title: Neuvoston suositus, annettu 6 päivänä heinäkuuta 1998, jäsenvaltioiden ja yhteisön talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU policy
Economic and Monetary Union
economic policy

text: L 200/34 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 7. 98 II (S(cid:132)(cid:132)d(cid:148)kset, joita ei tarvitse julkaista) NEUVOSTO NEUVOSTON SUOSITUS, annettu 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998, j(cid:132)senvaltioiden ja yhteis(cid:148)n talouspolitiikan laajoista suuntaviivoista (98/454/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen ja erityisesti sen 103 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, ottaa huomioon 15 ja 16 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998 Cardif- fissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston p(cid:132)(cid:132)telm(cid:132)t, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) Euroopan parlamentti on hyv(cid:132)ksynyt p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slauselman komission suosituksesta, SUOSITTELEE: 1. T(cid:142)RKEIMM(cid:142)T TAVOITTEET: EMU:N ONNISTU- MINEN, VAURAUS JA TY(cid:153)PAIKAT Euron ottaminen k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999 merkitsee uuden vaiheen alkamista Euroopan yhdentymiskehityksess(cid:132) ja j(cid:132)senvaltioiden ja yhteis(cid:148)n harjoittamassa talouspolitiikassa. J(cid:132)senvaltiot ovat erityisesti kahden viime vuoden aikana harjoittaneet m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tietoista ja uskottavaa poli- tiikkaa, jonka tavoitteena on ollut kest(cid:132)v(cid:132) taloudel- linen l(cid:132)hentyminen yhteis(cid:148)ss(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) politiikka on tuottanut konkreettisia tuloksia. tehtyjen Ensinn(cid:132)kin l(cid:132)hentymisen saavuttamiseksi ponnistelujen ja saatujen merkitt(cid:132)vien tulosten perus- teella Euroopan unionin neuvosto, joka kokoontui valtion- tai hallitusten p(cid:132)(cid:132)miesten tasolla, p(cid:132)(cid:132)tti 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1998, ett(cid:132) yksitoista j(cid:132)senvaltiota t(cid:132)ytti euron k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n ottamiseksi vaadittavat ehdot. Toiseksi n(cid:132)iden ponnistelujen ansiosta on kehitty- m(cid:132)ss(cid:132) kasvua ja ty(cid:148)llisyytt(cid:132) edist(cid:132)v(cid:132) talouspoliittisten toimien yhdistelm(cid:132). Monissa j(cid:132)senvaltioissa ei toistaiseksi kuitenkaan ole edistytty riitt(cid:132)v(cid:132)sti ty(cid:148)tt(cid:148)myyden v(cid:132)hent(cid:132)misess(cid:132). suuntaviivat hyv(cid:132)ksyttiin, Kes(cid:132)n 1997 j(cid:132)lkeen, jolloin edelliset talouspolitiikan laajat taloudellisen toiminnan elpyminen yhteis(cid:148)ss(cid:132) on vahvistunut ja laajentunut entisest(cid:132)(cid:132)n samalla kun inflaatio on enn(cid:132)tyksellisen alhainen. Koska kapasiteettia on t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) vapaana useimmissa j(cid:132)senvaltioissa ja koska t(cid:132)st(cid:132) johtuen investointien, erityisesti kone- ja laitein- vestointien odotetaan kasvavan ripe(cid:132)sti, talouskasvun odotetaan jatkuvan voimakkaana ilman kapasiteettira- joitteita tai inflaatiopaineita, jos palkkakehitys jatkuu odotusten mukaisesti maltillisena. Talouden peruste- kij(cid:132)t ovat jatkuvasti, lis(cid:132)ksi kunnossa ja paranevat kysynt(cid:132)n(cid:132)kym(cid:132)t kohentuvat ja luottamus vahvistuu edelleen. Aasian rahoitus- ja talousongelmien vaiku- tukset yhteis(cid:148)n kasvun(cid:132)kymiin n(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t v(cid:132)h(cid:132)isilt(cid:132), ellei kriisi syvene eik(cid:132) laajene muihin alueen maihin. edelleen ty(cid:148)llisyys Elpymisen voimistuessa voisi kasvaa jonkin verran siten, ett(cid:132) ty(cid:148)tt(cid:148)myysaste koko yhteis(cid:148)ss(cid:132) laskisi hiukan vuoteen 1999 asti. T(cid:132)m(cid:132) merkitsisi ensimm(cid:132)ist(cid:132), joskin vaatimatonta askelta kohti korkean ty(cid:148)llisyyden tavoitetta, joka on kirjattu Amsterdamin sopimuksen 2 artiklaan. Yhteis(cid:148)n nykyinen ty(cid:148)llisyysaste ei johdu yksin- omaan suuresta ty(cid:148)tt(cid:148)myydest(cid:132) (noin 18 miljoonaa ty(cid:148)t(cid:148)nt(cid:132) vuonna 1997), vaan my(cid:148)s pitk(cid:132)(cid:132)n jatkuneista 16. 7. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 200/35 heikoista ty(cid:148)llisyysn(cid:132)kymist(cid:132), jotka ovat lannistaneet monet, usein muita sosiaaliturvaetuuksia saavat ty(cid:148)t- t(cid:148)m(cid:132)t hakemasta t(cid:148)it(cid:132). N(cid:132)in ollen, kun luodaan uusia ty(cid:148)paikkoja, niit(cid:132) on oltava tarjolla ty(cid:148)tt(cid:148)mien lis(cid:132)ksi hakeutumaan niille, ty(cid:148)markkinoille. Lis(cid:132)ksi on otettava huomioon, ett(cid:132) ty(cid:148)ik(cid:132)isen v(cid:132)est(cid:148)n m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) kasvaa viel(cid:132) jonkin verran. rohkaistuvat j(cid:132)lleen jotka hy(cid:148)dyt t(cid:132)ysim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isesti ja sen avulla voidaan p(cid:132)(cid:132)st(cid:132) yhteis(cid:148)n yleisiin, perustamissopimuksen 2 artiklassa m(cid:132)(cid:132)riteltyihin tavoitteisiin, joihin kuuluvat ymp(cid:132)- rist(cid:148)(cid:132) arvossa pit(cid:132)v(cid:132)n kest(cid:132)v(cid:132)n kasvun edist(cid:132)minen inflaatiota kiihdytt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132), korkea ty(cid:148)llisyys ja elin- tason nousu. Ty(cid:148)llisyyden lis(cid:132)(cid:132)ntyminen keskipitk(cid:132)ll(cid:132) ja pitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132) kevent(cid:132)isi huomattavasti j(cid:132)senvaltioiden julkisen talouden ja sosiaaliturvaj(cid:132)rjestelmien taakkaa. Lis(cid:132)ksi tehokkaasti k(cid:148)yhyytt(cid:132) ja sosiaalista syrj(cid:132)ytymist(cid:132). voitaisiin torjua sen avulla Talouspolitiikan teht(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) on luoda olosuhteet, joissa talouden elpyminen vahvistuu entisest(cid:132)(cid:132)n ja ii) i) laajenee keskipitk(cid:132)ll(cid:132) tai pitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132) itse(cid:132)(cid:132)n yll(cid:132)pit(cid:132)v(cid:132)ksi kasvuprosessiksi, joka ei kiihdyt(cid:132) inflaa- tiota ja joka on ty(cid:148)llisyyden huomattavan ja kest(cid:132)v(cid:132)n kohentumisen edellytys. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) tarvitaan entist(cid:132) vankempaa talous- ja rakennepoliittista ohjelmaa ja vuoden 1998 ty(cid:148)llisyyden suuntaviivojen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tie- toista t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanoa, jotta moniin keskeisiin haas- teisiin voidaan vastata ja jotta yhteis(cid:148)n j(cid:132)senval- tioiden taloudet pystyv(cid:132)t paremmin sopeutumaan muuttuviin olosuhteisiin tulevaisuudessa. Euron k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)notto ei sin(cid:132)ns(cid:132) ratkaise yhteis(cid:148)n ty(cid:148)t- t(cid:148)myysongelmaa. Edell(cid:132) mainittuja teht(cid:132)vi(cid:132) t(cid:132)ytet- t(cid:132)ess(cid:132) Euroopan talous- ja rahaliiton (EMU) vakaus- j(cid:132)rjestelm(cid:132) antaa osaltaan mahdollisuuden toteuttaa kasvua ja ty(cid:148)llisyytt(cid:132) edist(cid:132)v(cid:132) poliittisten toimien yhdistelm(cid:132). Talouspolitiikassa hallitusten ja omalta osaltaan tarvittavin ty(cid:148)markkinaosapuolten keinoin huolehdittava siit(cid:132), ett(cid:132) yhteisen rahapoli- tiikan vakaustavoitetta tuetaan. kaikin olisi 2. KASVUUN T(cid:142)HT(cid:142)(cid:142)V(cid:142) TALOUSPOLIITTISTEN TOIMIEN YHDISTELM(cid:142) VAKAUTEEN JA Jotta edell(cid:132) mainitut tavoitteet voitaisiin saavuttaa, on j(cid:132)senvaltioiden edelleen sitouduttava noudattamaan talouspolitiikassaan edellisiss(cid:132) suuntaviivoissa suosi- teltua kasvuun ja vakauteen t(cid:132)ht(cid:132)(cid:132)v(cid:132)(cid:132) strategiaa, joka on alkanut tuottaa tuloksia. Strategiassa on kolme keskeist(cid:132) osatekij(cid:132)(cid:132): — vakauteen t(cid:132)ht(cid:132)(cid:132)v(cid:132) rahapolitiikka, — m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tietoinen ja pit(cid:132)(cid:132) talous vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisena, pyrkimys julkinen vakauttaa julkisyhteis(cid:148)jen rahoitusasema — hintavakaustavoitteen mukainen nimellispalk- reaalipalkkojen kehityksen olisi kojen kehitys; noudatettava tuottavuuden kasvua ja siin(cid:132) olisi otettava huomioon tarve parantaa investointien jotta syntyisi lis(cid:132)(cid:132) ty(cid:148)paikkoja. tuottoa, Mit(cid:132) enemm(cid:132)n rahapolitiikan hintavakaustavoitetta tuetaan asianmukaisella julkisen talouden budjettipo- litiikalla todenn(cid:132)k(cid:148)i- semmin rahapoliittiset edellytykset tulevat olemaan suotuisia kasvulle ja ty(cid:148)llisyydelle. ja palkkakehityksell(cid:132), sit(cid:132) Samaan aikaan rakennepolitiikan ja hy(cid:148)dyke-, palvelu- ja ty(cid:148)voimamarkkinoiden uudistuksilla olisi tuettava kasvuprosessia, joka ei aiheuta j(cid:132)nnitteit(cid:132), vahvistettava kilpailukyky(cid:132), muutettava kasvu ty(cid:148)lli- syydeksi ja teht(cid:132)v(cid:132) kasvusta ymp(cid:132)rist(cid:148)yst(cid:132)v(cid:132)llisemp(cid:132)(cid:132). Yleisesti voidaan sanoa, ett(cid:132) yhten(cid:132)ismarkkinoiden, joista kaikki j(cid:132)senvaltiot ovat vastuussa, olisi toimit- tava paremmin. Vain jos kaikki osapuolet noudattavat t(cid:132)t(cid:132) poliittista strategiaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tietoisesti ja jos sen toteuttaminen koordinoidaan hyvin Luxemburgin Eurooppa-neu- toteutuvat EMU:n voston p(cid:132)(cid:132)telmien mukaisesti, Koko euroaluetta koskeva talouspoliittisten toimien yhdistelm(cid:132) muodostuu p(cid:132)(cid:132)asiassa yhteisen rahapoli- tiikan sek(cid:132) osallistujamaiden julkisen talouden ja palkkojen kehityksen yhteisvaikutuksesta. Osallistuja- maiden talouspoliittisia toimia seurataan ja koordi- noidaan entist(cid:132) tarkemmin, jotta saavutettaisiin asian- mukainen talouspoliittisten toimien yhdistelm(cid:132) sek(cid:132) koko euroalueella ett(cid:132) kussakin osallistujamaassa. Vakauteen t(cid:132)ht(cid:132)(cid:132)v(cid:132) talouspolitiikka on yht(cid:132) tarpeel- linen maille, jotka eiv(cid:132)t alusta alkaen ota k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n yhteist(cid:132) rahaa. Koska euroalueen maat ja euroaluee- seen kuulumattomat j(cid:132)senvaltiot ovat toisistaan l(cid:132)hei- sesti ja syv(cid:132)sti riippuvaisia taloudellisesti ja rahapoliit- ja koska on varmistettava jatkuva l(cid:132)henty- tisesti minen ja yhten(cid:132)ismarkkinoiden kitkaton toiminta, kaikkien j(cid:132)senvaltioiden on osallistuttava talouspoliit- tisten toimien koordinoimiseen. L 200/36 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 7. 