229)tervinnas av banken. P(cid:229) basis av tillg(cid:228)ngliga uppgifter anser kommissionen dock att (cid:229)tg(cid:228)rderna i fr(cid:229)ga utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d, om (cid:228)n begr(cid:228)nsat. Betr(cid:228)ffande de f(cid:246)rm(cid:229)ner som (cid:228)r f(cid:246)renade med (cid:246)verl(cid:229)telsen av krediterna f(cid:246)refaller det som om banken beslutat registrera handlingarna f(cid:246)r att f(cid:246)r- b(cid:228)ttra genomsk(cid:229)dligheten i (cid:229)tg(cid:228)rderna, och d(cid:228)rigenom lugna k(cid:246)parna och (cid:246)vriga fordrings(cid:228)gare. Beslutet motiverades allts(cid:229) med avsikten att p(cid:229) b(cid:228)ttre villkor (cid:246)verl(cid:229)ta krediterna och att minska os(cid:228)kerheten om bankens sanering. D(cid:228)rf(cid:246)r har bankens beslut ett eko- nomiskt v(cid:228)rde. Samma slutsats kan (cid:228)ven dras om (cid:246)verl(cid:229)telsen av filia- lerna, eftersom det inte kan uteslutas att de skattem(cid:228)s- siga f(cid:246)rm(cid:229)nerna skulle kunna ge en ekonomisk f(cid:246)rdel f(cid:246)r banken, d(cid:229) registreringen formellt belastade k(cid:246)pa- ren. D(cid:229) det r(cid:246)rde sig om ett undantag fr(cid:229)n en allm(cid:228)n regel som ingick i en juridisk (cid:229)tg(cid:228)rd f(cid:246)r unds(cid:228)ttning och omstrukturering och som direkt ber(cid:246)rde banken, (cid:228)r det inte klart av vilket sk(cid:228)l en s(cid:229)dan (cid:229)tg(cid:228)rd skulle ha vidtagits om inte f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa banken och under- l(cid:228)tta dess omstrukturering. Nettov(cid:228)rdet av det max- imala statliga st(cid:246)d skattel(cid:228)ttnaderna i fr(cid:229)ga inneb(cid:228)r kan, som nyss visats, ber(cid:228)knas till ca 17 miljarder lire. 3. 3 Skattel(cid:228)ttnaderna Vad g(cid:228)ller skattel(cid:228)ttnaderna enligt artikel 7. 3 i lagen har de italienska myndigheterna f(cid:246)rklarat att det r(cid:246)r Kommissionen anser att det statliga st(cid:246)d till banken som f(cid:246)ljer av vad som framf(cid:246)rts ovan ligger i ett inter- vall mellan 4 717 och 14 395 miljarder lire. Vid upp- skattningen av detta belopp m(cid:229)ste man beakta v(cid:228)rdet av statens direkta och indirekta (cid:228)gande i banken, n(cid:228)m- ligen p(cid:229) 2 500 miljarder lire: nettokostnaden f(cid:246)r det statliga st(cid:246)det blir allts(cid:229) ca 2 217 miljarder lire med ett potentiellt tak p(cid:229) 11 895 miljarder lire, om den totala risken f(cid:246)r avvecklingsorganisationen beaktas. L 116/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 4. Snedvridning av handeln mellan medlemsstaterna 5. Bed(cid:246)mning av f(cid:246)renligheten med den gemensamma marknaden hos det statliga st(cid:246)det till Banco di Napoli Liberaliseringen av de finansiella tj(cid:228)nsterna och integ- rationen av de finansiella marknaderna g(cid:246)r handeln inom gemenskapen allt k(cid:228)nsligare f(cid:246)r snedvridning av konkurrensen. St(cid:246)d som ges till ett kreditinstitut som banken, som beviljar krediter och annan finansiering till f(cid:246)retag i konkurrens p(cid:229) de internationella mark- naderna, och som dessutom erbjuder finansiella tj(cid:228)ns- ter i konkurrens med andra europeiska banker och utstr(cid:228)cker sin verksamhet till utlandet genom sitt filial- n(cid:228)t utanf(cid:246)r Italien, kan utan tvivel skapa snedvridande effekter p(cid:229) handeln inom gemenskapen. Denna ten- dens kommer att bli uppenbar n(cid:228)r den gemensamma valutan inf(cid:246)rs och marknaderna (cid:246)ppnas, vilket skulle kunna (cid:246)ka sp(cid:228)nningarna genom konkurrens inom l(cid:228)n- derna i gemenskapen. Det m(cid:229)ste dessutom beaktas att bankerna, (cid:228)ven om de har m(cid:246)jlighet att bedriva sin verksamhet, i huvudsak tj(cid:228)nster som g(cid:228)ller ins(cid:228)ttningar och beviljande av l(cid:229)n, (cid:246)ver nationsgr(cid:228)nserna, ofta st(cid:246)ter p(cid:229) hinder mot en expansion utomlands. Dessa hinder (cid:228)r ofta f(cid:246)renade med de nationella bankernas lokala f(cid:246)rankring, som g(cid:246)r det mera kostsamt f(cid:246)r utl(cid:228)ndska konkurrenter att komma in p(cid:229) marknaden. Eftersom liberaliseringen alltmera kommer att (cid:246)ka bankernas m(cid:246)jligheter att erbjuda tj(cid:228)nster i andra medlemsstater, vilket redan gjorts av t. ex. Cre´dit Lyonnais, Deutsche Bank och Westdeutsche Landesbank, kan statligt st(cid:246)d som ges till en bank, internationell eller inhemsk, hindra denna m(cid:246)jlighet. St(cid:246)d i syfte att bevara (cid:228)ven lokala banker, som annars skulle tvingas l(cid:228)mna marknaden till f(cid:246)ljd av sin l(cid:228)gre effektivitet och konkurrensf(cid:246)rm(cid:229)ga, ris- kerar d(cid:228)rf(cid:246)r att snedvrida den fria konkurrensen inom gemenskapen, f(cid:246)r eftersom det g(cid:246)r det utl(cid:228)ndska banker att komma in p(cid:229) den italienska marknaden. sv(cid:229)rare Utan st(cid:246)det i fr(cid:229)ga hade banken troligen tvingats till likvidation. I s(cid:229) fall skulle bankens tillg(cid:229)ngar ha kun- nat f(cid:246)rv(cid:228)rvas av en eller flera utl(cid:228)ndska konkurrenter som var angel(cid:228)gna om att skaffa sig en betydande kommersiell n(cid:228)rvaro in Italien. Bankens kundkrets skulle dessutom ha tvingats v(cid:228)nda sig till andra ban- ker, eventuellt utl(cid:228)ndska. Man m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r anse att st(cid:246)det till banken faller under till(cid:228)mpningsomr(cid:229)det f(cid:246)r artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)rdraget, eftersom det kan utg(cid:246)ra statligt st(cid:246)d som snedvrider konkurrensen i s(cid:229)dan utstr(cid:228)ckning att det p(cid:229)verkar handeln mellan med- lemsstaterna. 5. 1 Allm(cid:228)nna (cid:246)verv(cid:228)ganden Sedan kommissionen bed(cid:246)mt huruvida den finansiella hj(cid:228)lp som beviljats banken utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d, (cid:228)r dess uppgift att granska om st(cid:246)det kan anses vara f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 92. 2 och 92. 3 i f(cid:246)rdraget. I det aktuella fallet m(cid:229)ste det f(cid:246)rst konstateras, att det inte r(cid:246)r sig om st(cid:246)d av social karakt(cid:228)r som ges till enskilda konsumenter, och inte heller om st(cid:246)d som syf- tar till och beviljas f(cid:246)r att underl(cid:228)tta utvecklingen i vissa italienska regioner. Det handlar inte heller om st(cid:246)d avsett att avhj(cid:228)lpa en allvarlig st(cid:246)rning i ekono- min, eftersom st(cid:246)det syftar till att avhj(cid:228)lpa sv(cid:229)righeter i ett enda mottagande institut, banken, och inte sv(cid:229)rig- heter som drabbar alla akt(cid:246)rer inom sektorn. Orsa- kerna till bankens f(cid:246)rluster st(cid:229)r att finna inom institu- tet och verkar i h(cid:246)g grad h(cid:228)nga samman med den aggressiva aff(cid:228)rs- och kreditpolitik som banken drivit utan n(cid:229)gon vaksam kontroll av riskerna. F(cid:246)ljaktligen kan det beviljade st(cid:246)det inte heller motiveras av det gemensamma europeiska intresset. Endast undantaget i artikel 92. 