title: WRITTEN QUESTION No. 1998/98 by Jaak VANDEMEULEBROUCKE to the Council. Legal action against representatives of the Greek Rainbow Party

eurovoc_concepts:
Greece
competence of the Member States
legal process
linguistic discrimination
national law
political parties
political rights

formats: html pdf print

text: 8. 4. 1999 EN Official Journal of the European Communities C 96/23 The Commission is not aware of any activities which might have given rise to the Honourable Member(cid:146)s 3. question about cooperation with the media based in the North of Cyprus. The Commission(cid:146)s partnership with Euronews is linked to a programme to expand the channel with the aim 4. of boosting ratings. Recent audience figures for Europe are very encouraging. The partnership with Euronews is also linked to an increase in the number of languages used in its 5. programmes and Euronews is working hard on this objective. (1999/C 96/030) WRITTEN QUESTION E-1998/98 by Jaak Vandemeulebroucke (ARE) to the Council (29 June 1998) Subject: Legal action against representatives of the Greek Rainbow Party I gather that legal proceedings have been brought against four leaders of the Greek Rainbow Party (Vinozhito). This party is completely legal and has already twice taken part in elections in Greece, including the European Parliament elections in 1994. The events which gave rise to the court case against the four leaders, Vasilis Romas, Costas Tasopoulos, Petros Vasiliades and Pavlos Voskopoulos, are as follows: In September 1995 they are said to have instigated (cid:145)mutual hatred among citizens(cid:146) (Art. 192 of the Greek Criminal Code) by erecting a placard on which their party(cid:146)s name was displayed in two languages (Greek and Macedonian-Slavonic). In the ensuing disturbance, the whole contents of their new office in Florina was destroyed. Is the Council aware of these outrageous facts and the proceedings which are pending? Does it agree that basic democratic and human rights are being disregarded here? Does the Council know of any possible measures which could guarantee the democratic and political rights of all Greeks and Greek political parties as well as the freedom of speech and freedom to choose one(cid:146)s language in Greece? Finally, is the Council prepared to place this issue on the agenda of the relevant Council meeting, with the necessary follow-up measures? Reply (22 October 1998) It is not for the Council to comment on a matter which is the responsibility of the internal legal system of the Member State concerned. (1999/C 96/031) WRITTEN QUESTION P-2000/98 by Irini Lambraki (PSE) to the Commission (16 June 1998) Subject: Amsterdam Treaty information campaign The Amsterdam Treaty is at the stage of being ratified by the Member States. Does the Commission intend to conduct an information campaign on the significance of the Treaty and, if so, what amounts does it plan to make available to each Member State and what mechanisms will it use to administer those funds in each Member State? Answer given by Mr Oreja on behalf of the Commission (31 July 1998) As part of the Priority Information Programme for European Citizens (Prince), the Commission is continuing the (cid:145)Building Europe together(cid:146) campaign in 1998. The aim is to make it easier to explain the Amsterdam Treaty to European citizens. This campaign was allocated appropriations totalling ECU 12 million for 1998. A call for proposals was published in the Official Journal (1), and Member States who so wish were given the opportunity to


title: Reglamento (CE) nº 1368/98 de la Comisión de 29 de junio de 1998 por el que se modifica el Reglamento (CEE) nº 1164/89 relativo a las disposiciones de aplicación de la ayuda para el lino textil y el cáñamo