98 3. HINTAVAKAUS Hintavakaus on keskeinen edellytys kest(cid:132)v(cid:132)n talous- kasvun toteutumiselle keskipitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132). Viime vuosien merkitt(cid:132)v(cid:132)n edistymisen ansiosta koko yhtei- s(cid:148)ss(cid:132) on saavutettu hyvin vakaa hintataso. On pyrit- t(cid:132)v(cid:132) siihen, ett(cid:132) kaikki politiikat ovat kest(cid:132)v(cid:132)n hinta- vakauden kannalta uskottavia ja johdonmukaisia. Tulevalla euroalueella, jolla yhdenmukaistetun kulut- tajahintaindeksin mukaan laskettu keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen inflaatiovauhti on laskenut alle kahteen prosenttiin, on kaikkien osallistuvien j(cid:132)senvaltioiden harjoitettava hintavakauteen t(cid:132)ht(cid:132)(cid:132)v(cid:132)(cid:132) talouspolitiikkaa, joka luo kasvulle suotuisat rahapoliittiset edellytykset. Niiden on my(cid:148)s v(cid:132)ltett(cid:132)v(cid:132) liian suuria inflaatioeroja, jotka aiheuttaisivat kilpailukykyyn liittyvi(cid:132) ongelmia. Keskim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)inen inflaatiovauhti on laskenut alle kahteen prosenttiin my(cid:148)s Tanskassa, Ruotsissa ja Yhdistyneess(cid:132) kuningaskunnassa. Niiden on raha- ja talouspolitiikassaan edelleen pyritt(cid:132)v(cid:132) hintavakau- teen. Kreikka on viime vuosina edistynyt huomattavasti hintavakauspyrkimyksiss(cid:132)(cid:132)n. Koska se on lis(cid:132)ksi vakauttanut julkista talouttaan, drakma oli helpompi liitt(cid:132)(cid:132) valuuttakurssimekanismiin (ERM) maaliskuussa 1998. Kuuluminen ERM:iin auttaa parantamaan edelleen maan inflaatiokehityst(cid:132). Tehostetut toimet ovat kuitenkin tarpeen drakman ERM:iin liitt(cid:132)misen yhteydess(cid:132) tapahtuneen devalvaation inflaatiovaiku- ja hintavakauden saavuttami- tusten hillitsemiseksi seksi mahdollisimman pian. 4. EUROON SIIRTYMINEN Euron k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)noton 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1999 on jotta EMU k(cid:132)ynnistyisi tapahduttava kitkattomasti, mahdollisimman suotuisissa olosuhteissa. Osallistu- vien j(cid:132)senvaltioiden keskuspankeilla on viel(cid:132) vastuu rahapolitiikasta vuoden 1998 j(cid:132)ljell(cid:132) olevina kuukau- sina, ja t(cid:132)n(cid:132) aikana niiden rahapolitiikan p(cid:132)(cid:132)tavoite on sen varmistaminen, ett(cid:132) hintataso s(cid:132)ilyy vakaana j(cid:132)senvaltioissa siten my(cid:148)s koko euroalueella. Ohjauskorot l(cid:132)hentyv(cid:132)t yhteiseksi euroalueen koroksi vuoden 1998 loppuun menness(cid:132). T(cid:132)ss(cid:132) tilanteessa markkinaehtoiset valuuttakurssit vastaavat ennalta ilmoitettuja kursseja eli t(cid:132)m(cid:132)nhetkisi(cid:132) kahdenv(cid:132)lisi(cid:132) ERM-keskuskursseja. ja Tammikuun 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) 1999 l(cid:132)htien euroalueen yhte- n(cid:132)isest(cid:132) riippumattomat Euroopan keskuspankki (EKP) ja Euroopan keskus- pankkij(cid:132)rjestelm(cid:132) (EKPJ). rahapolitiikasta vastaavat pit(cid:132)v(cid:132)t J(cid:132)senvaltiot, jotka eiv(cid:132)t alusta alkaen ota k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n yhteist(cid:132) rahaa, s(cid:132)ilytt(cid:132)v(cid:132)t toimivaltansa kansallisessa rahapolitiikassa ja ne ovat my(cid:148)s sitoutuneet noudatta- maan vakauteen t(cid:132)ht(cid:132)(cid:132)v(cid:132)(cid:132) rahapolitiikkaa. Perusta- missopimuksen 109 m artiklan mukaisesti n(cid:132)m(cid:132) j(cid:132)senvaltiot valuuttakurssipolitiikkaansa yhteist(cid:132) etua koskevana asiana. Vuodesta 1999 l(cid:132)htien uusi (ERM2) muodostaa puitteet siihen kuuluvien j(cid:132)senvaltioiden ja euro- alueen v(cid:132)lisille valuuttasuhteille. Se tukee my(cid:148)s mekanismiin kuuluvien j(cid:132)senvaltioiden l(cid:132)hentymis- pyrkimyksi(cid:132). Vaikka ERM2:een kuuluminen on vapaaehtoista, voidaan odottaa j(cid:132)senvaltioiden, joita koskee poikkeus, osallistuvan siihen. valuuttakurssimekanismi 5. TERVE JULKINEN TALOUS 5. 1 Yleiset suuntaviivat Vaikkakin k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)llisesti katsoen kaikissa j(cid:132)senval- tioissa on huomattavasti ponnisteltu talouden terveh- dytt(cid:132)miseksi, useimmissa j(cid:132)senvaltioissa on edistyt- t(cid:132)v(cid:132) edelleen sen varmistamiseksi, ett(cid:132) saavutetaan vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti julkisyhtei- s(cid:148)jen rahoitusasemalle asetettu tavoite, jonka mukaan julkinen talous on keskipitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132) l(cid:132)hell(cid:132) tasapainoa tai ylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)inen. T(cid:132)m(cid:132)n avulla kaikki j(cid:132)senvaltiot normaaleihin suhdannevaihteluihin, samalla kun niiden julkisen talouden alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132) pysyy kolmen prosentin viitearvon bruttokansantuotteeseen (BKT). sis(cid:132)ll(cid:132) Perustamissopimuksen mukaisesti tervehdytt(cid:132)mist(cid:132) vaaditaan my(cid:148)s sen varmistamiseksi, ett(cid:132) yli 60 prosentin tasolla oleva velka suhteessa BKT:een edel- leen v(cid:132)henee riitt(cid:132)v(cid:132)sti ja ett(cid:132) viitearvoa l(cid:132)hestyt(cid:132)(cid:132)n tyydytt(cid:132)v(cid:132)ll(cid:132) nopeudella. Edell(cid:132) luetellut vaatimukset koskevat kaikkia j(cid:132)senvaltioita seuraavista syist(cid:132): reagoimaan suhteessa pystyv(cid:132)t i) Terve budjettipolitiikka edist(cid:132)(cid:132) alhaisen ja vakaan inflaation odotuksia ja helpottaa yhteisen rahapo- litiikan sek(cid:132) euroalueen ulkopuolelle j(cid:132)(cid:132)vien j(cid:132)senvaltioiden rahapolitiikkojen teht(cid:132)v(cid:132)(cid:132) hinta- vakauden s(cid:132)ilytt(cid:132)misess(cid:132). Nykyisess(cid:132) suhdanneti- lanteessa julkisen talouden alij(cid:132)(cid:132)mien jatkuva pieneneminen edesauttaa talouden pysyv(cid:132)(cid:132) elpy- mist(cid:132) ja saattaa edist(cid:132)(cid:132) suotuisia rahapoliittisia olosuhteita, mik(cid:132) tukee investointeja. ii) Terve rahoitusasema auttaa pit(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n pitk(cid:132)ai- kaiset korot alhaisella tasolla, mik(cid:132) johtaa yksi- tyisten investointien jyrkk(cid:132)(cid:132)n lis(cid:132)(cid:132)ntymiseen. Jos julkishallinto saa aiempaa pienemm(cid:132)n osan yksi- tyisist(cid:132) s(cid:132)(cid:132)st(cid:148)ist(cid:132) tai vaikuttaa my(cid:148)nteisesti s(cid:132)(cid:132)st(cid:132)- miseen talousel(cid:132)m(cid:132)ss(cid:132), investointien m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) voi – muiden tekij(cid:148)iden s(cid:132)ilyess(cid:132) ennallaan – nousta aiheuttamatta paineita maksutaseeseen ja pitk(cid:132)ai- kaisiin korkoihin. 16. 7. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 200/37 haitalliseen suhdannekehitykseen iii) Monissa j(cid:132)senvaltioissa julkinen talous ei ole viel(cid:132) saavuttanut tarvittavaa liikkumatilaa selviyty(cid:132)k- seen haitallisesta talouskehityksest(cid:132). Koska yhte- n(cid:132)isvaluutan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)noton j(cid:132)lkeen mukautu- ja minen maakohtaisiin h(cid:132)iri(cid:148)ihin on pitk(cid:132)lti budjettipoli- tiikan varassa, on eritt(cid:132)in t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) huolehtia siit(cid:132), ett(cid:132) automaattiset tasapainottajat pystyv(cid:132)t toimi- maan t(cid:132)ysim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isesti. Terve budjettipolitiikka lis(cid:132)(cid:132) kaiken todenn(cid:132)k(cid:148)isyyden mukaan automaat- tisten tasapainottajien tehokkuutta. Osoitukset talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta vahvis- tavat talouden toimijoiden luottamusta siihen, ett(cid:132) taantuman aikana kasvava alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132) ei pysy- v(cid:132)sti horjuta julkista taloutta, jolloin rahoitus- markkinoilla syntyv(cid:132)t haittavaikutukset v(cid:132)ltet(cid:132)(cid:132)n. iv) Lopuksi on todettava, ett(cid:132) l(cid:132)hell(cid:132) tasapainoa oleva tai ylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)inen talousarvio sallii monissa maissa edelleen korkean julkisen velan ja BKT:n v(cid:132)lisen suhteen pienent(cid:132)misen nopeassa tahdissa. T(cid:132)m(cid:132) kevent(cid:132)(cid:132) velanhoitorasitetta ja helpottaa t(cid:132)ten tarvittavaa julkisten menojen suuntaamista uudel- leen. Lis(cid:132)ksi se voisi helpottaa verotaakan alenta- mista ja mahdollistaa sosiaaliturvaj(cid:132)rjestelmien eri tekij(cid:148)iden sis(cid:132)llytt(cid:132)misen v(cid:132)est(cid:148)n vanhenemisen huomioon ottamiseksi. T(cid:132)t(cid:132) taustaa vasten on olennaisen t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) j(cid:132)sen- valtiot osoittavat aikovansa jatkaa julkisen talouden tervehdytt(cid:132)mist(cid:132). T(cid:132)t(cid:132) varten j(cid:132)senvaltiot ovat sitoutu- neet seuraaviin toimenpiteisiin: i) J(cid:132)senvaltiot varmistavat, ett(cid:132) niiden vuodelle talousarviotavoitteet saavutetaan tarvittaessa suorittamalla oikein 1998 asettamat t(cid:132)ysim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isesti, ajoitettuja korjaavia toimia. ii) Jos taloudelliset edellytykset kehittyv(cid:132)t odotettua paremmin, t(cid:132)t(cid:132) mahdolli- j(cid:132)senvaltiot k(cid:132)ytt(cid:132)v(cid:132)t suutta vahvistaakseen talouden tervehdytt(cid:132)mist(cid:132) ja saavuttaakseen julkisyhteis(cid:148)jen rahoitusaseman keskipitk(cid:132)n ajan tavoitteen l(cid:132)hell(cid:132) tasapainoa olevasta tai ylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)isest(cid:132) julkisesta taloudesta siten kuin vakaus- ja kasvusopimuksessa anne- tuissa sitoumuksissa edellytet(cid:132)(cid:132)n. iii) J(cid:132)senvaltiot toimittavat vakaus- ja l(cid:132)hentymisoh- jotta jelmansa viimeist(cid:132)(cid:132)n vuoden 1998 lopussa, komissio ja neuvosto voivat arvioida kaikki n(cid:132)m(cid:132) ohjelmat, mukaan lukien yleisen budjettipolitiik- kalinjan ja politiikkojen yhdistelm(cid:132)n euroalueella EMU:n kolmannen vaiheen alkaessa. iv) J(cid:132)senvaltiot varmistavat tarpeen mukaan, ett(cid:132) julkinen velka v(cid:132)henee edelleen ja ett(cid:132) velkojen hallintastrategia on tarkoituksenmukainen, julkisen talouden h(cid:132)iri(cid:148)alttius v(cid:132)henisi. jotta Julkisen talouden sopeuttamisen ajoitus, laajuus ja rakenne ovat t(cid:132)rkeit(cid:132) tekij(cid:148)it(cid:132), joista riippuu, vaikut- taako sopeuttaminen kest(cid:132)v(cid:132)ll(cid:132) tavalla julkisyhtei- s(cid:148)jen rahoitusasemaan ja kohentaako se talouden dynamiikkaa, kilpailukyky(cid:132) ja ty(cid:148)llisyytt(cid:132). Vaikka tervehdytt(cid:132)minen on syyt(cid:132) suunnitella maakohtaisten olosuhteiden mukaisesti, aiemmissa suuntaviivoissa on esitetty my(cid:148)s useita yleisi(cid:132) periaatteita. N(cid:132)m(cid:132) suuntaviivat rakentuvat n(cid:132)ille periaatteille ja vahvis- tavat niit(cid:132), samalla kun niiss(cid:132) otetaan huomioon j(cid:132)senvaltioiden kansallista budjettipolitiikkaansa. toimivalta noudattaa i) Julkisen talouden alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)n supistamisen on useimmissa j(cid:132)senvaltioissa perustuttava menojen v(cid:132)hent(cid:132)miseen eik(cid:132) veronkorotuksiin. ii) Taloudellisen tehokkuuden parantamiseksi ja talouden dynaamisuuden