3 c kan komma i fr(cid:229)ga. Det aktuella st(cid:246)dets f(cid:246)renlighet m(cid:229)ste bed(cid:246)mas enligt de s(cid:228)rskilda reglerna f(cid:246)r st(cid:246)d till unds(cid:228)ttning och omstrukturering (6). Enligt den allm(cid:228)nna princip som skall till(cid:228)mpas p(cid:229) statligt st(cid:246)d till f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter st(cid:228)lls flera villkor f(cid:246)r f(cid:246)renlighet, n(cid:228)mligen f(cid:246)ljande: 1) Att en omstruktureringsplan, baserad p(cid:229) realistiska antaganden och (cid:228)gnad att inom rimlig tid (cid:229)terst(cid:228)lla den minsta l(cid:246)nsamhet som kr(cid:228)vs p(cid:229) det investerade kapitalet, genomf(cid:246)rs fullst(cid:228)ndigt, s(cid:229) att f(cid:246)retagets l(cid:229)ngsiktiga ekonomiska och finansiella b(cid:228)rkraft garanteras. 2) Att tillr(cid:228)ckliga motprestationer f(cid:246)r att kompensera den snedvridande effekten av st(cid:246)det p(cid:229) konkurrensen, s(cid:229) att det kan konstateras att detta inte strider mot gemenskapens intresse. l(cid:228)mnas (6) Se fotnot 5. 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/49 3) Att st(cid:246)det st(cid:229)r i proportion till de efterstr(cid:228)vade m(cid:229)len, och att dess storlek begr(cid:228)nsas till ett mini- mum som (cid:228)r absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r omstrukture- ringen, s(cid:229) att saneringen i st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga utstr(cid:228)ck- ning belastar f(cid:246)retaget sj(cid:228)lvt. 4) Att omstruktureringsplanen och varje annan (cid:229)tg(cid:228)rd som f(cid:246)reskrivs i kommissionens slutgiltiga beslut genomf(cid:246)rs i sin helhet. 5) Att ett system f(cid:246)r kontroll av ovann(cid:228)mnda villkor inf(cid:246)rs. P(cid:229) grundval av regelverket om omstruktureringsst(cid:246)d finner kommissionen att s(cid:229)dant st(cid:246)d till omstrukture- ring normalt b(cid:246)r vara n(cid:246)dv(cid:228)ndigt endast en g(cid:229)ng. 5. 2 Analys av omstruktureringsplanen Bankens omstruktureringsplan har utarbetats av kre- ditinstitutet med st(cid:246)d av aff(cid:228)rsbanken Rothschild, som f(cid:246)rordnats som konsult av finansministeriet. En f(cid:246)rsta plan sammanst(cid:228)lldes i slutet av juni 1996 och inneh(cid:246)ll olika (cid:229)tg(cid:228)rder, varav en del hade b(cid:246)rjat genomf(cid:246)ras redan i b(cid:246)rjan av 1996. Planen f(cid:246)rst(cid:228)rktes och precise- rades i slutet av november 1996 f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra bankens privatisering f(cid:246)re (cid:229)rets slut. Den nya planen innefattar s(cid:228)rskilt (cid:246)verf(cid:246)ring till ett avvecklingsf(cid:246)retag av tillg(cid:229)ngar i banken till ett v(cid:228)rde av omkring 12 400 miljarder lire, antagande av striktare riktlinjer f(cid:246)r kapitalt(cid:228)ckning samt en f(cid:246)rst(cid:228)rkning av program- met f(cid:246)r minskning av personal och allm(cid:228)nna utgifter. I planen anges f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst de verkliga sk(cid:228)len till bankens insolvens, vilka innefattar en serie brister i ledning och strate- finansiering, institutets struktur, giska planering. Med avseende p(cid:229) ledning konstateras s(cid:228)rskilt en ol(cid:228)mplig personaladministration, en kom- plex organisationsstruktur, otillr(cid:228)ckliga informations- system, en outvecklad kommersiell verksamhet och en riskabel finansiell f(cid:246)rvaltning. N(cid:228)r det g(cid:228)ller den stra- tegiska utvecklingen visar analysen en icke homogen territoriell expansion, en okontrollerad kreditpolitik, en osammanh(cid:228)ngande n(cid:228)rvaro i utlandet, investeringar i alltf(cid:246)r riskfylld verksamhet och fr(cid:229)nvaro av innova- tiva produkter. Dessa brister skapade allvarliga ekono- miska och finansiella problem med f(cid:246)rluster p(cid:229) kredit- portf(cid:246)ljen, otillr(cid:228)cklig f(cid:246)rm(cid:246)genhetsbildning, svag l(cid:246)n- samhet och bristande likviditet. Kreditf(cid:246)rlusterna f(cid:246)rsv(cid:229)rade s(cid:228)rskilt den finansiella obalansen (minsk- ning av r(cid:228)ntemarginalen och (cid:229)rliga f(cid:246)rluster) och oba- lansen i f(cid:246)rm(cid:246)genheten ((cid:246)kning av improduktiva till- g(cid:229)ngar och minskning av ej avgiftsbelagda skulder) genom att interbankmarknaden m(cid:229)ste utnyttjas i onor- mal omfattning. Filialn(cid:228)tet k(cid:228)nnetecknades av en okontrollerad expansion. De filialer som (cid:246)ppnades i de norra regionerna, d(cid:228)r konkurrensen i banksektorn (cid:228)r mycket intensiv, uppn(cid:229)dde inte f(cid:246)rv(cid:228)ntade resultat p(cid:229) grund av alltf(cid:246)r blygsamma marginaler, alltf(cid:246)r stora risker och mycket h(cid:246)ga strukturkostnader. Personal- kostnaden var oproportionerlig j(cid:228)mf(cid:246)rt med andra kreditinstitut p(cid:229) marknaden och i f(cid:246)rh(cid:229)llande till utvecklingen p(cid:229) marknaden p(cid:229) s(cid:229)v(cid:228)l individuell som (cid:246)vergripande niv(cid:229). och privatisering tidsperiod, Omstruktureringsplanen ing(cid:229)r i en process f(cid:246)r konkur- som renskraftig genomsk(cid:229)dlig genomf(cid:246)rs under en ytterst kort t. o. m. innan en bekr(cid:228)ftelse p(cid:229) saneringen erh(cid:229)llits, med till- skott till det egna kapitalet l(cid:229)ngt under den minimi- niv(cid:229) regelsystemet p(cid:229) omr(cid:229)det kr(cid:228)ver, vilket allts(cid:229) inneb(cid:228)r att de potentiella k(cid:246)parna m(cid:229)ste skjuta till kapital till banken. Kommissionen ser generellt sett positivt p(cid:229) en s(cid:229)dan uppl(cid:228)ggning, eftersom den i prin- cip garanterar att staten definitivt kan l(cid:246)sa problemet med sanering av banken och medverkar till att f(cid:246)r- b(cid:228)ttra det (cid:246)vergripande system f(cid:246)r kontroll av bankens f(cid:246)rvaltning (corporate governance) som l(cid:229)g bakom gruppens f(cid:246)rluster. Kommissionen betraktar en s(cid:229)dan l(cid:246)sning som l(cid:228)mplig, eftersom den g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att bygga upp ett