eurovoc_concepts:
flax
hemp
production aid
textile fibre

text: 30. 6. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 185/13 REGLAMENTO (CE) No 1368/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 29 de junio de 1998 por el que se modifica el Reglamento (CEE) no 1164/89 relativo a las disposi- ciones de aplicaci(cid:155)n de la ayuda para el lino textil y el c(cid:145)(cid:157)amo LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1308/70 del Consejo, de 29 de junio de 1970, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n de mercados en el sector del lino y del c(cid:145)(cid:157)amo (1), cuyas (cid:156)ltimas modificaciones las constituyen el Acta de adhesi(cid:155)n de Austria, de Finlandia y de Suecia y el Regla- mento (CE) no 3290/94 (2), y, en particular, el apartado 5 de su art(cid:146)culo 4, Visto el Reglamento (CEE) no 619/71 del Consejo, de 22 de marzo de 1971, por el que se fijan las normas generales de concesi(cid:155)n de la ayuda para el lino y el c(cid:145)(cid:157)amo (3), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 154/97 (4), y, en particular, el apartado 2 de su art(cid:146)culo 5, Considerando que el Reglamento (CEE) no 1164/89 de la Comisi(cid:155)n (5), cuya (cid:156)ltima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 605/98 (6), incluye en su anexo A una lista de las variedades de lino destinadas principalmente a la producci(cid:155)n de fibras; que en el cat(cid:145)logo com(cid:156)n de semillas se han registrado algunas variedades de lino nuevas, destinadas principalmente a la producci(cid:155)n de fibras; que es conveniente tener en cuenta las modifica- ciones del cat(cid:145)logo y adaptar en consecuencia el anexo A del Reglamento (CEE) no 1164/89; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n del lino y el c(cid:145)(cid:157)amo, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 El anexo A del Reglamento (CEE) no 1164/89 se comple- tar(cid:145) con las variedades «Liflax», «Liviola», «Marylin» y «Venus». Art(cid:146)culo 2 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el s(cid:130)ptimo d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 29 de junio de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 146 de 4. 7. 1970, p. 1. (2) DO L 349 de 31. 12. 1994, p. 105. (3) DO L 72 de 26. 3. 1971, p. 2. (4) DO L 27 de 30. 1. 1997, p. 1. (5) DO L 121 de 29. 4. 1989, p. 4. (6) DO L 80 de 18. 3. 1998, p. 21


title: ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 1366/98 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 29ης Ιουνίου 1998 για καθορισμό των κατ' αποκοπή τιμών κατά την εισαγωγή για τον καθορισμό της τιμής εισόδου ορισμένων οπωροκηπευτικών

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

formats: pdf print

text: 30. 6. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 185/9 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1366/98 TGS EPITQOPGS tgr 29gr Ioum(cid:148)ou 1998 cia jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) tgr til(cid:147)r eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 3223/94 tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 21gr Dejelbq(cid:148)ou 1994, swetij(cid:145) le tir keptol(cid:146)qeier evaqloc(cid:147)r tou jahest(cid:150)tor jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) opyqojgpeutij(cid:150)m (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2375/96 