lis(cid:132)(cid:132)miseksi useimmissa j(cid:132)senvaltioissa on toivottavaa kevent(cid:132)(cid:132) kokonais- verorasitetta. Verouudistusten ansiosta markkinat voivat investoinnin tehokkaammin ja vilkastuminen edist(cid:132)(cid:132) pysyv(cid:132)sti kilpailukykyisten ty(cid:148)paikkojen syntymist(cid:132). toimia iii) Tapauksissa, joissa julkisen talouden alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132) tai julkisen velan suhde BTK:een on edelleen korkea, on varmistettava, ettei verojen alenta- minen hidasta alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)n pienent(cid:132)mistahtia. vuoksi toimet iv) Julkisen talouden vakauttaminen on toteutettava oikeudenmukaisesti. Julkisten menojen vaiku- tuksia on tehostettava ja kustannustehokkuutta parannettava korostamalla siten my(cid:148)s talouden tarjontapuolta. T(cid:132)m(cid:132)n tulisi kohdistaa julkisen kulutuksen parempaan valvon- julkiseen el(cid:132)kej(cid:132)rjestel- taan tai uudistamiseen, ty(cid:148)markkinatoimenpi- terveydenhoitoon, m(cid:132)(cid:132)n, teisiin ja tukiin. Viime vuosina julkiset inves- toinnit ovat laskeneet suhteessa BKT:een, joskin t(cid:132)m(cid:132) johtuu osin siit(cid:132), ett(cid:132) yksityinen sektori on rahoittamaan ja hoitamaan julkisia siirtynyt Mahdollisuuksien infrastruktuuri-investointeja. mukaan ja julkisen vaarantamatta talouden alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)n jatkuvaa supistumista on suosittava tuotannollisia investointeja ja muuta tuotantotoimintaa, joka liittyy esimerkiksi henki- seen p(cid:132)(cid:132)omaan ja aktiivisiin ty(cid:148)markkinatoimiin. T(cid:132)llainen rakennemuutos todenn(cid:132)k(cid:148)isesti johtaa ty(cid:148)llisyyteen kohdistuvien my(cid:148)n- kasvuun ja teisten ty(cid:148)llisyysasteen kohoamiseen ja/tai sosiaalisin perustein makset- tavia saavien ty(cid:148)ik(cid:132)isten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n v(cid:132)henemiseen, mik(cid:132) osaltaan kohentaa julkisyh- teis(cid:148)jen rahoitusasemaa keskipitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132). vaikutustensa tulonsiirtoja tarvittavaa kautta L 200/38 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 7. 98 yhteis(cid:148)(cid:132) Kuten j(cid:132)senvaltioita my(cid:148)s kehotetaan noudattamaan tiukkaa talousarvion kurinalaisuutta. Tiukkaa talousarvion kurinalaisuutta on sovellettava noudattamalla rahoitusn(cid:132)kymien toimielinten v(cid:132)list(cid:132) sopimusta talousarvion kurinalai- suudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta. kohdassa joka 5. 2 Maakohtaiset suuntaviivat i) Euroalueen j(cid:132)senvaltiot on l(cid:132)hentymisohjelmassa aikaistettu asetettuja Belgiassa vuodella muun budjettitavoitteita muassa talouden suotuisten kasvuedellytysten vuoksi. On t(cid:132)rke(cid:132)t(cid:132) varmistaa, ett(cid:132) hallituksen sitoumus prosentissa perusylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132) suhteessa BKT:een keskipitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132) toteu- tuu. T(cid:132)m(cid:132)n avulla yh(cid:132) eritt(cid:132)in suuri velan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) suhteessa BKT:een voi pienenty(cid:132) nopeasti. Tulon- siirtoja kotitalouksille ja terveydenhoitomenoja on hillitt(cid:132)v(cid:132) edelleen tiukasti. pit(cid:132)(cid:132) 6 Saksan on tarpeen pienent(cid:132)(cid:132) edelleen julkisen talouden alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)(cid:132) l(cid:132)hivuosina. Tukipalkkioita, tulonsiirtoja kotitalouksille ja julkisia kulutusme- noja on hillitt(cid:132)v(cid:132) edelleen. Jatkuvia ponnistuksia my(cid:148)s menojen rajoittamiseksi tarvitaan, jotta halli- tuksen tavoite saada menojen suhde BKT:een yhdistymist(cid:132) edelt(cid:132)v(cid:132)lle tasolle eli 46 prosenttiin vuoteen 2000 menness(cid:132) voisi toteutua. Saksan on nopeutettava julkisen talouden vakauttamista, jotta velkaantuminen saadaan selv(cid:132)sti laskevalle uralle ja l(cid:132)hitulevaisuudessa nopeasti takaisin alle 60 prosentin viitearvon. vallitessa. Toimenpiteet Espanjassa nykyisen finanssipolitiikan jatkaminen mahdollistaa julkisen talouden alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)n pienen- t(cid:132)misen l(cid:132)hivuosina osittain suotuisten talouskas- vuedellytysten ovat kuitenkin viel(cid:132) tarpeen, jotta keskipitk(cid:132)n aikav(cid:132)lin tavoite saada budjetti tasapainoiseksi tai ylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)i- seksi nopeutuisi. Espanjan talouden nykyinen suhdannetilanne ja t(cid:132)m(cid:132)n hetkisen talouskasvun kest(cid:132)v(cid:132) kehitys tekee todellakin mahdolliseksi tavoitteen pikaisen saavuttamisen. Menoja on edelleen rajoitettava, jotta voitaisiin toteuttaa halli- jonka mukaan menot pyrit(cid:132)(cid:132)n tuksen tavoite, saamaan vajaaseen 42 prosenttiin suhteessa BKT:een vuoteen 2000 menness(cid:132). luja tarvitaan my(cid:148)s velkasuhteen vakauttamiseksi ja sen saamiseksi laskevalle uralle. Kotitalouksille maksettavien tulonsiirtojen ja julkisten kulutus- menojen hillinn(cid:132)n olisi edistett(cid:132)v(cid:132) alij(cid:132)(cid:132)mien supistamista. julkisen talouden rahoitusaseman Irlannissa odotetaan l(cid:132)hivuosina olevan yh(cid:132) enemm(cid:132)n ylij(cid:132)(cid:132)- m(cid:132)inen ja velan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n suhteessa BKT:een laskevan alle 60 prosentin vuonna 1998 ja pienen- tyv(cid:132)n edelleen my(cid:148)hemmin. Nykyisen vahvan talouskasvun ja ylikuumenemisen mahdollisuuden vuoksi on kaikki vuoden 1998 talousarvion oletuksia voimakkaampi tulojen kasvu k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) julkisen kasvattamiseen. Lis(cid:132)ksi Irlannissa on noudatettava tiukkaa finans- sipolitiikkaa ylikuumenemisriskin pienent(cid:132)mi- seksi. Viranomaisten huomautetaan p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)neen ehdottaa vuoden 1999 talousarvion p(cid:132)(cid:132)tavoitteeksi Irlannin matalan inflaation jatkumista. ylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)n talouden julkisen alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)n Italiassa suhde talouden BKT:een laski alle 3 prosentin viitearvon vuonna 1997. Julkisen talouden vakauttamisponnisteluja on voimistettava edelleen vakaus- ja kasvusopi- muksen velvoitteiden noudattamiseksi. On t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) pit(cid:132)(cid:132) perusylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132) 5,5 prosenttina BKT:st(cid:132) keski- pitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132) Italian parlamentissa hyv(cid:132)k- jotta sytyn kolmevuotissuunnitelman mukaisesti, varmistettaisiin velkasuhteen nopea supistuminen. T(cid:132)llainen perusylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)n taso, jota yksityist(cid:132)mi- sest(cid:132) saatavat tulot vahvistavat, varmistaa velkasuh- teen alenemisen edelleen. Luxemburgin julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan pysyv(cid:132)n l(cid:132)hivuosina ylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)isen(cid:132) ja velkasuhteen pysyv(cid:132)n eritt(cid:132)in alhaisena. suotuisten kasvun(cid:132)kymien Alankomaiden on huolehdittava, ettei sen julkisen talouden nykyinen rahoitusasema heikkene. L(cid:132)hi- vuosien vuoksi alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)n tulisi supistua edelleen vakaus- ja kasvu- sopimuksen noudattamiseksi. Finanssipolitiikkaa ei n(cid:132)in ollen tule kevent(cid:132)(cid:132), eik(cid:132) julkisen talouden alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)n saa antaa k(cid:132)(cid:132)nty(cid:132) uudelleen kasvuun. Julkisen talouden vakautta- mista on jatkettava, jotta velkasuhteen pienenty- minen jatkuisi. velvoitteiden Ranskassa julkisen talouden vakauttamisponniste- luja on edelleen jatkettava vuonna 1999 ja erityi- sesti ja kasvusopimuksen velvoitteiden mukaisesti. N(cid:132)it(cid:132) vakautusponniste- sen j(cid:132)lkeen vakaus- It(cid:132)vallan on jatkettava vakauttamista l(cid:132)hivuosina voidakseen saavuttaa tavoitteensa, jonka mukaan julkinen talous on l(cid:132)hell(cid:132) tasapainoa tai ylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)i- nen. It(cid:132)vallan on harjoitettava tiukkaa budjetti- kuria ja v(cid:132)ltett(cid:132)v(cid:132) talouteen kohdistuvia paineita. p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132) Perustuslaillisen tuomioistuimen 16. 7. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 200/39 alkunsa saaneen perheverotuksen (cid:132)skett(cid:132)in tapah- tuneen uudistuksen vuoksi suunnitteilla olevan verouudistuksen yhteydess(cid:132) oleelliset lis(cid:132)- toimet julkisen talouden vakauttamiseksi ovat tarpeen. Muistutetaan my(cid:148)s, ett(cid:132) velkasuhde on pidett(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) alenevalla uralla. sek(cid:132) Portugalin on tartuttava l(cid:132)hivuosien suotuisten kasvuedellytysten tarjoamaan mahdollisuuteen rahoitusasemansa parantamiseksi edelleen vakaus- ja kasvusopimuksen velvoitteiden noudattami- seksi. T(cid:132)m(cid:132) my(cid:148)s auttaisi est(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n ylikuumene- misen vaaraa. Julkisen talouden vakauttamisen tulisi painottua nykyist(cid:132) enemm(cid:132)n muihin kuin korkomenoihin. Velan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n suhteessa BKT:een odotetaan laskevan 60 prosenttiin vuonna 1998 ja supistuvan edelleen l(cid:132)hivuosina. julkisen talouden rahoitusaseman Suomessa odotetaan k(cid:132)(cid:132)ntyv(cid:132)n ylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)iseksi vuonna 1998, ja l(cid:132)hivuosien tavoitteena on ylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)n kasvatta- minen. Suomi aikoo alentaa tuloverotusta vuonna 1999. T(cid:132)m(cid:132) on toteutettava siten, ett(cid:132) julkisen talouden sopeuttaminen jatkuu edelleen. korkomenojen euroalueeseen vuoteen 2001 menness(cid:132). N(cid:132)ihin toimenpiteisiin kuuluu muiden julkisten menojen edelleen, kuin laajennetut julkisen ja sosiaaliturvaj(cid:132)rjes- sektorin lis(cid:132)rationalisointi telm(cid:132)n uudistus keskipitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132). yksityist(cid:132)missuunnitelmat, supistaminen Ruotsissa julkisen talouden odotetaan k(cid:132)(cid:132)ntyv(cid:132)n ylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)iseksi vuonna 1998, jonka j(cid:132)lkeen odote- taan kasvavia ylij(cid:132)(cid:132)mi(cid:132). Ruotsin tavoitteena on saada julkisen talouden ylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)ksi 2 prosenttia suhteessa BKT:een aikana. Julkisia menoja on edelleen valvottava tiukasti. suhdannekierron Yhdistyneess(cid:132) kuningaskunnassa arvioidaan saavu- tettavan talouden rahoitusasema, joka olisi vuosi- kymmenen loppuun menness(cid:132) l(cid:132)hell(cid:132) tasapainoa. T(cid:132)llaisen rahoitusaseman saavuttamiseksi Yhdisty- neen kuningaskunnan on tinkim(cid:132)tt(cid:132) toteutettava toimenpiteet. ilmoittamansa finanssipoliittiset edelleen pidett(cid:132)v(cid:132) Julkiset menot on my(cid:148)s kurissa. Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipo- litiikassa tulisi huomioida my(cid:148)s tarve luoda suun- nitellut yleiset vakauden edellytykset maan talou- teen. ii) J(cid:132)senvaltiot, jotka eiv(cid:132)t ota euroa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n tammikuussa 1999 6. PALKKAKEHITYS kasvattavan Tanskan odotetaan l(cid:132)hivuosina edelleen kirist(cid:132)v(cid:132)n finanssipolitiikkaansa julkisen ja talouden ylij(cid:132)(cid:132)m(cid:132)(cid:132). Verotulot pysyv(cid:132)t korkeina, ja julkisia edelleen. Nykyist(cid:132) suurempien ylij(cid:132)(cid:132)mien ansiosta velan m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n suhteessa BKT:een odotetaan laskevan alle 60 prosentin vuonna 1998 ja supistuvan edelleen l(cid:132)hivuosina. investointeja supistetaan Kreikka on edistynyt merkitt(cid:132)v(cid:132)sti julkisen talou- tensa suurten tasapainottomuuksien korjaamisessa viime vuosina. Julkisen talouden alij(cid:132)(cid:132)m(cid:132) supistui 4,0 prosenttiin suhteessa BKT:een vuonna 1997 ja sen arvioidaan supistuvan perustamissopimuksessa ja m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyn viitearvon alapuolelle vuonna 1998, julkisen talouden velkasuhde, joka oli pysynyt k(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)llisesti katsoen vakaana vuodesta 1993, alkoi alentua vuonna 1997. Kreikan on jatkettava julkisen talouden vakauttamista erityisesti toteutta- joista hallitus malla ilmoitti (cid:132)skett(cid:132)in drakman liittyess(cid:132) ERM:iin; se takaisi Kreikan kitkattoman ja hyvin sujuvan j(cid:132)se- liitty(cid:132) nyyden ja toteuttaisi hallituksen aikeet toimenpiteet, tinkim(cid:132)tt(cid:132) inflaatioon, kasvuun, Palkkojen ja palkkaerojen kehitys vaikuttaa merkitt(cid:132)- v(cid:132)sti ty(cid:148)llisyyteen ja kasvun ty(cid:148)valtaisuuteen. Yhteist(cid:132) rahapolitiikkaa harjoitta- vassa EMU:ssa palkkojen ja ty(cid:148)llisyyden v(cid:132)linen ja tiiviimm(cid:132)ksi. yhteys k(cid:132)y entist(cid:132) ilmeisemm(cid:132)ksi Toisaalta uskottava ja vakauteen t(cid:132)ht(cid:132)(cid:132)v(cid:132) talouspoli- tiikka edist(cid:132)(cid:132) asianmukaista palkkakehityst(cid:132). Palkoista p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)misest(cid:132) vastaavat edelleen ty(cid:148)markki- naosapuolet kansallisella, alueellisella, alakohtaisella tai jopa hajautetummalla tasolla perinteidens(cid:132) mukai- sesti. Kuten kasvua ja ty(cid:148)llisyytt(cid:132) koskevassa Amster- damin p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)slauselmassa korostetaan, ty(cid:148)markkina- osapuolet vastaavat korkean ty(cid:148)llisyyden sovittami- sesta yhteen asianmukaisten palkkaratkaisujen kanssa ja sopivien institutionaalisten puitteiden luomisesta palkanmuodostusmenettelyiss(cid:132). Jotta palkkakehitys tukisi ty(cid:148)llisyytt(cid:132) edist(cid:132)v(cid:132)(cid:132) poli- ty(cid:148)markkinaosapuolten on edel- tiikkayhdistelm(cid:132)(cid:132), leen harjoitettava vastuullista politiikkaa ja teht(cid:132)v(cid:132) palkkasopimukset j(cid:132)senvaltioissa seuraavien yleisten s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukaisesti: L 200/40 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 7. 98 i) Nimellisten palkankorotusten tulee olla sopu- soinnussa hintavakauden kanssa. Hintavakausta- voitteen kanssa ristiriidassa olevat palkankoro- tukset koko euroalueella johtavat v(cid:132)ist(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) rahatalouden tilan kiristymiseen eurovy(cid:148)hyk- keell(cid:132), mik(cid:132) vaikuttaa haitallisesti kasvuun ja ty(cid:148)l- lisyyteen. Liian suuret nimellispalkkojen koro- tukset jossakin maassa tai jollakin alueella eiv(cid:132)t v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) vaikuta merkitt(cid:132)v(cid:132)sti inflaatioon koko rahaliitossa, mutta koska ne vaikuttavat yksikk(cid:148)- ty(cid:148)kustannuksiin, ne heikent(cid:132)v(cid:132)t kilpailukyky(cid:132) ja ty(cid:148)llisyysedellytyksi(cid:132) kyseisess(cid:132) maassa tai kysei- sell(cid:132) alueella. lis(cid:132)(cid:132)vien yll(cid:132)pit(cid:132)(cid:132), kapasiteettia ii) Mit(cid:132) tulee reaalipalkkojen nousun ja ty(cid:148)n tuotta- vuuden kasvun v(cid:132)liseen suhteeseen, on otettava ja sen huomioon tarve tarvittaessa vahvistaa, j(cid:132)lkeen ja ty(cid:148)paikkoja luovien investointien kannattavuutta. joissa yleinen T(cid:132)m(cid:132) tarkoittaa sit(cid:132), ett(cid:132) maissa, ty(cid:148)n tuottavuuden kasvu on hidastumassa, mahdollisuudet reaalipalkkojen nousuun v(cid:132)hene- v(cid:132)t. Tarkemmin sanottuna ty(cid:148)ajan lyhent(cid:132)minen ei saisi johtaa todellisten yksikk(cid:148)ty(cid:148)kustannusten lis(cid:132)(cid:132)ntymiseen. Jotta kannattavuuden parane- minen johtaisi investointien kasvuun yhteis(cid:148)ss(cid:132), on t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) luoda investointimy(cid:148)nteinen ymp(cid:132)- rist(cid:148) kysynt(cid:132)kehityksen, ty(cid:148)markkinaolojen, vero- tuksen ja s(cid:132)(cid:132)ntelyj(cid:132)rjestelm(cid:132)n kautta. iii) Palkkasopimuksissa on nykyist(cid:132) paremmin otet- tava huomioon erot tuottavuudessa, jotka johtuvat eroista koulutuksessa, ammattitaidossa ja maantie- teellisiss(cid:132) alueissa. T(cid:132)ss(cid:132) yhteydess(cid:132) nuorten, alhaisen ammattitaidon omaavien tai pitk(cid:132)aikais- ty(cid:148)tt(cid:148)mien aloituspalkkakustannusten on tarvit- taessa oltava heid(cid:132)n ty(cid:148)llistymist(cid:132)(cid:132)n edist(cid:132)vi(cid:132). Alempien aloituspalkkakustannusten my(cid:148)nteisi(cid:132) vaikutuksia jotka parantavat ty(cid:148)voiman sopeutumiskyky(cid:132). voitaisiin tehostaa toimilla, edelleen heijastaa iv) ”Palkkaj(cid:132)ljittely(cid:132)” t(cid:132)ytyy v(cid:132)ltt(cid:132)(cid:132), mik(cid:132) merkitsee sit(cid:132), ett(cid:132) j(cid:132)senvaltioiden v(cid:132)listen palkkakustan- nuserojen t(cid:132)ytyy erilaista ty(cid:148)voiman tuottavuutta. Yhten(cid:132)isvaluutan vuoksi j(cid:132)senvaltioiden tulevat selvemmin n(cid:132)kyviin. T(cid:132)m(cid:132) voi lis(cid:132)t(cid:132) ty(cid:148)voiman liikkuvuutta jonkin verran, mutta saattaa my(cid:148)s synnytt(cid:132)(cid:132) matalamman palkkatason maissa vaati- muksia kuilun kuromiseksi kiinni suhteessa korkeamman palkkatason maihin. Tuottavuuske- palkkaerot v(cid:132)liset hitykseen perustuvia korkeammat palkankoro- tukset heikent(cid:132)isiv(cid:132)t maan kilpailukyky(cid:132) ja inves- tointien kannattavuutta ja siten v(cid:132)hent(cid:132)isiv(cid:132)t sen tuotannon sijaintipaikkana. Maan vetovoimaa ja investointitoiminta v(cid:132)henisi kauppa k(cid:132)rsisi, ty(cid:148)tt(cid:148)myys kasvaisi. N(cid:132)iden edellytysten toteutuminen ei merkitse sit(cid:132), ett(cid:132) palkkakehityksen olisi oltava yhten(cid:132)ist(cid:132) koko euroalueella. Todenn(cid:132)k(cid:148)isesti eroja ilmenee tuotta- vuuden kasvussa ja siten reaalipalkkakehityksen liik- ty(cid:148)markkinatilanteissa ja kumavarassa. Lis(cid:132)ksi erot taloudellisissa oloissa on otettava huomioon. EMU:ssa palkkasopeutuksella on nykyist(cid:132) suurempi merkitys sopeutumisessa muuttuviin taloudellisiin olosuhtei- siin, erityisesti maakohtaisiin h(cid:132)iri(cid:148)ihin, mik(cid:132) edel- lytt(cid:132)(cid:132) nykyist(cid:132) enemm(cid:132)n sopeutumista palkanmuo- dostuksessa. yleens(cid:132) tasolla hallitukset ty(cid:148)markkinaosapuolet Koska vastaavat korkean ty(cid:148)llisyyden saavuttamisen ja yll(cid:132)pit(cid:132)misen kanssa sopusoinnussa olevasta palkkakehityksest(cid:132) ja ovat siten merkitt(cid:132)v(cid:132)ss(cid:132) asemassa pyritt(cid:132)ess(cid:132) tarkoi- tuksenmukaiseen talouspolitiikkayhdistelm(cid:132)(cid:132)n, on t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) lujittaa vuoropuhelua kaikilla asiaankuuluvilla tasoilla. Kansallisella saattavat joutua kiinnitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n entist(cid:132) enemm(cid:132)n huomiota talouspolitiikan suuntaviivoissa vuoropuhelun ja kuvatun strategian ymm(cid:132)rt(cid:132)misen edist(cid:132)miseen. Yhteis(cid:148)n tasolla komissio jatkaa ty(cid:148)markkinaosa- puolten vuoropuhelun kehitt(cid:132)mist(cid:132) erityisesti talous- politiikkaan liittyviss(cid:132) kysymyksiss(cid:132). Lis(cid:132)ksi on syyt(cid:132) talouspolitiikan vahvistettua koordinaatiota osana luoda uskottavuutta t(cid:132)rkeimpien talouspolitiikan toimijoiden v(cid:132)lill(cid:132). T(cid:132)t(cid:132) voitaisiin lujittaa k(cid:132)ynnist(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llinen vuoropuhelu ty(cid:148)markkinaosapuolten ja talouspolitiikasta vastaa- vien viranomaisten v(cid:132)lille. luottamusta ja 7. KASVUA JA TY(cid:153)LLISYYTT(cid:142) EDIST(cid:142)V(cid:142) RAKEN- NEPOLITIIKKA hyvinvoinnin edist(cid:132)misess(cid:132), Rakennepolitiikalla on ensisijainen merkitys talou- dellisen tuotannon parantamisessa ja ty(cid:148)llisyyden kohentamisessa. Sen t(cid:132)rke(cid:132)n(cid:132) teht(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) on osaltaan varmistaa h(cid:132)iri(cid:148)t(cid:148)n kokonaistalouden kasvuprosessi, vahvistaa yhteis(cid:148)n kilpailukyky(cid:132), lis(cid:132)t(cid:132) kasvun ty(cid:148)valtaisuutta ja tehd(cid:132) kasvusta ymp(cid:132)rist(cid:148)yst(cid:132)v(cid:132)llisemp(cid:132)(cid:132). Jotta rakennepoli- tiikka olisi mahdollisimman tehokasta, sen on oltava sopusoinnussa kurinalaisen talouspolitiikan kanssa. 16. 7. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 200/41 jos julkiselle parannetaan markkinoiden Rakennepolitiikalla rakennepolitiikasta koituu kustan- toimintaa; nuksia ett(cid:132) kustannukset pidet(cid:132)(cid:132)n kurissa siten, ett(cid:132) ne eiv(cid:132)t vaaranna julkisen talouden tasapainottamista. Lis(cid:132)ksi rakennepolitiikan taloudelliset hy(cid:148)dyt ilmenev(cid:132)t vasta v(cid:132)hitellen ajan my(cid:148)t(cid:132). taloudelle, on olennaista, Koska useimmissa j(cid:132)senvaltioissa rakenneuudistuksia ei ole riitt(cid:132)v(cid:132)sti pantu t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n hy(cid:148)dyke- ja palve- lumarkkinoiden eik(cid:132) varsinkaan ty(cid:148)markkinoiden osalta, tarvitaan jatkuvia ja tehostettuja toimenpiteit(cid:132) usein syv(cid:132)(cid:132)n juurtuneiden rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseksi. sopeutumisen J(cid:132)senvaltioiden maakohtaisiin talouden h(cid:132)iri(cid:148)ihin on jatkossa perus- ja tuttava merkitt(cid:132)v(cid:132)sti niiden hy(cid:148)dyke-, palvelu- tuotannontekij(cid:132)markkinoiden ja sopeutumiskykyyn. EMU lis(cid:132)(cid:132) my(cid:148)s yritysten kilpai- lupaineita valuuttakurssimuutosten poistuessa euro- alueelta ja hintojen vertailtavuuden helpottuessa. joustavuuteen 7. 