effektivare kontrollsystem, grundat p(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder som inte st(cid:246)r marknaden. I detta sammanhang b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att banken under de senaste (cid:229)ren, i f(cid:246)rvissning om statens uttryckliga eller underf(cid:246)rst(cid:229)dda st(cid:246)d, gett sig in p(cid:229) en of(cid:246)rsiktig politik som gradvis lett till ansenliga f(cid:246)rluster. Detta beteende (cid:228)r s(cid:228)rskilt ol(cid:228)mpligt av tv(cid:229) sk(cid:228)l: F(cid:246)r det f(cid:246)r- sta eftersom den bristande effektiviteten i systemet f(cid:246)r corporate governance har lett till att det slutliga beho- vet av statligt st(cid:246)d (cid:246)kat betydligt med anledning av aktie(cid:228)garnas passiva roll i styrelsen av f(cid:246)retaget, vilket dessutom skapat ett problem med en ”moralisk risk” (7). F(cid:246)r det andra eftersom konsekvenserna i banksektorn av ett felaktigt och of(cid:246)rsiktigt beteende i allm(cid:228)nhet visar sig f(cid:246)rst efter en tid, varvid en viss och i allm(cid:228)nhet l(cid:228)ngre period kr(cid:228)vs f(cid:246)r att det stora risk- tagandet skall visa sig i finansiella f(cid:246)rluster, vilket (cid:228)r ett sk(cid:228)l till att en riskfylld politik kan bedrivas en l(cid:228)ngre tid och skapa allt allvarligare st(cid:246)rningar. (7) Denna moraliska risk inneb(cid:228)r att ju st(cid:246)rre misstag som g(cid:246)rs i f(cid:246)rvaltningen, desto mera st(cid:246)d f(cid:229)r det f(cid:246)retag som ansvarar f(cid:246)r misstagen. L 116/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 Omstruktureringsplanen ber(cid:246)r alla bankens svaga punkter och syftar till att sanera bankens operativa profil, (cid:229)terst(cid:228)lla balansen i f(cid:246)rm(cid:246)genheten, finanserna och l(cid:246)nsamheten samt garantera en privatisering inom en begr(cid:228)nsad tid. Bl. a. skall enligt f(cid:246)retagsplanen 2 480 tj(cid:228)nster bort, av vilka omkring 1 000 redan f(cid:246)rsvunnit under 1996 och lika m(cid:229)nga under 1997. Enligt best(cid:228)mmelserna i dekretet kommer genomsnittskostnaden per capita, som var 125 miljoner lire under 1996, att minskas till genomsnittsniv(cid:229)n i det italienska banksystemet, som var 117 miljoner lire. F(cid:246)rvaltningskostnaderna skall reduceras med 12 % 1997 och 9 % 1998. Tabell 3 F(cid:246)retagsplan f(cid:246)r Banco di Napoli (miljarder lire) 1995 1996 1997 1998 1999 R(cid:228)ntemarginal 1 961 1 635 1 597 […] (*) […] (*) Tj(cid:228)nstemarginal 534 621 649 […] (*) […] (*) Total f(cid:246)rmedlings- marginal 2 495 2 256 2 246 […] (*) […] (*) Personalkostnader (cid:159) 1 512 (cid:159) 1 540 (cid:159) 1 322 […] (*) […] (*) Andra administra- tionskostnader Totala allm(cid:228)nna kostnader Bruttoint(cid:228)kt av verksamheten Kreditf(cid:246)rluster och avs(cid:228)ttningar (cid:159) 613 (cid:159) 550 (cid:159) 518 […] (*) […] (*) (cid:159) 2 125 (cid:159) 2 090 (cid:159) 1 840 […] (*) […] (*) 370 166 406 […] (*) […] (*) (cid:159) 3 112 (cid:159) 1 533 (cid:159) 202 […] (*) […] (*) Andra avs(cid:228)ttningar (cid:159) 382 (cid:159) 500 (cid:159) 270 […] (*) […] (*) Extraordin(cid:228)ra int(cid:228)kter, netto (cid:159) 24 201 90 […] (*) […] (*) Totalt, (cid:246)vrigt (cid:159) 3 518 (cid:159) 1 832 (cid:159)382 […] (*) […] (*) Resultat f(cid:246)re skatt (cid:159) 3 148 (cid:159) 1 665 23 […] (*) […] (*) Skatt (cid:159) 8 (cid:159) 4 (cid:159) 4 […] (*) […] (*) Resultat efter skatt (cid:159) 3 156 (cid:159) 1 669 19 […] (*) […] (*) (*) Delar av denna text har utformats s(cid:229) att konfidentiella uppgifter inte skall r(cid:246)jas. Dessa delar omges av en hakparentes, och (cid:228)r mar- kerade med en asterisk. punkter mellan 1996 och 1999 och r(cid:228)ntemarginalen mellan utl(cid:229)ning och inl(cid:229)ning med ca 130 punkter. Tak- ten i resurstillv(cid:228)xten f(cid:246)rblir begr(cid:228)nsad, medan investe- ringarna b(cid:246)r (cid:246)ka mera p(cid:229)tagligt. F(cid:246)rmedlingsmargina- len bibeh(cid:229)lls p(cid:229) tillfredsst(cid:228)llande niv(cid:229)er tack vare (cid:246)kningen av provisionsint(cid:228)kterna, vars andel av f(cid:246)r- medlingsmarginalen b(cid:246)r anpassa sig till de h(cid:246)gre niv(cid:229)er som (cid:228)r typiska f(cid:246)r mer konkurrensutsatta ban- ker. Den (cid:229)tervunna l(cid:246)nsamheten verkar dock inte vara baserad p(cid:229) n(cid:229)gon (cid:246)kning av f(cid:246)rmedlingsmarginalen, som f(cid:246)rblir l(cid:228)gre (cid:228)n niv(cid:229)n 1995, utan snarare p(cid:229) en minskning av de allm(cid:228)nna kostnaderna och kreditkost- naderna. Detta kan ytterligare garantera prognosens lika, eftersom f(cid:246)rb(cid:228)ttringen h(cid:229)llbarhet, allt annat grundas p(cid:229) faktorer som f(cid:246)retaget i h(cid:246)g grad kan kon- trollera, och inte p(cid:229) marknadens och oms(cid:228)ttningens tillv(cid:228)xt. Minskningen av avs(cid:228)ttningarna (cid:229)terspeglar uppenbart (cid:246)verf(cid:246)ringen av ol(cid:246)nsamma krediter till avvecklingsorganisationen och minskningen av verk- samheten. Enligt planen kommer emellertid (cid:228)ven r(cid:228)n- tan p(cid:229) ol(cid:246)nsamma krediter att anpassas till sundare niv(cid:229)er. Ers(cid:228)ttningen f(cid:246)r bankens l(cid:229)n till avvecklingsf(cid:246)retaget (cid:228)r inte bunden, utan baseras p(cid:229) ett indexsystem som knyter den till de korta marknadsr(cid:228)ntorna under f(cid:246)re- g(cid:229)ende (cid:229)r (jfr avsnitt 2. 2 ovan). I en situation med fal- lande r(cid:228)ntor verkar en s(cid:229)dan teknik ge banken en till- fredsst(cid:228)llande ers(cid:228)ttning, med h(cid:228)nsyn till den normalt h(cid:246)gre ers(cid:228)ttningen f(cid:246)r kundkrediter och resurskost- naden. Utifr(cid:229)n en analys av de erh(cid:229)llna dokumenten verkar planen f(cid:246)r sanering av banken betryggande. St(cid:246)det fr(cid:229)n en internationell aff(cid:228)rsbank som Rothschild garanterar att bankens fundamentala problem beaktats p(cid:229) ett tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt. Omstruktureringsingripan- dena inriktas p(cid:229) viktiga komponenter i den normala f(cid:246)rvaltningen (personal, organisation, datasystem, kommersiella fr(cid:229)gor), p(cid:229) den strategiska utvecklingen (kundurval, territoriell utveckling, produktutveckling) och p(cid:229) den finansiella strukturen (eget kapital, kredit- kvalitet, l(cid:246)nsamhet, likviditet). Omstrukturerings(cid:229)tg(cid:228)r- derna har till st(cid:246)rsta delen redan genomf(cid:246)rts, s(cid:228)rskilt minskningen av arbetskostnaden per enhet och i abso- luta tal. Kostnaderna f(cid:246)r tj(cid:228)nstg(cid:246)rande