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 4 paq(cid:145)cqavor 1, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 3813/92 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 28gr Dejelbq(cid:148)ou 1992, swetij(cid:145) le tg kocistij(cid:147) lom(cid:145)da jai tir isotil(cid:148)er pou pq(cid:146)pei ma evaql(cid:149)fomtai sta pka(cid:148)sia tgr joim(cid:147)r ceyqcij(cid:147)r pokitij(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeu- ta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 150/95 (4), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 3 paq(cid:145)cqavor 3, Ejtil(cid:150)mtar: (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EJ) aqih. 3223/94, se evaqloc(cid:147) tym apotekesl(cid:145)tym tym pokuleq(cid:150)m elpoqij(cid:150)m diapqaclate(cid:151)- seym tou C(cid:151)qou tgr Ouqoucou(cid:145)gr, pqobk(cid:146)pei ta jqit(cid:147)qia cia tom jahoqisl(cid:149) ap(cid:149) tgm Epitqop(cid:147) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) ap(cid:149) tq(cid:148)ter w(cid:150)qer, cia ta pqo(cid:152)(cid:149)- mta jai tir peqi(cid:149)dour pou oq(cid:148)fomtai sto paq(cid:145)qtgl(cid:145) tou· (cid:149)ti, se evaqloc(cid:147) tym pqoamaveqh(cid:146)mtym jqitgq(cid:148)ym, oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pq(cid:146)pei ma jahoqisto(cid:151)m, (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai sto paq(cid:145)qtgla tou paq(cid:149)mtor jamomi- slo(cid:151), ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Oi jat’ apojop(cid:147) til(cid:146)r jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) pou amav(cid:146)qomtai sto (cid:145)qhqo 4 tou jamomislo(cid:151) (EJ) aqih. 3223/94 jahoq(cid:148)fo- mtai (cid:149)pyr amacq(cid:145)vomtai stom p(cid:148)maja pou elva(cid:148)metai sto paq(cid:145)qtgla. (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei stir 30 Ioum(cid:148)ou 1998. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 29 Ioum(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 337 tgr 24. 12. 1994, s. 66. (2) EE L 325 tgr 14. 12. 1996, s. 5. (3) EE L 387 tgr 31. 12. 1992, s. 1. (4) EE L 22 tgr 31. 1. 1995, s. 1. L 185/10 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym 30. 6. 98 PAQAQTGLA tou jamomislo(cid:151) tgr Epitqop(cid:147)r, tgr 29gr Ioum(cid:148)ou 1998, cia tom jahoqisl(cid:149) tym jat’ apojop(cid:147) til(cid:150)m jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) cia tom jahoqisl(cid:149) til(cid:150)m eis(cid:149)dou oqisl(cid:146)mym opyqojgpeutij(cid:150)m Jydij(cid:149)r SO Jydij(cid:149)r tq(cid:148)tgr w(cid:150)qar (1) (se Ecu/100 wiki(cid:149)cqalla) Jat’ apojop(cid:147) til(cid:147) jat(cid:145) tgm eisacyc(cid:147) 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0809 10 00 0809 20 95 0809 40 05 052 628 999 052 999 052 628 999 382 388 524 528 999 388 400 404 508 512 524 528 720 804 999 052 999 052 060 064 068 400 616 999 624 999 47,7 39,5 43,6 70,6 70,6 53,0 98,7 75,8 61,0 64,1 57,0 62,1 61,0 61,6 69,4 99,8 111,9 71,0 54,8 65,5 165,6 108,5 89,8 155,7 155,7 273,9 148,5 128,5 119,1 272,7 201,6 190,7 278,2 278,2 (1) Omolatokoc(cid:148)a tym wyq(cid:150)m pou jahoq(cid:148)fetai ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2317/97 tgr Epitqop(cid:147)r (EE L 321 tgr 22. 11. 1997, s. 19). O jydij(cid:149)r «999» amtipqosype(cid:151)ei «(cid:145)kker jatacyc(cid:146)r»