1 Hy(cid:148)dyke-, palvelu- ja p(cid:132)(cid:132)omamarkkinat Kilpailukyvyn, ty(cid:148)llisyyden ja elintason turvaamiseksi ja edist(cid:132)miseksi vapaan kaupan ja jatkuvan teknisen kehityksen oloissa on t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) j(cid:132)senvaltiot ja yhteis(cid:148) pyrkiv(cid:132)t entist(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tietoisemmin tehosta- maan hy(cid:148)dyke-, palvelu- ja p(cid:132)(cid:132)omamarkkinoita. Tehostamisen olisi painotuttava nelj(cid:132)(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)alueeseen. i) Yhten(cid:132)ismarkkinoiden viimeistelyyn t(cid:132)ht(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t uudistukset siksi, toimivuuden paranta- Yhten(cid:132)ismarkkinoiden minen on eritt(cid:132)in t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) EMU:n onnistumiselle. Huomattavasta edistymisest(cid:132) huolimatta useita merkitt(cid:132)vi(cid:132) ongelmia on yh(cid:132) ratkaisematta. Yhte- n(cid:132)ismarkkinoiden toteuttaminen on lains(cid:132)(cid:132)- d(cid:132)nn(cid:148)n osalta kesken, p(cid:132)(cid:132)asiassa ett(cid:132) kaikkia yhteis(cid:148)n direktiivej(cid:132) ei ole pantu t(cid:132)yt(cid:132)n- t(cid:148)(cid:148)n kaikissa j(cid:132)senvaltioissa. Viel(cid:132) t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n panematta olevien yhten(cid:132)ismarkkinadirektiivien osuuden pienent(cid:132)miseksi olisi ponnisteltava edel- j(cid:132)senvaltioissa, leen voimakkaasti useimmissa kuten komission laatimasta yhten(cid:132)ismarkki- noiden tulostaulusta k(cid:132)y ilmi. Haasteen my(cid:148)n- t(cid:132)en komissio ja j(cid:132)senvaltiot sopivat kes(cid:132)kuussa 1997 yhten(cid:132)ismarkkinoiden toimintasuunnitel- masta, jossa j(cid:132)senvaltiot sitoutuivat korjaamaan lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n vakavimmat puutteet 1 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n tammikuuta 1999 menness(cid:132). Lis(cid:132)toimenpiteit(cid:132) ja erityishuomiota varsinkin julkiset hankinnat ja vastavuoroinen tunnustami- nen. aloja ovat vaativia jotka voivat Ponnistukset on nyt suunnattava toimintasuunni- telman nopeaan toteuttamiseen ja yhten(cid:132)ismark- kinoiden kehityksen seurantaan. T(cid:132)t(cid:132) tarkoitusta varten kehitet(cid:132)(cid:132)n yhten(cid:132)ismarkkinoiden tulos- taulu, joka julkaistaan puolivuosittain. Luxem- burgin Eurooppa-neuvosto painotti lis(cid:132)ksi p(cid:132)(cid:132)tel- miss(cid:132)(cid:132)n sit(cid:132), ett(cid:132) riitt(cid:132)v(cid:132)sti huomiota on kiinni- tett(cid:132)v(cid:132) kansalliseen talouskehitykseen ja -politiik- kaan, yhten(cid:132)ismarkkinoita est(cid:132)(cid:132) toimimasta sujuvasti, ja ett(cid:132) talouspolitiikan koor- dinoinnissa olisi pyritt(cid:132)v(cid:132) tukemaan verouudis- joilla lis(cid:132)t(cid:132)(cid:132)n tehokkuutta ja ehk(cid:132)ist(cid:132)(cid:132)n tuksia, haitallista Verokannustimien kohtelun on oltava yhteis(cid:148)n valtiontukis(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)sten mukaista ja on my(cid:148)s seurattava, ett(cid:132) j(cid:132)sen- valtiot noudattavat tasapuolisen verokilpailun periaatteita. T(cid:132)m(cid:132) on yksi 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 perustetun seurantaryhm(cid:132)n t(cid:132)rkeimpi(cid:132) teht(cid:132)vi(cid:132). verokilpailua. ja ja ne toteuttaa Yhten(cid:132)ismarkkinat ja yleinen globalisoituminen luovat voimakkaita paineita parantaa kilpailuky- ky(cid:132), mutta globalisoituminen on my(cid:148)s yhteydess(cid:132) kansalliseen tai yhteis(cid:148)n politiikkaan, joka koskee tutkimus- erityisesti kehitystoimintaa tietoyhteiskuntaa. T(cid:132)t(cid:132) tarkoitusta varaten on t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) toimintasuunnitelmassa olevat toimenpiteet, joilla edistet(cid:132)(cid:132)n innovaatioita ja uuden tekniikan laajaa levitt(cid:132)mist(cid:132). Yritysten viestint(cid:132) vaatii my(cid:148)s suurempaa panostusta infras- truktuurihankkeisiin, investoinnit on pidett(cid:132)v(cid:132) riitt(cid:132)v(cid:132)n suurina ja on tutkittava mahdollisuuksia perustaa yhteisyrityksi(cid:132) yksi- tyisen sektorin kanssa. On my(cid:148)s kiinnitett(cid:132)v(cid:132) huomiota yritt(cid:132)j(cid:132)toiminnan rohkaisemiseen ja yritt(cid:132)jyyden kannustamiseen, sill(cid:132) yritt(cid:132)jyys on avaintekij(cid:132) kasvun, ty(cid:148)llisyyden ja kilpailukyvyn lis(cid:132)(cid:132)misess(cid:132) yhteis(cid:148)ss(cid:132). joten julkiset ii) Kilpailua lis(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t uudistukset kustannusten ja yrityksille Kilpailupolitiikan tehostamiseksi aiheutuvien v(cid:132)hent(cid:132)miseksi komissio on todennut aiheelliseksi j(cid:132)rkeist(cid:132)(cid:132) ja hajauttaa kartellivalvonnan toimeenpanovaltaa. My(cid:148)s j(cid:132)senvaltioiden olisi osallistuttava kartelli- s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten tehostamiseen muuttamalla lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)(cid:132)(cid:132)n siten, ett(cid:132) kansal- t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanon L 200/42 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 7. 98 liset kilpailuviranomaiset voivat soveltaa kartelli- s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ksi(cid:132) tehokkaasti. Komission on valvottava tiukasti valtiontukia ja j(cid:132)senvaltioiden on harjoi- tettava tiukkaa itsekuria niiden suhteen. iv) Rahoitusmarkkinat iii) Lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n uudistukset alentaminen kustannusten Eurooppalaisten yritysten tuottavuuden kasvun ja kilpailukyvyn kohentaminen edellytt(cid:132)(cid:132) asianmu- kaista lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)j(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132). Hallitusten ja komission vastuulla on n(cid:132)in ollen s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)sten tarkkailu ja tarkoituksenmukaisuuden jatkuva n(cid:132)iden s(cid:132)(cid:132)d(cid:148)sten toimeenpanosta ja seurannasta aiheutuvien sek(cid:132) niiden avoimuuden ja t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanokelpoi- suuden lis(cid:132)(cid:132)minen. T(cid:132)m(cid:132) koskee my(cid:148)s ymp(cid:132)ris- t(cid:148)lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)(cid:132), jonka olisi perustuttava kannusti- talouden toimijat voisivat pyrki(cid:132) miin, ymp(cid:132)rist(cid:148)tavoitteisiin selke(cid:132)sti m(cid:132)(cid:132)riteltyihin kustannustehokkaasti. Koska s(cid:132)(cid:132)ntelyk(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148) vaihtelee maasta toiseen hyvin paljon, kansainv(cid:132)- laitokset ovat ottaneet k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n erilaisia liset esikuva-analyyseja (benchmarking) parhaan s(cid:132)(cid:132)n- telyk(cid:132)yt(cid:132)nn(cid:148)n tunnistamiseksi. T(cid:132)llaiset analyysit voisivat s(cid:132)(cid:132)ntely-ymp(cid:132)rist(cid:148)n merkitt(cid:132)v(cid:132)(cid:132)n kohentumiseen. Yhteis(cid:148)n osalta komissio voisi koordinoida aloitteita j(cid:132)senvaltioiden esitt(cid:132)mien tietojen pohjalta. yritysten t(cid:132)llaisia johtaa jotta Hallinnolliset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset ja vaivalloiset menette- lytavat rasittavat usein erityisen paljon pieni(cid:132) ja keskisuuria yrityksi(cid:132), etenkin niiden toiminnan aloitusvaiheessa. Siksi ensimm(cid:132)isen(cid:132) esikuva-ana- lyysin soveltamiskohteena voisivat olla liiketoi- minnan k(cid:132)ynnist(cid:132)mist(cid:132) koskevat hallinnolliset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)ykset. Vastaavasti on t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) havaita ja poistaa kaikki mahdollisesti j(cid:132)ljell(cid:132) olevat perus- telemattomat lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)lliset esteet, jotka hait- taavat riskip(cid:132)(cid:132)oman ja uusien rahoitustuotteiden kehitt(cid:132)mist(cid:132) erityisesti silloin, kun niist(cid:132) voi olla apua pienten ja keskisuurten yritysten rahoituk- sessa. Erityishuomiota on kiinnitett(cid:132)v(cid:132) my(cid:148)s ty(cid:148)paik- kojen luomiseen paikallistasolla osuus- ja yhteis(cid:148)- taloudessa sek(cid:132) uusiin toimintoihin, jotka liittyv(cid:132)t tarpeisiin, joita markkinat eiv(cid:132)t viel(cid:132) tyydyt(cid:132) ja joilla on merkitt(cid:132)vi(cid:132) vaikutuksia niin taloudel- lisen toimeliaisuuden kuin yhteiskunnallisen koheesionkin muodossa. N(cid:132)ill(cid:132) aloilla tarjoutu- vien mahdollisuuksien t(cid:132)ydelliseksi hy(cid:148)dynt(cid:132)mi- seksi on kehitett(cid:132)v(cid:132) suotuisammat lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)l- liset ja verotusedellytykset. ryhtyv(cid:132)t haittaavien ep(cid:132)kohtien viranomaiset EMU muuttaa merkitt(cid:132)v(cid:132)sti Euroopan rahoitus- markkinoita. Sen seurauksena syntyv(cid:132)t suuret ja eritt(cid:132)in likvidit euromarkkinat. On t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) kansalliset tarpeellisiin toimenpiteisiin lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)llisten ja rahoitus- markkinoihin liittyvien markkinoiden yhdenty- mist(cid:132) poistamiseksi. J(cid:132)senvaltioiden rahoitusmarkkinoiden segmentoi- tumisen v(cid:132)hentyess(cid:132) EMU:ssa mahdollinen tehot- kun tomuus paljastuu nykyist(cid:132) kilpailu euroalueen rahoituslaitosten v(cid:132)lill(cid:132) kiris- eurom(cid:132)(cid:132)r(cid:132)iset tyy. Uudet rahoitusmarkkinat houkuttelevat todenn(cid:132)k(cid:148)isesti my(cid:148)s Euroopan ulkopuolisia rahoituslaitoksia. T(cid:132)st(cid:132) syyst(cid:132) on t(cid:132)ysin t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132), ett(cid:132) markkinoilla toimijat ovat valmistautuneita EMU:un, jotta uusien eurom(cid:132)(cid:132)- r(cid:132)isten rahoitusmarkkinoiden tarjoamat mahdolli- suudet voidaan hy(cid:148)dynt(cid:132)(cid:132) t(cid:132)ysim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)isesti. selvemmin, Jotta n(cid:132)m(cid:132) uudistukset olisivat tehokkaampia, niit(cid:132) on syyt(cid:132) seurata tiiviisti ja ne on syyt(cid:132) koor- dinoida yhteis(cid:148)n tasolla s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)llisen monenv(cid:132)- lisen seurannan avulla, n(cid:132)in t(cid:132)ydent(cid:132)en jatkuvaa makrotalouden monenv(cid:132)list(cid:132) seurantaa. Talou- suudistusten etenemisen varmistamiseksi j(cid:132)sen- valtioiden ja komission olisi toimitettava lyhyet vuotuiset kertomukset, joissa esitell(cid:132)(cid:132)n hy(cid:148)dyke-, palvelu- ja p(cid:132)(cid:132)omamarkkinoiden tehostamiseen t(cid:132)ht(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t kertomukset muodostavat perustan kyseisten uudistuspyrki- mysten seuraamiselle yhteis(cid:148)ss(cid:132), ja niit(cid:132) k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n aineistona talouspolitiikan suuntaviivojen laadin- nassa ensi vuodesta alkaen. Komissio aikoo my(cid:148)s koota tulostauluun tietoja markkinoiden tosiasial- lista indikaattoreista, kuten hintaeroista ja sis(cid:132)markkinatoimenpiteiden t(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)npanosta. yhdentymist(cid:132) kuvaavista suunnitelmat. N(cid:132)m(cid:132) 7. 