personal mins- kade under 1997 med 142 miljarder lire, eller 11 %, medan kostnaderna f(cid:246)r avg(cid:229)ngsvederlag och pensioner minskade med 83 miljarder lire, eller 36 % i relativa tal. Antagandena i planen verkar tillr(cid:228)ckligt realistiska. R(cid:228)ntan p(cid:229) kortfristiga l(cid:229)n f(cid:246)rutses minska med ca 300 Bankens resultat under 1997 bekr(cid:228)ftar den p(cid:229)g(cid:229)ende saneringen och (cid:246)vertr(cid:228)ffar de som uttrycks i f(cid:246)retagsplanen, trots minskningen av verk- samhetens volym. Redan efter de f(cid:246)rsta sex m(cid:229)naderna (cid:246)vertr(cid:228)ffade nettoresultatet (16,8 miljarder lire) f(cid:246)r- f(cid:246)rv(cid:228)ntningar 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/51 v(cid:228)ntningarna och motsvarade den niv(cid:229) som ber(cid:228)k- nades uppn(cid:229)s vid (cid:229)rets slut. Under andra halv(cid:229)ret 1997 f(cid:246)rst(cid:228)rktes (cid:229)terh(cid:228)mtningen ytterligare, och ban- ken avslutade (cid:229)ret med en nettovinst p(cid:229) 142 miljarder lire, h(cid:246)gre (cid:228)n det f(cid:246)rv(cid:228)ntade resultatet, varigenom banken kunde ge utdelning till sparaktie(cid:228)garna. S(cid:228)r- skilt visar r(cid:228)kenskaperna att banken kunde stoppa och (cid:228)ven v(cid:228)nda minskningen av f(cid:246)rmedlingsmarginalen, tack vare h(cid:246)jda nettoprovisioner och stabiliserad r(cid:228)n- temarginal. Den kraftiga minskningen av de allm(cid:228)nna kostnaderna, s(cid:228)rskilt till f(cid:246)ljd av radikala (cid:229)tg(cid:228)rder i fr(cid:229)ga om personalkostnaden, verkar vara i linje med vad som fastst(cid:228)lls i planen. Utvecklingen ger anledning att anta att bankens omstruktureringsplan under kom- mande (cid:229)r har goda f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar att ge de f(cid:246)rv(cid:228)n- tade resultaten och troligen (cid:228)ven (cid:246)vertr(cid:228)ffa dem. i som ber(cid:246)r Trov(cid:228)rdigheten omstruktureringsplan bankens bekr(cid:228)ftas av att de privata aktie(cid:228)garna helt och h(cid:229)llet medverkat i den kapital(cid:246)kning som genomf(cid:246)rts efter fr(cid:229)n privatiseringen. Finansministeriet har avst(cid:229)tt (cid:229)tg(cid:228)rden, omkring ett 900 miljarder lire, och medverkan fr(cid:229)n privata aktie- (cid:228)gare, s(cid:228)rskilt INA (8), har dominerat helt. Med anled- ning h(cid:228)rav anser kommissionen att INA:s och de pri- vata aktie(cid:228)garnas dominerande medverkan i (cid:229)tg(cid:228)rden ger den en kommersiell karakt(cid:228)r och f(cid:246)rst(cid:228)rker trov(cid:228)r- digheten i bankens omstruktureringsplan. belopp av Enligt de italienska myndigheterna kommer den l(cid:229)ng- siktiga ekonomiska och finansiella b(cid:228)rkraften, som redan nu s(cid:228)krats tack vare (cid:229)tg(cid:228)rderna i omstrukture- ringsplanen, att s(cid:228)kras (cid:228)ven vid ett samg(cid:229)ende med BNL. De har understrukit de tv(cid:229) bankernas positiva synergieffekter p(cid:229) bankens l(cid:246)nsamhet och BNL:s bety- dande omstruktureringsinsatser inf(cid:246)r privatiseringen. Det b(cid:246)r i detta sammanhang noteras att de (cid:229)tg(cid:228)rder som redan vidtagits f(cid:246)r privatisering av BNL utesluter risken f(cid:246)r att kontrollen av banken (cid:246)verg(cid:229)r fr(cid:229)n en privat juridisk person (INA) till en offentlig (BNL), och f(cid:246)ljaktligen minskar risken f(cid:246)r att ytterligare all- m(cid:228)nna medel kommer att beh(cid:246)va tillf(cid:246)ras om f(cid:246)rv(cid:228)nt- ningarna i omstruktureringsplanen inte sl(cid:229)r in. Tv(cid:228)r- tom bekr(cid:228)ftar privatiseringen av BNL att kontrollen av banken definitivt (cid:246)verf(cid:246)rs i privata h(cid:228)nder. Vad betr(cid:228)ffar m(cid:246)jligheten till ett samg(cid:229)ende mellan banken och BNL sedan den sistn(cid:228)mnda privatiserats, konstaterar kommissionen att det p(cid:229) detta stadium (cid:228)nnu inte (cid:228)r exakt klart n(cid:228)r ett s(cid:229)dant f(cid:246)rslag kan genomf(cid:246)ras. I varje fall borde vid en s(cid:229)dan fusion, om f(cid:246)rslaget skulle genomf(cid:246)ras enligt dekretet av den (8) INA:s privata karakt(cid:228)r har fastst(cid:228)llt p(cid:229) grundval av upp- lysningar som (cid:246)verl(cid:228)mnats av de italienska myndighe- terna r(cid:246)rande dess aktie(cid:228)gare, s(cid:228)rskilt den betydande andelen institutionella privata investerare och deras r(cid:246)s- tetal. 21 januari 1998, med h(cid:228)nsyn till de b(cid:229)da bankernas f(cid:246)rm(cid:246)genhetsv(cid:228)rden och marknadsnoteringar, en ny bank skapas, vars kapital till helt (cid:246)verv(cid:228)gande del skulle ligga i privata h(cid:228)nder, och d(cid:228)r staten skulle vara minoritets(cid:228)gare. Likv(cid:228)l har kommissionen velat kontrollera att en even- tuell fusion med BNL inte skulle skada l(cid:246)nsamhets- niv(cid:229)n f(cid:246)r det f(cid:246)retagskomplex som skapas genom fusionen, och d(cid:228)rmed f(cid:246)r banken. BNL har i sj(cid:228)lva verket under de senaste verksamhets(cid:229)ren haft en ganska blygsam l(cid:246)nsamhet, som i avsaknad av kom- pletterande uppgifter inte skulle motivera slutsatsen att l(cid:246)nsamheten p(cid:229) det egna kapitalet i det nya f(cid:246)retag som skulle bildas genom en fusion mellan BNL och banken skulle vara godtagbar f(cid:246)r en privat investerare som verkar i en markadsekonomi. De italienska myn- digheterna har i detta avseende understrukit att BNL har genomf(cid:246)rt en betydande omstruktureringsplan, som kommer att ha bekostats av banken sj(cid:228)lv f(cid:246)re fusionen. I synnerhet har BNL redan gjort betydande avs(cid:228)ttningar f(cid:246)r verksamheten och f(cid:246)r omstrukture- ringskostnaderna, som i motsvarande m(cid:229)n har minskat nettotillg(cid:229)ngarna. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r rimligt att h(cid:228)vda att fusionen inte kommer att inverka negativt p(cid:229) l(cid:246)nsam- heten i det nya bankf(cid:246)retaget i j(cid:228)mf(cid:246)relse med de bed(cid:246)mningar som uteslutande g(cid:228)ller banken. En posi- tiv effekt kan f(cid:246)rv(cid:228)ntas p(cid:229) l(cid:228)ngre sikt. Aff(cid:228)rsbanken Rothschild har tillst(cid:228)llt kommissionen en rapport, som understryker de framsteg banken gjort efter 1993, d(cid:229) en ny ledningsgrupp uts(cid:229)gs. Ut(cid:246)ver de avs(cid:228)ttningar som beskrivs ovan visar BNL tydliga tecken p(cid:229) en strukturell sanering. I (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med den strategi som f(cid:246)ljs har banken lyckats bem(cid:228)stra den minskning av r(cid:228)ntemarginalen som kan konstateras inom hela banksystemet och (cid:246)ka int(cid:228)k- terna fr(cid:229)n tj(cid:228)nsteverksamheten genom att fond- och f(cid:246)rs(cid:228)kringssparandet stimulerats. (cid:190)ven p(cid:229) kostnads- sidan har BNL lyckats minska arbetskostnaden i reella tal, bl. a. beroende p(cid:229) minskningen av antalet anst(cid:228)ll- da. Den p(cid:229)g(cid:229)ende omstruktureringsplanen, d(cid:228)r bl. a. en ytterligare minskning av personalkostnaden ing(cid:229)r ((cid:159) 3 700 anst(cid:228)llda under tre(cid:229)rsperioden 1998–2000), inger goda f(cid:246)rhoppningar om en f(cid:246)rb(cid:228)ttring under de n(cid:228)rmaste (cid:229)ren av de hittills uppn(cid:229)dda resultaten. Banken Rothschild har bed(cid:246)mt att vid en fusion mel- lan banken och BNL skulle bankens resultat vinna p(cid:229) samordningen med BNL. Fusionen mellan de b(cid:229)da bankerna kan ge betydande synergieffekter p(cid:229) omkring 500 miljarder lire, med beaktande av att de b(cid:229)da ban- kerna kompletterar varandra geografiskt och funk- tionsm(cid:228)ssigt. Fusionen borde skapa synergieffekter n(cid:228)r det g(cid:228)ller personal, andra allm(cid:228)nna kostnader och icke finansiella int(cid:228)kter. Bl. a. skulle synergieffekterna p(cid:229) L 116/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 personalsidan uppg(cid:229) till ca 240 miljarder lire (47,5 % av de totala personalkostnaderna), genom minskning av personalen i de allm(cid:228)nna ledningsgrupperna och rationalisering av det italienska och utl(cid:228)ndska filialn(cid:228)- tet, 125 miljarder lire n(cid:228)r det g(cid:228)ller andra allm(cid:228)nna kostnader (25 % av de totala allm(cid:228)nna kostnaderna) och 140 miljarder lire n(cid:228)r det g(cid:228)ller icke finansiella int(cid:228)kter (27,5 % av totalbeloppet), s(cid:228)rskilt i fr(cid:229)ga om r(cid:246)relseresultat och provisionsnetto. I j(cid:228)mf(cid:246)relse med andra fall av fusioner verkar de h(cid:228)r gjorda antagandena tillr(cid:228)ckligt f(cid:246)rsiktiga. Synergieffek- terna ber(cid:228)knas till omkring 30 % av driftskostnaderna, medan de i andra fall, bl. a. italienska och brittiska, varit ungef(cid:228)r 35 % av dessa. F(cid:246)ljaktligen skulle avkastningen p(cid:229) bankens kapital vid en eventuell fusion med BNL kunna (cid:246)ka fr(cid:229)n 7,6 till 11,6 %. Denna niv(cid:229) (cid:228)r tillr(cid:228)cklig f(cid:246)r att trygga det nya f(cid:246)retagets l(cid:229)ngsiktiga ekonomiska och finansiella b(cid:228)rkraft. Enligt aff(cid:228)rsbanken Rothschild f(cid:246)ruts(cid:228)tter ett s(cid:229)dant resultat att omstruktureringsplanen f(cid:246)r banken genomf(cid:246)rs fullt ut och att fusionen mellan banken och BNL genomf(cid:246)rs. I varje fall skulle en (cid:246)verf(cid:246)ring av banken till INA/BNL-gruppen med INA som majori- tets(cid:228)gare trygga bankens l(cid:229)ngsiktiga ekonomiska och finansiella l(cid:246)nsamhet, (cid:228)ven utan en regelr(cid:228)tt fusion mellan banken och BNL. krediter under tv(cid:229) (cid:229)r (1995 och 1996), av innehav, s(cid:228)r- skilt finansiella, till ett v(cid:228)rde av ca 210 miljarder lire och av fast egendom till ett v(cid:228)rde av ca 230 miljarder lire. Principen att st(cid:246)det skall vara begr(cid:228)nsat till ett absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt minimum kr(cid:228)ver en (cid:246)vervakning av att banken (cid:229) ena sidan f(cid:246)rfogar (cid:246)ver eget kapital till ett belopp som r(cid:228)cker f(cid:246)r att fullg(cid:246)ra dess fastst(cid:228)llda skydligheter, men (cid:229) andra sidan inte disponerar (cid:246)ver st(cid:246)rre eget kapital (cid:228)n som (cid:228)r absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. I detta avseende noterar kommissionen att den l(cid:228)ngsta niv(cid:229)n f(cid:246)r kapitalf(cid:246)rs(cid:246)rjning b(cid:246)r bed(cid:246)mas utifr(cid:229)n m(cid:246)j- ligheten att det offentliga ingripandet f(cid:246)ljs av en insats av n(cid:246)dv(cid:228)ndigt kompletterande kapital fr(cid:229)n (cid:246)vriga aktie(cid:228)gare. T. ex. n(cid:228)r det g(cid:228)ller en snabb privatisering genom auktion kan man anta att den potentiella k(cid:246)pa- ren ser till att de lagstadgade f(cid:246)rpliktelserna uppfylls. I detta avseende noterar kommissionen f(cid:246)rst att finans- ministeriets ingripande med ett kapitaltillskott p(cid:229) 2 000 miljarder lire (cid:228)r klart begr(cid:228)nsat, eftersom det inte var tillr(cid:228)ckligt f(cid:246)r att (cid:229)terst(cid:228)lla kapitalt(cid:228)cknings- graden p(cid:229) grund av de f(cid:246)rluster som noterades vid slu- tet av 1996 och som har minskat bankens egna kapital till omkring 1 000 miljarder lire. Kravet p(cid:229) kapital- t(cid:228)ckning inom koncernen har uppfyllts genom k(cid:246)parna och (cid:246)vriga privata aktie(cid:228)gare, som har tillf(cid:246)rt banken nytt kapital under 1997. Det kan d(cid:228)rf(cid:246)r anses att finansministeriets ingripande faktiskt begr(cid:228)nsats till vad som varit absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt. Kommissionen anser mot bakgrund av vad som nu redovisats att den ekonomiska och finansiella l(cid:246)nsam- heten i komplexet banken-BNL, vid en eventuell fusion mellan de tv(cid:229) bankerna, (cid:228)r tryggad, och att inga ytterligare st(cid:246)dingripanden fr(cid:229)n statens sida skulle kr(cid:228)vas. 5. 4 L(cid:228)mnade motprestationer 5. 3 St(cid:246)dets proportionalitet med de efterstr(cid:228)vade m(cid:229)len Betr(cid:228)ffande uppfyllandet av de andra villkoren som st(cid:228)lls i regelverket f(cid:246)r st(cid:246)d till omstruktureringen anser kommissionen att banken i betydande utstr(cid:228)ckning bidrar till kostnaderna f(cid:246)r omstruktureringen. Det kan i sammanhanget p(cid:229)minnas om att banken har burit kostnaden f(cid:246)r att t(cid:228)cka alla (cid:229)taganden som (cid:246)verf(cid:246)rts till avvecklingsorganisationen med ett belopp av ca 4 400 miljarder lire, vilket (cid:228)r mer (cid:228)n dubbelt s(cid:229) mycket som det kapitaltillskott som l(cid:228)mnats av finans- ministeriet. H(cid:228)rtill skall l(cid:228)ggas (cid:246)verl(cid:229)telser, ut(cid:246)ver avskiljningen, av 5 300 miljarder lire i medelfristiga Betr(cid:228)ffande motprestationer f(cid:246)r att kompensera kon- kurrenterna f(cid:246)r st(cid:246)dets snedvridande effekter erinras om kommissionens politik p(cid:229) omr(cid:229)det. Som anges i gemenskapens riktlinjer f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till unds(cid:228)tt- ning och omstrukturering av f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter (cid:228)r motprestationens roll att s(cid:229) l(cid:229)ngt m(cid:246)jligt motverka de negativa (cid:229)terverkningarna p(cid:229) konkurrenterna. I annat fall skulle st(cid:246)det strida mot det gemensamma intresset, och undantag enligt artikel 92. 