title: Meddelelse fra Kommissionen - Bulgarien: Tiltrædelsespartnerskab

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU aid
EU programme
accession to the European Union
cooperation policy
financial aid

text: 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/1 I (Meddelelser) TILTRÆDELSESPARTNERSKABERNE BULGARIEN: TILTRÆDELSESPARTNERSKAB (98/C 202/01) 1. INDLEDNING I den udtalelse, som Kommissionen forelagde Rådet den 17. juli 1997 i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel O i traktaten, henstillede Kommissionen, at der blev indledt tiltrædelsesforhandlinger med Bulgarien, så snart landet havde gjort tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde de betingelser for medlemskab, som Det Europæiske Råd fastlagde på mødet i København. Denne henstilling bygger på analysen i udtalelsen, i hvilken Kommissionen fremsætter det synspunkt, i) at Bulgarien er på vej til at opfylde de politiske kriterier med hensyn til stabile institutioner, sikring af retsstaten, menneskerettighederne og beskyttelse af mindretallene, ii) at Bulgariens fremskridt med hensyn til skabelse af en markedsøkonomi har været begrænsede, og at landet derfor ikke ville være i stand til at modstå konkurrence- presset og markedskræfterne i Unionen på mellemlang sigt, og iii) at det til trods for den hidtidige udvikling var usikkert, om Bulgarien ville være i stand til at anvende Fællesskabets regelværk på mellemlang sigt, samt at en vidtgående administrativ reform ville være nødvendig, hvis Bulgarien skulle kunne anvende og håndhæve regel- værket effektivt. Europaaftalen skal fortsat danne grundlaget for EU’s forbindelser med Bulgarien. Førtiltrædelsesstrategien vil imidlertid blive styrket på en sådan måde, at bistanden vil blive rettet mod specifikke behov i hvert ansøgerland til at afhjælpe særlige problemer, der er omtalt i udtalelsen. Kommissionen siger følgende i Agenda 2000: »Den styr- kede førtiltrædelsesstrategi har to hovedmål: For det første at samle EU’s forskellige former for bistand inden for samme rammer, tiltrædelsespartnerskaberne, og at arbejde sammen med ansøgerlandene inden for disse rammer på grundlag af et klart defineret program til forberedelse af medlemskab, der omfatter tilsagn fra ansøgerlandene om at prioritere bestemte områder og en tidsplan for gennemførelsen. For det andet at gøre ansø- gerlandene fortrolige med EU’s politikker og procedurer gennem muligheden for at deltage i EU-programmer. « På sit møde i Luxembourg i december 1997 besluttede Det Europæiske Råd, at tiltrædelsespartnerskaberne skulle være et nøgleelement i den styrkede førtiltrædel- sesstrategi, og at alle former for bistand til ansøgerlan- dene skulle samles i en enkelt ramme. Kommissionen har vedtaget tiltrædelsespartnerskabet efter konsultation af Bulgarien og på grundlag af de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, som Rådet har vedta- get. 2. MÅL Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens udtalelse om Bulgariens ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige med de finansielle midler til at hjælpe Bulgarien med at realisere disse prioriteter samt vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policyinstrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser på medlemskab. Det drejer sig bl. a. om det nationale program for Bulgariens overtagelse af Fællesskabets regel- værk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske priori- teter, pagten mod organiseret kriminalitet og kortlæg- ningen af det indre marked. Hvert af disse instrumenter er af forskellig art og vil blive forberedt og implementeret efter specifikke procedurer. De vil ikke blive en integre- rende del af partnerskabet, men de prioriteter, de inde- holder, vil være forenelige med det. 3. PRINCIPPER De vigtigste prioriterede områder, der er indkredset for hvert ansøgerland, vedrører deres evne til at påtage sig forpligtelserne til at opfylde Københavnerkriterierne, hvorefter: C 202/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 — ansøgerlandet skal have oprettet stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneske- rettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretal — ansøgerlandet skal have en fungerende markedsøko- nomi og være i stand til at modstå konkurrencepres- set og markedskræfterne i Unionen — ansøgerlandet skal være i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab og bl. a. tilslutte sig målene for politisk, økonomisk og monetær union. På sit møde i Madrid pegede Det Europæiske Råd på, at ansøgerlandene skulle tilpasse deres forvaltningsstruktu- rer for at sikre en harmonisk anvendelse af Fællesskabets politikker efter tiltrædelsen, og i Luxembourg fremhæ- vede det, at omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning var nødvendig, men ikke i sig selv tilstrække- lig; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes. 4. PRIORITETER OG MELLEMLIGGENDE MÅL Af Kommissionens udtalelser og Rådets behandling heraf kan det udledes, hvilken indsats ansøgerlandene endnu skal gøre på visse områder for at forberede sig på tiltrædelse, og