2 Ty(cid:148)markkinat ja lohkoilla, ty(cid:148)llisyysastetta Yhteis(cid:148)n nykyist(cid:132) korkeaa ty(cid:148)tt(cid:148)myysastetta voidaan pienent(cid:132)(cid:132) kest(cid:132)v(cid:132)sti voidaan kasvattaa. Se vaatii kuitenkin toisiaan vahvistavien toimenpiteiden laajaa ja jatkuvaa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) politiikan eri ja onnistuminen n(cid:132)kyy usein vasta keskipitk(cid:132)ll(cid:132) tai pitk(cid:132)ll(cid:132) aikav(cid:132)lill(cid:132). Talous- ja raken- nepolitiikan tulisi yhdess(cid:132) taata pitk(cid:132)aikainen, vahva jota tukisivat kapasiteettia ja ei-inflatorinen kasvu, lis(cid:132)(cid:132)v(cid:132)t investoinnit. T(cid:132)m(cid:132)n edellytt(cid:132)m(cid:132) politiikka muodostaa n(cid:132)iden ja edellisten talouspolitiikan suun- suositukset. Yhteis(cid:148)n ty(cid:148)lli- taviivojen olennaiset 16. 7. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 200/43 syysongelmien ratkaiseminen edellytt(cid:132)(cid:132) yhteis(cid:148)n ty(cid:148)markkinoiden samanaikaista ja kattavaa nykyai- kaistamista, joka t(cid:132)ht(cid:132)(cid:132) kasvun ty(cid:148)valtaisuuden lis(cid:132)(cid:132)- miseen ja ty(cid:148)voiman ty(cid:148)llistett(cid:132)vyyden varmistami- seen. T(cid:132)m(cid:132) yhteis(cid:148)n korkean ty(cid:148)llisyyden strategian toinen osa kehitettiin Luxemburgin ty(cid:148)llisyyden suuntaviivoissa. Ty(cid:148)llisyyden suuntaviivat – jotka perustuvat ty(cid:148)llis- tett(cid:132)vyyden parantamiseen, yritt(cid:132)jyyden suosimiseen, yritysten ja niiden ty(cid:148)ntekij(cid:148)iden sopeutumiskyvyn parantamiseen ja naisten ja miesten yht(cid:132)l(cid:132)isten mahdollisuuksien edist(cid:132)miseen – toteutetaan ty(cid:148)lli- syytt(cid:132) koskevien kansallisten toimintasuunnitelmien avulla. Toimintasuunnitelmat on laadittu kansalliset olosuhteet huomioon ottaen ja niiss(cid:132) ty(cid:148)llisyystoi- menpiteet on yhteensovitettava vakaaseen makrota- loudelliseen strategiaan, julkisen talouden vakauttaminen kasvu- ja vakaussopimuksen vaatimusten mukaisesti. Niiden on my(cid:148)s esitett(cid:132)v(cid:132) keinot, ty(cid:148)markkinoiden yhteensopimattomuuksia ja vahvistaa yritysten kyky(cid:132) reagoida talouden muutoksiin. T(cid:132)ll(cid:132) tavoin kansal- toimintasuunnitelmat muodostavat keskeisen liset ja ty(cid:148)llisyyspotentiaalin v(cid:132)lineen yhteis(cid:148)n kasvu- vahvistamiseksi, ja siten ep(cid:132)ilem(cid:132)tt(cid:132) muodostavat t(cid:132)rke(cid:132)n osan tulevaisuuden talouspolitiikan suuntavii- voista. joilla voidaan v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) johon sis(cid:132)ltyy J(cid:132)senvaltioissa painopisteen olisi oltava ehk(cid:132)isev(cid:132)ss(cid:132) lis(cid:132)(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n jolla keskityt(cid:132)(cid:132)n aktiivisesti strategiassa, soveltuvan, koulutetun ty(cid:148)voiman tarjontaa. N(cid:132)iden aktiivisten pyritt(cid:132)v(cid:132) kannustamaan ty(cid:148)h(cid:148)n hakeutumista ja ty(cid:148)paikkojen luomista vero- ja sosiaalietuusj(cid:132)rjestelmien rakennetta ja hallintoa tarkistamalla. toimenpiteiden lis(cid:132)ksi on i) Aktiivinen ty(cid:148)markkinapolitiikka puututtava nuorisoty(cid:148)tt(cid:148)myyteen J(cid:132)senvaltioiden on viiden seuraavan vuoden aikana ja ehk(cid:132)ist(cid:132)v(cid:132) tarjoamalla pitk(cid:132)aikaisty(cid:148)tt(cid:148)myytt(cid:132) uusi mahdollisuus ty(cid:148)tt(cid:148)m(cid:132)lle nuorelle ennen kuin h(cid:132)n on ollut 6 kuukautta ty(cid:148)tt(cid:148)m(cid:132)n(cid:132) ja aikuiselle ty(cid:148)tt(cid:148)m(cid:132)lle ennen kuin h(cid:132)n on ollut 12 kuukautta ty(cid:148)tt(cid:148)m(cid:132)n(cid:132). T(cid:132)t(cid:132) varten on lis(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) ty(cid:148)voimatoimistojen ponnisteluja, jotta ne voivat tehokkaasti etsi(cid:132) ty(cid:148)paikkoja ja saattaa yhteen ty(cid:148)paikkojen kysynn(cid:132)n ja tarjonnan. Lis(cid:132)ksi on k(cid:132)ytett(cid:132)v(cid:132) muita toimenpiteit(cid:132), kuten koulutusta ja tarvittaessa tukea palkkakustannuksiin ja alen- nusta sosiaaliturvamaksuista, erityisesti v(cid:132)h(cid:132)ist(cid:132) teht(cid:132)viss(cid:132). On ammattitaitoa edellytt(cid:132)viss(cid:132) ett(cid:132) ty(cid:148)voimapalveluiden t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132), resurssit keskitet(cid:132)(cid:132)n niihin, jotka eniten apua ty(cid:148)paikan l(cid:148)yt(cid:132)misess(cid:132). rajalliset tarvitsevat Pitk(cid:132)aikaisty(cid:148)tt(cid:148)myys erityisesti Belgian, on Irlannin, Italian ja Espanjan ongelma, kun taas nuorisoty(cid:148)tt(cid:148)myys on korkea Suomessa, Rans- kassa, Kreikassa, Italiassa ja Espanjassa. N(cid:132)iss(cid:132) j(cid:132)senvaltioissa on erityisesti pyritt(cid:132)v(cid:132) toimimaan n(cid:132)iden suuntaviivojen mukaisesti. ii) Verot ja sosiaaliturvamaksut Yli viidentoista vuoden ajan kokonaisverotaakan kasvu ja veroj(cid:132)rjestelmien (verotuksen ja sosiaali- turvamaksujen) rakenteen kehitys j(cid:132)senvaltioissa on ollut ep(cid:132)suotuisaa. ty(cid:148)llisyyden kannalta sosiaaliturvamaksujen ja Kokonaisverotuksen kasvun seurauksena verokiila ty(cid:148)ntekij(cid:132)n k(cid:132)teen j(cid:132)(cid:132)v(cid:132)n palkan ja ty(cid:148)nantajan maksamien ty(cid:148)voi- makustannusten v(cid:132)lill(cid:132) on kasvanut. Verokiila haittaa talouden tehokkuutta, kasvua ja lopulta ty(cid:148)paikkojen syntymist(cid:132). Sen vaikutukset ovat erityisen haitallisia palkka-asteikon alap(cid:132)(cid:132)ss(cid:132), jossa se johtaa siihen, ett(cid:132) v(cid:132)h(cid:132)ist(cid:132) ammattitaitoa edellytt(cid:132)v(cid:132)t matalapalkkaiset ty(cid:148)t hinnoitellaan ulos markkinoilta ja harmaa talous kasvaa. N(cid:132)m(cid:132) haittavaikutukset huomioon ottaen j(cid:132)senval- tioiden on t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132) toteuttaa tarpeellisia toimenpi- teit(cid:132) suunnan muuttamiseksi esimerkiksi uudista- malla sosiaaliturva- ja verotusj(cid:132)rjestelmi(cid:132). T(cid:132)llai- silla toimenpiteill(cid:132) ei kuitenkaan saisi vaarantaa julkisen talouden tasapainottamista. Toimenpi- teiden ty(cid:148)llist(cid:132)v(cid:132) vaikutus olisi suurempi, jos ne yhdistett(cid:132)isiin aktiivisiin koulutusta, oppisopi- musj(cid:132)rjestelmi(cid:132), ammatti- ja uudelleenkoulutusta koskeviin ty(cid:148)markkinatoimiin. Jotta veroj(cid:132)rjestel- ty(cid:148)llisyytt(cid:132) paremmin m(cid:132)st(cid:132) tukeva, tarvittaessa my(cid:148)s tutkittava halukkuutta ottaa k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n energialle tai saastuttaville p(cid:132)(cid:132)st(cid:148)ille m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tt(cid:132)v(cid:132) vero tai jokin toimenpide. verotuksellinen Muutosten yhteydess(cid:132) olisi otettava huomioon niiden vaikutukset kilpailuun sek(cid:132) niiden aiheut- tamat mahdollisetlis(cid:132)ykset yksityishenkil(cid:148)iden ja yritysten verotaakkaan. voitaisiin tehd(cid:132) j(cid:132)senvaltioiden olisi muu iii) Hyvinvointij(cid:132)rjestelm(cid:132)n uudistus Hyvinvointij(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) on uudistettava niin, ett(cid:132) vastuu ottaa kannustimet, mahdollisuudet vastaan ty(cid:148)t(cid:132) lis(cid:132)(cid:132)ntyv(cid:132)t ja ett(cid:132) ty(cid:148)markkinoiden toiminta tehostuu yleisemmin. T(cid:132)m(cid:132) tarkoittaa tulotuen j(cid:132)rjestelmist(cid:132) siirtymist(cid:132) passiivisista ja L 200/44 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 16. 7. 98 hyvinvoinnin tukemiseen ty(cid:148)n kautta. Joissakin maissa ty(cid:148)n vastaanottamisesta on kuitenkin vain v(cid:132)h(cid:132)n etua verrattuna sosiaalietuuksien vastaanot- tamiseen, erityisesti matalapalkkaisille ty(cid:148)nteki- j(cid:148)ille, jotka ovat olleet kauan ty(cid:148)tt(cid:148)min(cid:132): ty(cid:148)tt(cid:148)- ja lastenhoidon tuki myyskorvaus, asumistuki yhteenlaskettuina tapauksissa joissain voivat johtaa yli 80 prosentin nettokorvaussuhteisiin Ranskassa, Belgiassa, Saksassa, Alankomaissa, Ruotsissa ja Yhdisty- neess(cid:132) kuningaskunnassa. Tanskassa, Suomessa, ”sosiaalituen kuningaskunnan Ty(cid:148)nteon tekeminen kannattavaksi vaatii kaksi- osaista strategiaa. Ensinn(cid:132)kin olisi otettava k(cid:132)yt- t(cid:148)(cid:148)n nettopalkkaa lis(cid:132)(cid:132)vi(cid:132) uudistuksia. Yhdisty- neen piirist(cid:132) t(cid:148)ihin” (welfare-to-work) -ohjelma on mielenkiin- toinen. Toiseksi etuuksien saamisen ehtoja, ty(cid:148)n- haku- ja koulutusvaatimuksia ja joissakin tapauk- sissa etuuksien aikaprofiilia olisi varovasti tarkis- tettava. Monissa maissa t(cid:132)llaisilla toimilla on p(cid:132)(cid:132)sty my(cid:148)nteisiin tuloksiin. Erilaisten etuusj(cid:132)r- jestelmien vuorovaikutussuhteita olisi kuitenkin ty(cid:148)n tarkistettava, vastaanottaminen on aina kannattavampaa kuin el(cid:132)minen. Yleisesti ottaen etuuksien varassa etuus- tarkastella suhteessa ty(cid:148)markkinalains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n. Erityisesti j(cid:132)senvaltioiden, joissa on suhteellisen antelias etuusj(cid:132)rjestelm(cid:132) ja korkea irtisanomissuoja, olisi ja verotusj(cid:132)rjestelm(cid:132)(cid:132) pit(cid:132)isi varmistettaisiin, jotta ett(cid:132) tarkistettava ty(cid:148)markkinalains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148)(cid:132)(cid:132)n niin, ett(cid:132) sovitetaan yhteen ty(cid:148)turva ja joustavuus ja samalla etuusj(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) tehd(cid:132)(cid:132)n tehokkaampi. iv) Ty(cid:148)aikaj(cid:132)rjestelyt ett(cid:132) On t(cid:132)rke(cid:132)(cid:132), ty(cid:148)ajan lyhennysj(cid:132)rjestelyt otetaan k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n sopeuttamista heikent(cid:132)m(cid:132)tt(cid:132) ja siten, ett(cid:132) ne eiv(cid:132)t johda ty(cid:148)n tarjonnan supistu- miseen. Tarvittaessa ty(cid:148)llisyytt(cid:132) voitaisiin suosia ty(cid:148)ajan suuremmalla joustolla mikrotalouden tasolla. Er(cid:132)(cid:132)t aloitteet viittaavat siihen, ett(cid:132) my(cid:148)n- teisi(cid:132) tuloksia voitaisiin saavuttaa yhdist(cid:132)m(cid:132)ll(cid:132) ty(cid:148)ajan lyhent(cid:132)minen ty(cid:148)paikkojen lis(cid:132)(cid:132)miseen eiv(cid:132)t edellytt(cid:132)en, lis(cid:132)(cid:132)nny. Toinen l(cid:132)hestymistapa kasvun ty(cid:148)valtai- suuden vahvistamiseksi olisi tukea mahdolli- simman suurta osa-aikaty(cid:148)n k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:132) ja uusia ty(cid:148)l- lisyysmuotoja. Mahdollisuudet t(cid:132)h(cid:132)n vaihtelevat osa-aikaty(cid:148)ntekij(cid:148)iden j(cid:132)senvaltioittain, osuuksissa on t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) eritt(cid:132)in suuria eroja. Yhteis(cid:148)n tasoista kokemusten ja valiok(cid:132)yt(cid:132)nt(cid:148)jen vaihtoa on kannustettava n(cid:132)ill(cid:132) alueilla. ett(cid:132) yksikk(cid:148)ty(cid:148)kustannukset koska Tehty Brysseliss(cid:132) 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. Neuvoston puolesta R. EDLINGER Puheenjohtaja