3 c. inte kunna medges skulle Motprestationerna b(cid:246)r till sin natur inneb(cid:228)ra en kom- pletterande insats fr(cid:229)n det st(cid:246)dmottagande f(cid:246)retagets sida ut(cid:246)ver den omstrukturering som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r dess sanering. F(cid:246)ljaktligen b(cid:246)r de i f(cid:246)rsta hand vara (cid:229)tg(cid:228)rder som varken direkt eller indirekt finansieras genom statligt st(cid:246)d. 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/53 Kommissionen har nyligen i ett annat fall d(cid:228)r det g(cid:228)l- ler en bank visat att det (cid:228)r m(cid:246)jligt att upskatta den teoretiska st(cid:246)rning av konkurrensen som orsakas av st(cid:246)d. Inom banksektorn (cid:228)r det genom kapitalt(cid:228)ck- ningskravet, som fastst(cid:228)ller ett direkt f(cid:246)rh(cid:229)llande mel- lan en banks kapitalbas och dess (cid:229)taganden, v(cid:228)gda med avseende p(cid:229) niv(cid:229)n p(cid:229) den risk banken till(cid:229)ts ta, m(cid:246)jligt att direkt m(cid:228)ta den m(cid:246)jliga teoretiska effekten av ett kapitaltillskott till banken p(cid:229) dess verksamhets- r(cid:229)dets direktiv 89/647/EEG av den niv(cid:229). Enligt 18 december 1989 om kapitalt(cid:228)ckningsgrad f(cid:246)r kredit- institut (9), senast (cid:228)ndrat genom Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 96/10/EG av den 21 mars 1996 (10), (cid:228)r detta krav p(cid:229) kapitalt(cid:228)ckning lika f(cid:246)r alla banker i Europa, vilket f(cid:246)renklar v(cid:228)rderingen av effek- ten av ett kapitaltillskott eller av ett st(cid:246)d med motsva- rande effekt. Om st(cid:246)det ges i form av kapitaltillskott kan st(cid:246)rningen av konkurrensen (cid:246)verslagsvis v(cid:228)rderas med ledning av riskv(cid:228)gda tillg(cid:229)ngar. Ett kapitaltillskott till ett v(cid:228)rde av en miljard lire eller en (cid:229)tg(cid:228)rd med motsvarande verkan g(cid:246)r t. ex. att en bank under i (cid:246)vrigt samma omst(cid:228)ndigheter kan (cid:246)ka de v(cid:228)gda egna tillg(cid:229)ngarna (med beaktande av kapitalt(cid:228)ckningskra- vet, som (cid:229)l(cid:228)gger f(cid:246)retaget att respektera en minsta kapitalt(cid:228)ckningsgrad p(cid:229) 8 %, som skall ber(cid:228)knas p(cid:229) det egna kapitalet som till minst h(cid:228)lften best(cid:229)r av kapitalbasen) med ett belopp av 12,5–25 miljarder lire. I det aktuella fallet utg(cid:246)r st(cid:246)det, som uppg(cid:229)r till ca 2 217 miljarder lire, omkring h(cid:228)lften av det egna kapi- tal som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r att uppfylla kapitalt(cid:228)ckningskravet vid slutet av 1994. Till skillnad fr(cid:229)n andra fall, och som redan konstaterats i punkt 5. 3 i detta beslut, syf- tar st(cid:246)det i fr(cid:229)ga fr(cid:228)mst till att t(cid:228)cka f(cid:246)rluster och till bankens (cid:246)verlevnad, och inte till att bevara en f(cid:246)r- m(cid:246)genhetssituation som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att beh(cid:229)lla den tidigare niv(cid:229)n p(cid:229) verksamheten. Det kapitaltill- skott som beviljades efter privatiseringen 1997 gjorde att kapitalt(cid:228)ckningskravet kunde uppfyllas. St(cid:246)det leder emellertid i praktiken till att bankens verksamhet kan uppr(cid:228)tth(cid:229)llas, om (cid:228)n p(cid:229) en l(cid:228)gre niv(cid:229) efter (cid:246)ver- l(cid:229)telserna. D(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)refaller de (cid:229)tg(cid:228)rder som ing(cid:229)r i omstrukture- ringsplanen tillr(cid:228)ckliga f(cid:246)r att s(cid:229) l(cid:229)ngt m(cid:246)jligt mildra st(cid:246)rningen av konkurrensen till f(cid:246)ljd av st(cid:246)det. F(cid:246)rst och fr(cid:228)mst har de (cid:229)tg(cid:228)rder som redan genom- f(cid:246)rts drastiskt minskat bankens storlek. Den totala balansomslutningen minskade fr(cid:229)n 121 000 miljarder lire vid slutet av 1994 till 69 000 miljarder lire vid slu- tet av 1997, vilket inneb(cid:228)r en minskning med 43 % p(cid:229) tre (cid:229)r. De riskv(cid:228)gda tillg(cid:229)ngarna minskade (cid:228)nnu mera. Sedan effekten av avskiljningen av tillg(cid:229)ngar till ett v(cid:228)rde av 12 400 miljarder lire till SGA eliminerats, har tillg(cid:229)ngarna minskat med n(cid:228)stan 40 000 miljarder lire. Avvecklingen genom frivillig likvidation av dotterbola- get Isveimer (med n(cid:228)stan 15 000 miljarder lire i till- g(cid:229)ngar vid slutet av 1994) kan emellertid inte helt lik- st(cid:228)llas med en motprestation, eftersom likvidationen var en n(cid:246)dv(cid:228)ndig del av omstruktureringsplanen, f(cid:246)r vilken statliga resurser skulle anv(cid:228)ndas. Eftersom det r(cid:246)r sig om en likvidation, och de belopp som ber(cid:246)rdes endast f(cid:246)rmedlades genom banken, blir slutsatsen att det inte finns n(cid:229)got inslag av st(cid:246)d i (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa banken vid likvidationen av Isveimer. Denna likvidation inneb(cid:228)r en avveckling av kapacitet. Banken hade inte kunnat (cid:246)verta Isveimers tillg(cid:229)ngar vid lik- vidationen, s(cid:229)vida det inte hade visat sig om(cid:246)jligt att s(cid:228)lja f(cid:246)retaget till andra eller realisera det p(cid:229) villkor som vore f(cid:246)rdelaktigare f(cid:246)r likvidationen. Banken har dessutom (cid:246)verl(cid:229)tit mer (cid:228)n 300 miljarder lire i fasta tillg(cid:229)ngar och mer (cid:228)n 200 miljarder lire i aktieposter. Bl. a. har aktier i bankerna IMI och Banca di Roma s(cid:229)lts med realisationsvinst. Ytterligare (cid:246)ver- l(cid:229)telser av fast ett v(cid:228)rde av ca egendom till 100 miljarder lire planeras. I Italien har banken redan (cid:246)verl(cid:229)tit 50 filialer til Banca Popolare di Brescia och nio till Banca Popolare Anto- niana Veneta. Dessutom har (cid:246)verl(cid:229)telse av ytterligare 18 filialer p(cid:229)b(cid:246)rjats och b(cid:246)r normalt avslutas f(cid:246)re (cid:229)rets utg(cid:229)ng. De (cid:246)verl(cid:229)tna filialerna har en god vinst- kapacitet, vilket visas dels av det intresse de v(cid:228)ckt p(cid:229) marknaden och det pris de betingat (290 miljarder resp. 34,5 miljarder lire), dels av den andel k(cid:246)paren erk(cid:228)nt som goodwill (132 miljarder lire eller 46 % av transaktionens v(cid:228)rde resp. 21,3 miljarder lire eller 62 % av v(cid:228)rdet). F(cid:246)rs(cid:228)ljningen av 59 filialer har med- f(cid:246)rt att krediter till ett belopp av (cid:246)ver 2 500 miljarder lire har (cid:246)verl(cid:229)tits. En ytterligare minskning av kredi- terna med ca 1 000 miljarder lire borde vara m(cid:246)jlig genom (cid:246)verl(cid:229)telse av de (cid:229)terst(cid:229)ende 18 filialerna. Denna (cid:246)verl(cid:229)telse kan allts(cid:229) betraktas som en kom- pensation f(cid:246)r st(cid:246)det. Sedan 77 filialer (cid:246)verl(cid:229)tits, mot- svarande ca 10 % av antalet anl(cid:228)ggningar, kommer banken att vara en regional bank som endast f(cid:246)rfogar (cid:246)ver n(cid:229)gra filialer i utlandet och som endast i blygsam omfattning kommer att vara representerad i Norditali- en. Vid en fusion med BNL kommer utan tvekan ytter- ligare (cid:246)verl(cid:229)telser eller omgrupperingar av filialer att bli aktuella. (9) EGT L 386, 30. 