det blev konkluderet, at ingen af landene for nærværende fuldt ud opfylder alle Københavnerkrite- rierne. Dette betyder, at prioriteterne skal fordeles på mellemliggende stadier, hvert med præcise mål, som skal fastlægges i samarbejde med de berørte lande, og hvis indfrielse vil være betingende for omfanget af den bevil- gede bistand og fremskridtene i igangværende forhand- linger med nogle lande og indledningen af forhandlinger med andre. Prioriteterne og de mellemliggende mål er blevet inddelt i to grupper — på kort sigt og på mellem- lang sigt. Prioriteterne og målene på kort sigt er blevet udvalgt på det grundlag, at det er realistisk at forvente, at Bulgarien kan indfri dem fuldt ud eller sikre en væsentlig udvikling inden udgangen af 1998. I betragtning af den knappe tid og den administrative kapacitet, der kræves, er der kun udvalgt et begrænset antal prioriteter på kort sigt. Det forventes, at det vil tage mere end et år at realisere prioriteterne på mellemlang sigt, selvom arbejdet hermed vil kunne og bør gå i gang i 1998. Bulgarien vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mel- lemliggende mål, og for så vidt det er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle ressourcer angives. tilstrækkeligt; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes på samme måde som i Unionen. På alle nedenfor anførte områder er det nødvendigt med en troværdig og effektiv implementering og håndhævelse af regelværket. På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets behandling heraf er der indkredset følgende prio- riteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for Bulgarien. 4. 1. Kort sigt (1998) — Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter på mellemlang sigt og fælles vurdering inden for rammerne af Europaaftalen; videreførelse af det af regeringen iværksatte program, herunder åben- hed om privatisering af statsvirksomheder og banker og omstruktureringsforanstaltninger i industrien, den finansielle sektor og landbruget og foranstaltninger til at anspore til øgede udenlandske direkte investe- ringer. — Styrkelse af den institutionelle og administrative kapa- citet: vedtagelse af forslaget til lov om den offentlige sektor og fremskridt med reformen af den offentlige forvaltning samt styrkelse af institutionerne på områ- der som intern finanskontrolkapacitet, miljø, toldpoli- tik, styrkelse af plantesundheds- og sundhedsforvalt- ningen, navnlig med hensyn til faciliteter ved de ydre grænser, indledning af forarbejdet med oprettelse af de nødvendige strukturer for regional- og strukturpo- litikken. — Det indre marked: herunder intellektuel og industriel ejendomsret (styrkelse af beskyttelsen), finansielle tje- nesteydelser, beskatning, vedtagelse af den nødvendige lovgivning for tilsyn med statsstøtte og en første opgørelse over statsstøtte, vedtagelse af en ny konkur- rencelov. — Retlige og indre anliggender: konkrete skridt til at bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet og til at forbedre forvaltningen af grænserne. — Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning og hori- sontal lovgivning, udarbejdelse af detaljerede pro- grammer for indbyrdes tilnærmelse og implementering af strategier i forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og påbegyndelse af gennemførelsen af disse programmer og strategier. Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Bulgarien tager skridt i alle anliggender, som er behandlet i udtalelsen. Som bilag findes der en liste herover. Omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning er ikke i sig selv — Energi: navnlig fastlæggelse af en komplet langfristet energistrategi og overholdelse af standarderne vedrø- rende nuklear sikkerhed samt realistiske tilsagn om lukning af bestemte kernekraftanlæg i henhold til aftalen om kontoen for nuklear sikkerhed. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/3 4. 2. Mellemlang sigt — Politiske kriterier: en yderligere indsats for at inte- grere sigøjnerne og befæste beskyttelsen af individets friheder. — Økonomisk reform: fuldførelse af privatiseringspro- cessen. Styrkelse af markedsøkonomiens institutioner. — Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at opfylde Københavnerkriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, und- gåelse af overdrevne underskud); Bulgarien forventes ikke at indføre euroen straks ved tiltrædelsen, men det forventes at føre en politik, som skal sigte mod virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og social samhørighed, og nomi- nel konvergens, der er forenelig med det endelige mål med indførelsen af euroen. — Styrkelse af den institutionelle og administrative kapa- citet: fuldførelse af reformen på alle niveauer, herun- der uddannelse af offentligt ansatte; forbedring af retssystemets funktionsmåde, uddannelse inden for retsvæsenet i EF-retten og dens anvendelse; yderligere udvikling af statsrevisionen og de interne finanskon- trolinstanser; oprettelse af antitrust- og statsstøttetil- synsorganer; forbedringer inden for regnskabsføring, revision og statistik og styrkelse