title: Verordnung (EG) Nr. 1443/98 der Kommission vom 6. Juli 1998 zur Schätzung des Bedarfs für die Versorgung der Kanarischen Inseln mit Erzeugnissen des Reissektors

eurovoc_concepts:
Canary Islands
import
rice
supply balance sheet
tariff exemption

formats: html pdf print

text: 7. 7. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 191/43 VERORDNUNG (EG) Nr. 1443/98 DER KOMMISSION vom 6. Juli 1998 zur Sch(cid:132)tzung des Bedarfs f(cid:129)r die Versorgung der Kanarischen Inseln mit Erzeugnissen des Reissektors DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1601/92 des Rates vom 15. Juni 1992 zur Einf(cid:129)hrung von Sondermaß- nahmen f(cid:129)r bestimmte landwirtschaftliche Erzeugnisse zugunste der Kanarischen Inseln (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2348/96 (2), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 4, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die gemeinsamen Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen f(cid:129)r die Versorgung der Kanarischen Inseln mit bestimmten land- wirtschaftlichen Erzeugnissen sind mit der Verordnung (EG) Nr. 2790/94 der Kommission (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 825/98 (4), festgelegt worden. Zur Anwendung von Artikel 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1601/92 ist die zur Versorgung der Kanarischen Inseln mit Erzeugnissen des Reissektors erforderliche Bedarfsvoraussch(cid:132)tzung zu erstellen, wobei dem (cid:148)rtlichen Bedarf Rechnung zu tragen ist. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Getreide (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 in der Bedarfsvoraussch(cid:132)tzung Die ausgewiesenen Mengen an Erzeugnissen des Reissektors, die aus Dritt- l(cid:132)ndern zollfrei eingef(cid:129)hrt werden d(cid:129)rfen oder f(cid:129)r welche bei Einfuhr aus der (cid:129)brigen Gemeinschaft die Gemein- schaftsbeihilfe gew(cid:132)hrt wird, werden gem(cid:132)ß Artikel 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1601/92 im Anhang festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Ver(cid:148)ffentli- chung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften in Kraft. Sie gilt mit Wirkung vom 1. Juli 1998. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 6. Juli 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 173 vom 27. 6. 1992, S. 13. (2) ABl. L 320 vom 11. 12. 1996, S. 1. (3) ABl. L 296 vom 17. 11. 1994, S. 23. (4) ABl. L 117 vom 21. 4. 1998, S. 5. L 191/44 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 7. 7. 98 ANHANG Voraussch(cid:132)tzung des Bedarfs der Kanarischen Inseln an Erzeugnissen des Reissektors f(cid:129)r den Vermarktungszeitraum vom 1. Juli 1998 bis 30. Juni 1999 Erzeugnis (KN-Code) Kanarische Inseln (in Tonnen) Vollst(cid:132)ndig geschliffener Reis Bruchreis 1006 30 1006 40 13 000 2 600


title: Règlement (CE) n° 1437/98 de la Commission du 6 juillet 1998 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: 7. 7. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 191/35 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1437/98 DE LA COMMISSION du 6 juillet 1998 (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes r(cid:138)glement LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 de la Commission, du 21 d(cid:130)cembre 1994, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime (cid:133) l’importation des fruits et l(cid:130)gumes (1), modifi(cid:130) en (CE) no 2375/96 (2), et dernier lieu par le r(cid:138)glement notamment son article 4 paragraphe 1, vu le 3813/92 du Conseil, du 28 d(cid:130)cembre 1992, relatif (cid:133) l’unit(cid:130) de compte et aux taux de conversion (cid:133) appliquer dans le cadre de la poli- tique agricole commune (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 150/95 (4), et notamment son article 3 paragraphe 3, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 pr(cid:130)voit, en application des r(cid:130)sultats des n(cid:130)gociations commerciales multilat(cid:130)rales du cycle d’Uruguay, les crit(cid:138)res pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires (cid:133) l’im- (CEE) no portation des pays tiers, pour les produits et les p(cid:130)riodes qu’il pr(cid:130)cise dans son annexe; consid(cid:130)rant que, en application des crit(cid:138)res susvis(cid:130)s, les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es aux niveaux repris (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4 du r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 sont fix(cid:130)es comme indiqu(cid:130) dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 7 juillet 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 6 juillet 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 325 du 14. 12. 1996, p. 5. (3) JO L 387 du 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 du 31. 1. 1995, p. 1. L 191/36 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 7. 7. 98 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 6 juillet 1998, (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes Code NC Code des pays tiers (1) (en (cid:130)cus par 100 kg) Valeur forfaitaire (cid:133) l’importation 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 0809 10 00 0809 20 95 0809 30 10, 0809 30 90 0809 40 05 052 999 052 999 382 388 524 528 999 388 400 404 508 512 524 528 804 999 388 400 512 528 999 052 064 999 052 060 064 068 400 616 999 052 999 624 999 79,8 79,8 55,8 55,8 61,1 65,4 54,5 53,7 58,7 83,2 59,3 90,5 91,8 62,8 49,4 74,2 105,5 77,1 126,1 66,8 87,0 93,0 93,2 258,7 152,3 205,5 317,7 181,6 222,6 158,8 295,5 211,1 231,2 151,9 151,9 272,0 272,0 (1) Nomenclature des pays fix(cid:130)e par le r(cid:138)glement (CE) no 2317/97 de la Commission (JO L 321 du 22. 11. 1997, p. 19). Le code «999» repr(cid:130)sente «autres origines»


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2057/98 van Felipe CAMISÓN ASENSIO aan dee Raad. Het certificaat "Europass-opleiding"

eurovoc_concepts:
EU national
EU programme
apprenticeship
foreign student
professional experience
professional qualifications
vocational training

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 2037/98 by Klaus HÄNSCH to the Commission. Allocation of EU resources to the district (Kreis) of Mettmann, North Rhine- Westphalia

eurovoc_concepts:
EU programme
North Rhine-Westphalia
credit
economic support
structural policy
support policy

text: 19. 11. 98 EN Official Journal of the European Communities C 354/129 (98/C 354/209) WRITTEN QUESTION E-2017/98 by Hiltrud Breyer (V) to the Commission (30 June 1998) Subject: Genetic engineering in organic foodstuffs In the USA there has been a debate in recent months on a draft law from the USDA laying down rules governing the manufacture of organically farmed foodstuffs (USDA National Organic Program Proposal Rule). The USDA proposal allowed the use of genetic engineering in products derived from organic farming. It breached EU standards on 27 counts and the danger existed through the WTO, that genetically manipulated foodstuffs could end up on the European market having been declared as organic foods and could mislead consumers. In the meantime, this proposal has been withdrawn. It is nevertheless an example of how easily European standards can be undermined in the context of international trade. 1. 2. 3. Did the EU try in negotiations with the USA to modify this USDA proposal? If so, how? Is a mutual recognition agreement between the USA and the EU planned for foodstuffs? If so, on what standards is it to be based? Will the EU maintain its existing standards? 4. What value will be attached to environmental and consumer interests in the negotiations on the New Transatlantic Marketplace and/or the New Transatlantic Partnership (NTM and/or NTP)? 5. To what extent are foodstuffs to be included in the NTM and/or NTP? 6. What kind of agreements are envisaged for foodstuffs in the NTM and/or NTP? 7. What sanctions are contemplated? 8. Is the issue of genetically manipulated foodstuffs included? 9. What timescale does the Commission envisage for an NTM and/or NTP for foodstuffs? Answer given by Sir Leon Brittan on behalf of the Commission (26 August 1998) The Commission is collecting the information it needs to answer the question. It will communicate its findings as soon as possible. (98/C 354/210) WRITTEN QUESTION E-2037/98 by Klaus Ha¤nsch (PSE) to the Commission (7 July 1998) Subject: Allocation of EU resources to the district (Kreis) of Mettmann, North Rhine- Westphalia Regarding the allocation of EU resources to the district (Kreis) of Mettmann in North Rhine-Westphalia, can the Commission indicate: 1. the sum of EU structural resources received and their breakdown by Funds and the various Community programmes and initiatives and of EU resources allocated to the district (Kreis) of Mettmann from other budget lines since 1994 for pilot projects, measures or › as direct allocations › universities, research establishments, undertakings and other bodies, 2. the number of jobs created or preserved with the aid of these resources?


title: Bibliografia giuridica dell'integrazione europea : 1997- II.,Bibliografia jurídica da integração europeia : 1997- II.,Bibliografía jurídica de la integración europea : 1997- II.,Bibliographie juridique de l'intégration européenne : 1997- II.,Euroopan integraatio-oikeuden bibliografia : 1997- II.,Juridische bibliografie van de Europese integratie : 1997- II.,Juridisk bibliografi om den europeiska integrationen : 1997- II.,Juridisk bibliografi over den europæiske integration : 1997- II.,Legal bibliography of European integration : 1997- II.,Rechtsbibliographie Europäische Integration : 1997- II.,Νομική βιβλιογραφία για την ευρωπαϊκή ολοκλήρωση : 1997- II.

eurovoc_concepts:
EU Member State
European integration
bibliography
legal data processing


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2041/98 van Klaus HÄNSCH aan de Commissie. EU-middelen voor Solingen, Noord-Rijn Westfalen

eurovoc_concepts:
EU financing
North Rhine-Westphalia
Structural Funds
economic support
regional development
research
type of business
university

text: 11. 12. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 386/169 (98/C 386/234) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2041/98 van Klaus H(cid:228)nsch (PSE) aan de Commissie (7 juli 1998) Betreft: EU-middelen voor Solingen, Noord-Rijn Westfalen Kan de Commissie met betrekking tot de verstrekking van EU-middelen aan de stad Solingen in Noord-Rijn Westfalen volledige informatie verstrekken over: 1. het totaalbedrag van de sinds 1994 door de stad Solingen ontvangen EU-structuurmiddelen, uitgesplitst naar afzonderlijke fondsen, respectievelijk communautaire programma(cid:146)s en initiatieven, alsmede de op basis van andere begrotingslijnen ontvangen bedragen aan EU-middelen voor proefprojecten en maatregelen of › in de vorm van directe steun › voor universiteiten, onderzoeksinstellingen, ondernemingen en andere organisaties; 2. het aantal met behulp van deze middelen gecreºerde of in stand gehouden banen? Antwoord van de heer Santer namens de Commissie (6 juli 1998) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (98/C 386/235) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2054/98 van Felipe Camis(cid:243)n Asensio (PPE) aan de Commissie (7 juli 1998) Betreft: Het niveau waarop de communautaire wetgeving is omgezet in de lidstaten Ten aanzien van de gegevens over 1997 in vergelijking met 1996 luidt de vraag: in welk tempo worden richtlijnen omgezet? Hoeveel met redenen omklede rapporten zijn uitgebracht en hoeveel zaken zijn aanhangig gemaakt bij het Hof van Justitie, opgesplitst naar elk van de vijftien lidstaten? Is het mogelijk te vernemen in welke sectoren de Commissie de meeste overtredingen heeft aangetroffen? Antwoord van de heer Santer namens de Commissie (16 juli 1998) De Commissie verwijst het geachte parlementslid naar het Vijftiende jaarlijks verslag over de controle op de toepassing van het Gemeenschapsrecht (1), dat op 27 mei 1998 aan het Parlement is toegezonden en dat alle in de vraag genoemde gegevens bevat. (1) COM(98) 317 def. (98/C 386/236) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2095/98 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (30 juni 1998) Betreft: Functioneren van de buitenlandse Europese universiteiten in Griekenland In Griekenland functioneren (cid:132)Centra voor vrije studies(cid:148), die een samenwerkingsverband kennen met buiten- landse universiteiten uit lidstaten van de Europese Unie. De studenten aan deze centra volgen de eerste jaren


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1446/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 6ης Ιουλίου 1998 όσον αφορά την έκδοση των πιστοποιητικών εξαγωγής του συστήματος Α2 στον τομέα των οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
fruit vegetable
grape
pip fruit
stone fruit