12. 1989, s. 14. (10) EGT L 85, 3. 4. 1996, s. 17. Utanf(cid:246)r Italien har banken redan minskat sin n(cid:228)rvaro h(cid:246)gst avsev(cid:228)rt. Antalet del(cid:228)gda bolag och filialer har L 116/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 har minskat med minskat fr(cid:229)n 13 till 6 p(cid:229) tv(cid:229) (cid:229)r, medan verksamhetens volym redan minskat med omkring 70 %. S(cid:228)rskilt investeringsniv(cid:229)n omkring 22 000 miljarder lire. Filialerna i Paris, Frankfurt, Los Angeles, Moskva och Seoul har st(cid:228)ngts, medan andra (Barcelona) har (cid:246)verl(cid:229)tits. Banken r(cid:228)knar med att l(cid:228)mna den spanska marknaden inom kort. Vid (cid:246)vriga filialer har personalen och verksamheten minskats. Det b(cid:246)r noteras att bankens internationella n(cid:228)t med n(cid:229)got undantag drevs med vinst. Vid v(cid:228)rderingen har dess- utom beaktats (cid:246)verf(cid:246)ringen av avdelningskontoret i Luxemburg till avvecklingsorganisationen, vilket uppenbart inte kan betraktas som n(cid:229)gon motprestation, eftersom bildan- det av avvecklingsorganisationen har medverkat till unds(cid:228)ttningen av banken. (Banco di Napoli International) reducerats avsesv(cid:228)rt. Med h(cid:228)nsyn till bankens bidrag i form av bem(cid:246)danden f(cid:246)r omstrukturering och begr(cid:228)nsning av verksamheten kan det aktuella st(cid:246)det d(cid:228)rf(cid:246)r anses (cid:246)verensst(cid:228)mma med gemenskapens riktlinjer f(cid:246)r st(cid:246)d till omstrukturering och f(cid:246)rklaras f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden. 6. Slutsatser P(cid:229) grundval av ovanst(cid:229)ende anser kommissionen att de anstr(cid:228)ngningar som banken har gjort och de (cid:229)tg(cid:228)r- der som myndigheterna har vidtagit inneb(cid:228)r en mycket betydande kompensation som leder till en v(cid:228)sentlig minskning av den snedvridande effekten av det st(cid:246)d som beviljats banken, (cid:228)ven om de inte helt kan elimi- nera denna effekt. Med anledning h(cid:228)rav anser kommissionen att de mot- prestationer banken gjort (cid:228)r tillr(cid:228)ckliga och bidrar till att g(cid:246)ra st(cid:246)det till banken f(cid:246)renligt med det gemen- samma intresset. i framf(cid:246)rallt Med h(cid:228)nsyn till ovanst(cid:229)ende och p(cid:229) basis av tillg(cid:228)ng- liga upplysningar drar kommissionen slutsatsen att bankens saneringsplan har betydande inslag av statligt form av ett kapitaltillskott p(cid:229) st(cid:246)d, l(cid:229)n fr(cid:229)n Banca d’Italia enligt 2 000 miljarder lire, ministerdekretet av den 27 september 1974 f(cid:246)r att t(cid:228)cka SGA:s f(cid:246)rluster, och skattel(cid:228)ttnader till ett netto- v(cid:228)rde av 17 miljarder lire. Med beaktande av statens uppskattade int(cid:228)kter av den p(cid:229)g(cid:229)ende privatiseringen ber(cid:228)knas det totala nettonuv(cid:228)rdet av statens kostnader till 2 217 miljarder lire, med ett teoretiskt tak p(cid:229) 11 895 miljarder lire. De l(cid:229)n Banco di Napoli f(cid:229)tt av Banca d’Italia enligt dekretet av den 27 september 1974 i samband med likvidationen av Isveimer utg(cid:246)r dock inte statligt st(cid:246)d, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att fast- st(cid:228)llda villkor respekteras. 5. 5 Andra faktorer Som fastst(cid:228)lls i gemenskapens riktlinjer f(cid:246)r st(cid:246)d till omstrukturering har kommissionen ocks(cid:229) unders(cid:246)kt bankens situation vad g(cid:228)ller skattekrediten. P(cid:229) grund- val av n(cid:228)mnda regler kan f(cid:246)retag som uppb(cid:228)r statligt st(cid:246)d inte ut(cid:246)ver detta f(cid:229) en skattekredit som motsvarar summan av de skattef(cid:246)rluster som t(cid:228)cks av kapitaltill- skott som utg(cid:246)r st(cid:246)d. I detta avseende har de itali- enska myndigheterna f(cid:246)rklarat att de villkor som fast- st(cid:228)lls i den italienska lagen, och s(cid:228)rskilt i artikel 123 i T. U. 917/86, f(cid:246)r att banken skulle kunna utnyttja denna f(cid:246)rm(cid:229)n inte (cid:228)r uppfyllda. Det kan d(cid:228)rf(cid:246)r konstateras, att statens ingripande inte bidrar till att f(cid:246)rst(cid:228)rka bankens st(cid:228)llning ut(cid:246)ver vad som (cid:228)r absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt och inte begr(cid:228)nsar m(cid:246)jlig- heterna f(cid:246)r dess europeiska medt(cid:228)vlare att konkurrera med den. Tv(cid:228)rtom har bankens marknadsandel redan Dessa enligt (cid:229)tg(cid:228)rder har unders(cid:246)kts noggrant artikel 92. 3 c i f(cid:246)rdraget f(cid:246)r att det skall kunna fast- st(cid:228)llas om de kan anses f(cid:246)renliga med den gemen- samma marknaden. P(cid:229) basis av (cid:246)verv(cid:228)gandena ovan kan det st(cid:246)d banken f(cid:229)tt anses uppfylla kraven i gemenskapens riktlinjer f(cid:246)r st(cid:246)d till unds(cid:228)ttning och omstrukturering av f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter, f(cid:246)rutsatt att vissa villkor uppfylls, av vilka n(cid:229)gra (cid:228)r oundg(cid:228)ngliga f(cid:246)r den ekonomiska och finansiella l(cid:246)nsamheten, medan andra (cid:228)r motprestationer som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att st(cid:246)det skall kunna anses vara f(cid:246)renligt med det gemensamma intresset. Med h(cid:228)nsyn till st(cid:246)dets storlek (cid:228)r det dessutom n(cid:246)d- v(cid:228)ndigt att planens genomf(cid:246)rande kontrolleras, s(cid:228)r- skilt med avseende p(cid:229) anstr(cid:228)ngningarna f(cid:246)r omstruk- turering i fusionsplanen, f(cid:246)r att den saneringsplan som presenterats f(cid:246)r kommissionen skall genomf(cid:246)ras effek- tivt och fullst(cid:228)ndigt. D(cid:228)rf(cid:246)r skall de italienska myndig- heterna var sj(cid:228)tte m(cid:229)nad fr(cid:229)n antagandet av detta beslut informera kommissionen om hur planen fram- skrider, och om varje avvikelse fr(cid:229)n prognoserna i de uppn(cid:229)dda resultaten. Ingen (cid:228)ndring som kan (cid:246)ka det 4. 5. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 116/55 statliga st(cid:246)det till banken f(cid:229)r g(cid:246)ras i planen, utan att den i f(cid:246)rv(cid:228)g godk(cid:228)nts av kommissionen. Artikel 2 Enligt riktlinjerna om st(cid:246)d till omstrukturering anser kommissionen att beviljandet av det aktuella st(cid:246)det normalt borde vara n(cid:246)dv(cid:228)ndigt endast vid ett tillf(cid:228)lle. En f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r godk(cid:228)nnandet av (cid:229)tg(cid:228)rderna enligt artikel 1 (cid:228)r att Italien respekterar (cid:229)tagandet fr(cid:229)n Banco di Napoli att f(cid:246)re utg(cid:229)ngen av 1998 (cid:246)verl(cid:229)ta eller l(cid:228)gga ner 18 filialer med s(cid:228)te i norra och mel- lersta Italien och filialen i Madrid, samt f(cid:246)ljande vill- kor: P(cid:229) dessa villkor kan st(cid:246)det i fr(cid:229)ga undantas fr(cid:229)n f(cid:246)r- budet i artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 1 i EES-avtalet, eftersom det kan anses vara f(cid:246)renligt med den gemensamma marknaden enligt artikel 92. 3 c i EG-f(cid:246)rdraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet. a) Att garantera att alla sanerings(cid:229)tg(cid:228)rder och alla f(cid:246)reskrifter f(cid:246)r det system som avses i artikel 1 och som ing(cid:229)r i den omstruktureringsplan som presen- terats f(cid:246)r kommissionen kommer att genomf(cid:246)ras. H(cid:190)RIGENOM F(cid:214)RESKRIVS F(cid:214)LJANDE. Artikel 1 1. De (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r sanering, omstrukturering och privatisering av Banco di Napoli som ing(cid:229)r i lagdekret nr 163 av den 27 mars 1996, vars giltighetstid f(cid:246)r- l(cid:228)ngts vid flera tillf(cid:228)llen, senast genom lagdekret nr 497 av den 24 september 1996, som omvandlats till lag nr 588 av den 19 november 1996, och s(cid:228)rskilt finansministeriets kapitaltillskott till Banco di Napoli p(cid:229) 2 000 miljarder lire, skattel(cid:228)ttnaderna och Banca den d’Italias 27 september 1974 f(cid:246)r att t(cid:228)cka f(cid:246)rluster i Societa` per la Gestione di Attivita` SpA, med ett potentiellt max- imalt tak p(cid:229) 14 395 miljarder lire, utg(cid:246)r statligt st(cid:246)d enligt artikel 92. 1 i EG-f(cid:246)rdraget. enligt ministerdekretet l(cid:229)n av Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder, vars nettokostnad f(cid:246)r staten uppskat- tats till omkring 2 217 miljarder lire, dock med ett potentiellt maximalt tak p(cid:229) 11 895 miljarder lire, f(cid:246)r- klaras f(cid:246)renliga med den gemensamma marknaden och med EES-avtalet enligt artikel 92. 3 c i EG-f(cid:246)rdra- get och artikel 61. 3 c i EES-avtalet. b) Att, efter att ha beaktat de villkor som st(cid:228)lls i detta beslut, inte utan godk(cid:228)nnande i f(cid:246)rv(cid:228)g fr(cid:229)n kom- missionen (cid:228)ndra villkoren i omstruktureringspla- nen. c) Att upph(cid:228)va m(cid:246)jligheten f(cid:246)r Banco di Napoli att utnyttja en skattekredit till ett belopp motsvarande de skattef(cid:246)rluster som t(cid:228)cks av finansministeriets kapitaltillskott. d) Att anvisa int(cid:228)kterna fr(cid:229)n (cid:246)verl(cid:229)telser av filialer, aktieposter och andra tillg(cid:229)ngar till den ekono- miska och finansiella omstruktureringen av Banco di Napoli. e) Att garantera att Banco di Napoli inte k(cid:246)per till- baka tillg(cid:229)ngar fr(cid:229)n likvidationen av Isveimer, utom i det fall det skulle visa sig om(cid:246)jligt att s(cid:228)lja f(cid:246)retaget till n(cid:229)gon annan eller realisera det p(cid:229) vill- kor som (cid:228)r f(cid:246)rm(cid:229)nligare f(cid:246)r likvidation. Artikel 3 De italienska myndigheterna skall i full utstr(cid:228)ckning medverka vid kontrollen av detta beslut och till kom- missionen (cid:246)verl(cid:228)mna f(cid:246)ljande dokument: a) En detaljerad rapport fr(cid:229)n de italienska myndighe- terna om genomf(cid:246)randet av kommissionens beslut och om genomf(cid:246)randet av omstruktureringsplanen. Bl. a. skall rapporten inneh(cid:229)lla 2. De l(cid:229)n som beviljats av Banca d’Italia enligt ministerdekretet av den 27 september 1974 i samband med Isveimers likvidation utg(cid:246)r inte statligt st(cid:246)d till Banco di Napoli, i den m(cid:229)n dessa resurser utnyttjas p(cid:229) ett s(cid:228)tt som kan godtas av en privat investerare och om villkoret i artikel 2 e uppfylls. — en granskning av den ekonomiska och finansi- ella effektiviteten i de olika f(cid:246)retag inom grup- pen som eventuellt kvarst(cid:229)r under statlig kon- troll med detaljerade j(cid:228)mf(cid:246)relser av resultaten med ber(cid:228)kningarna i planen, L 116/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 5. 1999 — en specifikation av varje statligt ingripande till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r dessa f(cid:246)retag i form av kapitaltill- skott, finansiering, garantier, avst(cid:229)ende fr(cid:229)n krediter eller i varje annan form, — en detaljerad analys av utvecklingen av den eventuella fusionen mellan Banca Nazionale del Lavoro och Banco di Napoli, — upplysning om i vilken omfattning som (cid:229)tagan- det och de villkor som anges i artikel 2 upp- fyllts. Gestione di Attivita` SpA, till dess den fullgjort sin uppgift, och Isveimer, till dess f(cid:246)retagets likvidation slutf(cid:246)rts. Dessa dokument skall (cid:246)verl(cid:228)mnas till kommissionen s(cid:229) snart de godk(cid:228)nts av respektive f(cid:246)retags styrelse. Kommissionen kan genomf(cid:246)ra speciella revisioner f(cid:246)r att bed(cid:246)ma dokumenten och genomf(cid:246)randet av planen enligt punkterna a och b. Rapporten skall (cid:246)verl(cid:228)mnas var sj(cid:228)tte m(cid:229)nad fr(cid:229)n dagen f(cid:246)r kommissionens beslut till dess (cid:229)tagandet och de villkor som anges i artikel 2 uppfyllts. Detta beslut riktar sig till Republiken Italien. Artikel 4 b) Balansr(cid:228)kningar, resultatr(cid:228)kningar samt (cid:229)rs- och halv(cid:229)rsredog(cid:246)relser som utarbetas av f(cid:246)retagsled- ningarna f(cid:246)r de bolag som ber(cid:246)rs av den granskade (cid:229)tg(cid:228)rden, d. v. s. Banco di Napoli och Banca Nazio- nale del Lavoro, till dess den sistn(cid:228)mnda privatise- samt avvecklingsorganisationen Societa` di rats, Utf(cid:228)rdad i Bryssel den 29 juli 1998. P(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar Monika WULF-MATHIES Ledamot av kommissionen