text: L 191/48 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 7. 7. 98 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1446/98 TGS EPITQOPGS tgr 6gr Iouk(cid:148)ou 1998 (cid:149)som avoq(cid:145) tgm (cid:146)jdosg tym pistopoigtij(cid:150)m enacyc(cid:147)r tou sust(cid:147)lator A2 stom tol(cid:146)a tym opyqojgpeutij(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2190/96 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 14gr Moelbq(cid:148)ou 1996, peq(cid:148) keptoleqei(cid:150)m evaqloc(cid:147)r tou jamomi- slo(cid:151) (EOJ) aqih. 2200/96 tou Sulbouk(cid:148)ou (cid:149)som avoq(cid:145) tir epistqov(cid:146)r jat(cid:145) tgm enacyc(cid:147) stom tol(cid:146)a tym opyqojgpeu- tij(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomi- sl(cid:149) (EJ) aqih. 1287 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 4, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti stom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1276/98 tgr Epitqop(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1302/ 98 (4), (cid:146)woum jahoqishe(cid:148) ta emdeijtij(cid:145) pos(cid:145) tgr epistqov(cid:147)r jai oi emdeijtij(cid:146)r pos(cid:149)tgter tym pistopoigtij(cid:150)m enacyc(cid:147)r tou sust(cid:147)lator A2, ejt(cid:149)r eje(cid:148)mym pou fgto(cid:151)mtai sto pka(cid:148)- sio tgr episitistij(cid:147)r bo(cid:147)heiar· (cid:149)ti cia tir tol(cid:145)ter, ta poqtoj(cid:145)kia, ta kel(cid:149)mia, ta epitqa- p(cid:146)fia stav(cid:151)kia jai ta qod(cid:145)jima jai ta mejtaq(cid:148)mia, kalb(cid:145)- momtar up(cid:149)xg tgm oijomolij(cid:147) jat(cid:145)stasg stir di(cid:145)voqer ol(cid:145)der pqooqislo(cid:151) pou amacq(cid:145)vomtai sto paq(cid:145)qtgla tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1276/98, jai sumaqt(cid:147)sei tym emde(cid:148)- neym pou ek(cid:147)vhgsam ap(cid:149) tour epiweiqglat(cid:148)er jai ap(cid:149) tir ait(cid:147)seir pistopoigtij(cid:150)m tou sust(cid:147)lator A2, pq(cid:146)pei ma jahoqisho(cid:151)m oqistij(cid:145) pos(cid:145) epistqov(cid:147)r tym fgtoul(cid:146)mym posot(cid:147)tym· (cid:149)ti aut(cid:145) ta oqistij(cid:145) pos(cid:145) dem lpoqo(cid:151)m ma upeqbo(cid:151)m to dipk(cid:145)sio tym emdeijtij(cid:150)m pos(cid:150)m· (cid:149)ti s’ evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 3 paq(cid:145)cqavor 5 tou jamomi- slo(cid:151) (EJ) aqih. 2190/96, ha heyqgho(cid:151)m yr (cid:145)juqer oi ait(cid:147)- seir le pos(cid:145) am(cid:150)teqa ap(cid:149) ta amt(cid:148)stoiwa oqistij(cid:145) pos(cid:145), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 1. Cia ta pistopoigtij(cid:145) enacyc(cid:147)r tou sust(cid:147)lator A2, cia ta opo(cid:148)a (cid:146)wei upobkghe(cid:148) a(cid:148)tgsg s(cid:151)lvyma le to (cid:145)qhqo 1 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 1276/98, g pqaclatij(cid:147) gle- qolgm(cid:148)a tgr ait(cid:147)seyr, pou amav(cid:146)qetai sto (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)- cqavor 1 de(cid:151)teqo ed(cid:145)vio tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 2190/ 96, jahoq(cid:148)fetai stir 7 Iouk(cid:148)ou 1998. Ta pistopoigtij(cid:145) pou amav(cid:146)qomtai stgm pq(cid:150)tg paq(cid:145)- 2. cqavo ejd(cid:148)domtai le ta oqistij(cid:145) pos(cid:145) tgr epistqov(cid:147)r jai l(cid:146)wqi tou pososto(cid:151) ejd(cid:149)seyr tym fgtoul(cid:146)mym posot(cid:147)tym pou amav(cid:146)qomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomi- slo(cid:151). 3. S’ evaqloc(cid:147) tou (cid:145)qhqou 3 paq(cid:145)cqavor 5 tou jamomi- slo(cid:151) (EJ) aqih. 2190/96, oi ait(cid:147)seir pou amav(cid:146)qomtai stgm pq(cid:150)tg paq(cid:145)cqavo le pos(cid:145) am(cid:150)teqa ap(cid:149) ta amt(cid:148)stoiwa oqistij(cid:145) pos(cid:145) pou amacq(cid:145)vomtai sto paq(cid:145)qtgla heyqo(cid:151)- mtai yr (cid:145)juqer. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 7 Iouk(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 6 Iouk(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 292 tgr 15. 11. 1996, s. 12. (2) EE L 178 tgr 23. 6. 1998, s. 11. (3) EE L 176 tgr 20. 6. 1998, s. 6. (4) EE L 180 tgr 24. 6. 1998, s. 12. 7. 7. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 191/49 PAQAQTGLA Pqo(cid:152)(cid:149)m Pqooqisl(cid:149)r (cid:147) ol(cid:145)der epistqov(cid:147)r (1) Oqistij(cid:149) pos(cid:149) epistqov(cid:147)r (Ecu/t(cid:149)mo jahaqo(cid:151) b(cid:145)qour) Posost(cid:149) ejd(cid:149)seyr tym fgtoul(cid:146)mym posot(cid:147)tym Tol(cid:145)ter Poqtoj(cid:145)kia Kel(cid:149)mia Epitqap(cid:146)fia stav(cid:151)kia L(cid:147)ka Qod(cid:145)jima jai mejtaq(cid:148)mia F XYC F F X Y E 18 30 10 20 23 6 35 88 % 100 % 82 % 87 % 100 % 100 % 100 % (1) Oi jydijo(cid:148) pqooqislo(cid:151) jahoq(cid:148)fomtai yr en(cid:147)r: X: Moqbgc(cid:148)a, Iskamd(cid:148)a, Cqoikamd(cid:148)a, M(cid:147)soi Veq(cid:149)e, Pokym(cid:148)a, Ouccaq(cid:148)a, Qoulam(cid:148)a, Boukcaq(cid:148)a, Akbam(cid:148)a, Eshom(cid:148)a, Ketom(cid:148)a, Kihouam(cid:148)a, Bosm(cid:148)a-Eqfecob(cid:148)mg, Jqoat(cid:148)a, Skobem(cid:148)a, pq(cid:150)gm Cioucjoskabij(cid:147) Dglojqat(cid:148)a tgr Lajedom(cid:148)ar, Olospomdiaj(cid:147) Dglojqat(cid:148)a Cioucjoskab(cid:148)ar (Seqb(cid:148)a jai Lauqobo(cid:151)mio) jai L(cid:145)kta. Y: Aqlem(cid:148)a, Afeqlpa(cid:152)tf(cid:145)m, Keujoqys(cid:148)a, Ceyqc(cid:148)a, Jafajst(cid:145)m, Jiqcif(cid:148)a, Lokdab(cid:148)a, Qys(cid:148)a, Tatfijist(cid:145)m, Touqjlemist(cid:145)m, Ouflpejist(cid:145)m, Oujqam(cid:148)a, pqooqislo(cid:148) pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 34 tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 3665/87 tgr Epitqop(cid:147)r (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje. C: Ekbet(cid:148)a, Tsew(cid:148)a, Skobaj(cid:148)a. E: (cid:133)koi oi pqooqislo(cid:148) ejt(cid:149)r tgr Ekbet(cid:148)ar. F: (cid:133)koi oi pqooqislo(cid:148)


title: Komission asetus (EY) N:o 1446/98, annettu 6 päivänä heinäkuuta 1998, A2-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta

text: L 191/48 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 7. 7. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1446/98, annettu 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998, A2-menettelyn mukaisten hedelm(cid:132)- ja vihannesalan vientitodistusten antami- sesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, koskevista yksityiskohtaisista ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2200/96 s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) soveltamista hedelm(cid:132)- ja vihannesalan vientitukien osalta 14 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) marraskuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2190/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1287/98 (2), sen 3 artiklan 4 kohdan, ja erityisesti sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) komission asetuksessa (EY) N:o 1276/98 (3), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1302/98 (4) vahvistetaan ohjeelliset vientituen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t sek(cid:132) ohjeelliset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t, joille voidaan antaa A2-menettelyn mukaisesti muita kuin elintarvikeavun yhteydess(cid:132) haettuja vientito- distuksia, asetuksen (EY) N:o 1276/98 liitteess(cid:132) mainittujen asian- omaisten m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkaryhmien taloudellinen tilanne huomioon ottaen ja toimijoilta A2-menettelyn mukaisista todistushakemuksista saatujen tietojen perusteella lopul- sitruunoiden, tomaattien, appelsiinien, liset vientituet sy(cid:148)t(cid:132)viksi tarkoitettujen viiniryp(cid:132)leiden sek(cid:132) persikoiden ja nektariinien osalta olisi syyt(cid:132) vahvistaa muuksi kuin samoin kuin haettujen m(cid:132)(cid:132)rien ohjeelliset vientituet, my(cid:148)nt(cid:132)misprosentit; lopulliset m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t voivat olla enint(cid:132)(cid:132)n kaksi kertaa ohjeellisten m(cid:132)(cid:132)rien suuruisia, ja asetuksen (EY) N:o 2190/96 3 artiklan 5 kohdan mukai- sesti hakemukset, jotka koskevat vastaavaa lopullista m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) suurempaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132), on mit(cid:132)t(cid:148)it(cid:132)v(cid:132), ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla 1. A2-menettelyn mukaisten vientitodistusten, joita koskeva hakemus on j(cid:132)tetty asetuksen (EY) N:o 1276/98 1 artiklan mukaisesti, asetuksen (EY) N:o 2190/96 3 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuksi tosiasialliseksi hakup(cid:132)iv(cid:132)ksi vahvistetaan 7 p(cid:132)iv(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. Edell(cid:132) 1 kohdassa tarkoitettujen annettujen todis- 2. ja ne annetaan tusten vientituen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) on lopullinen, t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen liitteess(cid:132) ilmoitettuihin haettujen m(cid:132)(cid:132)rien my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) koskeviin prosenttiosuuksiin asti. 3. Asetuksen (EY) N:o 2190/96 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti hakemukset, jotka koskevat liitteess(cid:132) ilmoi- tettua vastaavaa lopullista m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) suurempaa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132), on mit(cid:132)t(cid:148)it(cid:132)v(cid:132). 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 7 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 6 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 12 (2) EYVL L 178, 23. 6. 1998, s. 11 (3) EYVL L 176, 20. 6. 1998, s. 6 (4) EYVL L 180, 24. 6. 1998, s. 12 7. 7. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 191/49 LIITE Tuote M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka tai m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkaryhm(cid:132) (1) Lopullinen vientituki (ecua/nettotonni) Haettujen m(cid:132)(cid:132)rien my(cid:148)nt(cid:132)misprosentti Tomaatit Appelsiinit Sitruunat Sy(cid:148)t(cid:132)viksi tarkoitetut viiniryp(cid:132)leet Omenat Persikat ja nektariinit (1) M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkakoodit ovat seuraavat: F XYC F F X Y E 18 30 10 20 23 6 35 88 % 100 % 82 % 87 % 100 % 100 % 100 % X: Norja, Islanti, Gr(cid:148)nlanti, F(cid:132)rsaaret, Puola, Unkari, Romania, Bulgaria, Albania, Viro, Latvia, Liettua, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Slovenia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Jugoslavian liittotasavalta (Serbia, Montenegro) ja Malta. Y: Armenia, Azerbaid(cid:243)an, Valko-Ven(cid:132)j(cid:132), Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Ven(cid:132)j(cid:132), Tad(cid:243)ikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ukraina, komission asetuksen N:o 3665/87, sellaisena kuin se on muutettuna, 34 artiklassa tarkoitetut m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat. C: Sveitsi, T(cid:228)ekki, Slovakia. E: Kaikki m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat Sveitsi(cid:132) lukuun ottamatta. F: Kaikki m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 2059/98 af Felipe CAMISÓN ASENSIO til Rådet. Togforbindelsen Madrid-Lissabon

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financing
Portugal
Spain
co-financing
financial aid
high-speed transport
project evaluation
rail transport
trans-European network


title: WRITTEN QUESTION No. 2030/98 by Yiannis ROUBATIS to the Council. Dismissal of distinguished Turkish journalists

eurovoc_concepts:
Türkiye
accession to the European Union
communications profession
dismissal
human rights
military regime
political system

text: 8. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 96/25 (1999/C 96/033) WRITTEN QUESTION E-2018/98 by Hiltrud Breyer (V) to the Council (29 June 1998) Subject: Regulation No 258/97 on novel foods Will the Commission please explain how the provisions of Article 8 of Regulation No 258/97 (1) will work in practice. In particular: › what form of words is recommended to comply with the provisions of the last subparagraph of Article 8(1)(a), which require labelling to indicate the characteristics or properties modified and the method by which the characteristics or properties were obtained? › what criteria will be applied to the assessments required under Article 8(1)(b) and (c) (special health implications and ethical concerns) and who will apply them? (1) OJ L 43, 14. 2. 1997, p. 1. Reply (19 October 1998) In accordance with the rules of the Treaty, it is for Member States to take the measures required to implement the Regulation referred to by the Honourable Member and for the Commission to ensure such implementation, subject to possible verification by the Court. (1999/C 96/034) WRITTEN QUESTION E-2030/98 by Yiannis Roubatis (PSE) to the Council (6 July 1998) Subject: Dismissal of distinguished Turkish journalists On the basis of concocted (cid:145)information(cid:146) supplied by an alleged leading member of the PKK, the Turkish generals have forced the employers of two distinguished Turkish journalists, Mehmet Ali Birad and Ghengiz ˙antar, to dismiss them. In addition, there are fears that their dismissal also signals the go-ahead for the (cid:145)liquidation(cid:146) of the two Turkish journalists by rogue elements in Turkey who are operating in close cooperation with the official authorities, as the events at Sokuluk have demonstrated. All these events are taking place at the same time as Turkey and some of its economic partners are insisting that the leaders of the country are sincere in wanting Turkey to have closer relations with the Union. 1. What practical measures will the Council take to protect the two journalists from a probable assassination attempt? 2. When will the Council explain to the Turkish leadership › in plain terms › that the principles on which Europe(cid:146)s democracies are based also include freedom of expression and thought and that it is not possible to ignore, for economic or any other form of gain, Turkey(cid:146)s renewed drift towards autocracy and totalitarianism? Reply (9 November 1998) The Council does not possess information enabling it to assess either the reasons for the dismissal of the 1. journalists Mehmet Ali Birad and Ghengiz ˙antar, or the extent to which their lives are in danger. 2. The Council would point out that the European Council, at its meeting in Luxembourg on 12 and 13 December 1997, reiterated that, in accordance with the position adopted by the Council at the Association Council meeting with Turkey on 29 April 1997, the strengthening of Turkey(cid:146)s links with the EU also depended on the alignment of Turkey(cid:146)s standards and practices in respect of human rights with those in force in the European Union. It regrets that Turkey is currently refusing to continue its political dialogue with the Union in this area