af den nukleare forskriftsmyndighed; styrkelse af institutionerne for de retlige og indre anliggender (med tilstrækkeligt og ordentligt uddannet personale, særlig politi, grænse- vagter, ministerier og domstole), reform af told- og skatteforvaltningerne, så de er klar til at anvende regelværket, og styrkelse af administrationerne for levnedsmiddelkontrol. — Det indre marked: herunder tilpasning af konkurren- cepolitikken, statsstøtte-, told- og skattelovgivning, politikken på det audiovisuelle område, lovgivningen om offentlige indkøb (gennemsigtighed), opgradering af standardiserings- og overensstemmelsesvurderings- strukturerne og oprettelse af et markedstilsynssystem og harmonisering af den tekniske lovgivning om indu- stristandarder. Yderligere tilpasning af konkurrence- lovgivningen og en effektiv håndhævelse af konkur- rencereglerne, styrkelse af konkurrencemyndighe- derne, fremme af virksomhedsudvikling, herunder tilpasning efter Fællesskabets regelværk SMV’er, inden for telekommunikation, forbrugerbeskyttelse og det interne energimarked. bekæmpelse af organiseret kriminalitet (særlig penge- vask, narkotika og menneskehandel) og korruption, tilpasning af visumpolitikken efter EU’s og fuldførelse af tilpasningen til internationale konventioner, navnlig med henblik på anvendelse af Schengen-reglerne. — Landbrug: herunder tilbagegivelse af jord og opret- telse af et matrikelregister og skabelse af et velfunge- rende marked for jord, tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (inklusive dyre- og plantesundheds- anliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser), tilgodeseelse af miljøaspekterne af landbrug og biodi- versitet. Udvikling af kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger og administrative strukturer for overvågning af land- brugsmarkederne og gennemførelse af strukturforan- staltninger og foranstaltninger til udvikling af landdis- trikter, vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsføde- vareindustrien. — Fiskeri: udvikling af kapaciteten til at anvende den fælles fiskeripolitik. — Energi: implementering af en alsidig politik baseret på effektivitet og diversificering, også med hensyn til indfrielse af Bulgariens forpligtelser til gradvis lukning af visse enheder på Kozloduy-kernekraftværket, ned- lukning og plan for forvaltning af nukleart affald. — Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk, særlig vedrørende sø-, luft- og vejgodstransport (sikkerhedsregler) og for tilveje- bringelse af de nødvendige investeringer i transportin- frastruktur, navnlig udvidelse af transeuropæiske net. — Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersø- gelse af beskæftigelsespolitikken som forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgiv- ningen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, navnlig hur- tig overtagelse af rammedirektivet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; udvikling af den sociale beskyttelse; foranstaltninger til at bringe folkesundhedsstandarderne på linje med EU-standarderne. — Retlige og indre anliggender: yderligere udvikling af en effektiv grænseforvaltning og af grænsekontrolsys- temerne, migrationspolitik og asylprocedurer samt — Miljø: udvikling af overvågnings- og implementerings- kontrolstrukturer og -kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes tilnær- melse med berøring til de enkelte retsakter. Der bør C 202/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 særlig fokuseres på affalds- og vandsektorerne og luftforurening, også de institutionelle behov. Miljøbe- skyttelseskravene og behovet for bæredygtig udvikling skal tages i betragtning ved udformningen og gennem- førelsen af national og sektorspecifik politik. — Regional- og samhørighedspolitik: lovgivning og udvikling af de administrative strukturer og budget- procedurerne. Styrkelse af de finansielle instrumenter og kontrolmekanismer med sigte på deltagelse i EU’s strukturprogrammer efter tiltrædelsen. 5. DE VIGTIGSTE INSTRUMENTER I FÆLLESSKABETS FAGLIGE OG FINANSIELLE BISTAND 5. 1. Programmering af de finansielle ressourcer Phare-tildelingen for perioden 1995-1997 er på i alt 212 mio. ECU. Med forbehold af godkendelse af Phare- budgettet for den resterende periode vil Kommissionen bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Bulgarien er desuden støtteberettiget i henhold til den for 1998 plan- lagte »catch-up«-facilitet til finansiering af projekter for privatisering/omstrukturering, fremme af udenlandske investeringer og bekæmpelse af korruption. Phares for- valtningsudvalg vil få forelagt finansieringsforslag i hen- hold til Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89. Der vil systematisk blive krævet samfinansiering med ansøgerlan- dene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Kom- missionen vil arbejde sammen med Bulgarien, Den Euro- pæiske Investeringsbank (EIB) og de internationale finan- sieringsinstitutioner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med henblik på at lette samfinansiering af projekter med berøring til førtiltrædelsesprioriteterne. Den finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med Samhørighedsfonden priori- teres. Desuden vil Bulgarien få adgang til finansiering fra multilandeprogrammer, der direkte relaterer til Fællesska- bets regelværk. Desuden vil det være en forudsætning for senere finansiel bistand, at den bulgarske regering indfrier sine tilsagn i henhold til det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Visse førtiltrædelsesaktiviteter kan styrkes allerede nu (f. eks. støtte til opbygning af institutioner), medens andre som f. eks. finansiering af større investeringsprojekter med sigte på at opfylde kra- vene i henhold til regelværket på områder som miljø og nuklear sikkerhed vil skulle programmeres over en periode på fem-seks år. Fra 1998 vil Phare-bistanden blive bevilget til følgende typer foranstaltninger: — Opbygning af institutioner (ca. 30 %), som omfatter styrkelse af de demokratiske institutioner, retsstaten, den offentlige forvaltning og alle instanser, der har ansvaret for offentlig service, for dermed at skabe de nødvendige institutionelle og administrative strukturer og at oplære personale i anvendelsen af regelværket. Støtten til opbygning af institutioner vil bl. a. tage form af uddannelsesaktioner, faglig bistand og twin- ning af institutioner og forvaltninger i Bulgarien med de relevante organer i medlemsstaterne. Indledningsvis vil denne twinning blive rettet mod prioriterede områ- der som f. eks. finanssektoren, landbruget, miljø, ret- lige og indre anliggender. — Investeringsstøtte (ca. 70 %) for at muliggøre de nød- vendige investeringer i en tilpasning af den bulgarske infrastruktur til Fællesskabets regelværk. Støtten vil i) strukturforanstaltninger, blive koncentreret om: navnlig omstrukturering inden for landbrug, regional- udvikling og investering i den menneskelige og intel- lektuelle kapital, i hvilken forbindelse der vil kunne ydes Phare-bidrag til deltagelse i rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, ii) opfyldelse af Fællesskabets standarder, særlig inden for miljø, landbrug, industri, sikkerhed og sundhed på arbejds- pladsen, transport og telekommunikation, iii) sam- infrastrukturprojekter (1) og finansiering af større iv) udvikling af små og mellemstore virksomheder (2). Phare-programmet er det vigtigste finansieringsinstrument i den styrkede førtiltrædelsesstrategi. Phares mål er i første række at forberede de central- og østeuropæiske lande på tiltrædelse ved at rette den bistand, der ydes, mod overtagelse af Fællesskabets regelværk og særlig mod de prioriteter, der er indkredset i dette tiltrædelses- partnerskab og i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Kommissionen vil hvert år indgå et finansieringsmemorandum med Bulgarien, hvorved Bulgarien påtager sig at opfylde en række af prioriteterne i dette tiltrædelsespartnerskab, og Kommissionen vil for- pligte sig til at bidrage finansielt hertil. Ved programme- ringen af Fællesskabets finansielle bistand vil der blive taget hensyn til prioriteterne og tidsplanen i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. 5. 2. De internationale finansieringsinstitutioners rolle Tiltrædelsespartnerskabet vil give nye impulser til og sætte nyt lys på samarbejdet mellem Bulgarien og de internationale finansieringsinstitutioner. Gavebistanden i henhold til tiltrædelsespartnerskabet vil tjene som igang- (1) Hvad angår investeringsprojekter i almindelighed vil Bulga- rien skulle opfylde princippet om komplementaritet og bidrage med mindst 25 % til projekter, der finansieres i fællesskab. (2) Der vil være en horisontal facilitet til rådighed for SMV’er til at afhjælpe manglen på investeringskapital for mindre virk- somheder. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/5 sættelsestilskud og virke som en katalysator for større beløb af udviklingsfinansiering fra de internationale finansieringsinstitutioner. Denne proces vil blive udviklet af Kommissionen sammen med ansøgerlandene, EIB og de finansieringsinstitutitoner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med sigte på at lette samfinan- siering af projekter med berøring til førtiltrædelsespriori- teterne. internationale I henhold til et nyt långivningsmandat for perioden 1997-1999 kan EIB stille 3 520 mio. ECU til rådighed i Central- og Østeuropa. Med den nye førtiltrædelsesfacili- tet, som EIB’s bestyrelse godkendte i begyndelsen af 1998, øges dette beløb til 7 mia. ECU. EIB-lånene vil blive brugt i alle sektorer, der er berettigede til EIB- finansiering, for at lette tiltrædelsesprocessen. 6. BETINGETHED Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Bulgarien indfrier sine forpligtelser i henhold til Europaaftalen, tillige med yderligere fremskridt med hensyn til opfyldelse af Københavnerkriterierne og implementeringen af dette tiltrædelsespartnerskab. Indfries disse almindelige beting- elser ikke, vil Rådet kunne træffe afgørelse om suspen- sion af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 622/98. 7. GENNEMFØRELSE AF FØRTILTRÆDELSESBISTANDEN Finansiel støtte til Bulgarien vil afhænge af, hvor modne de projekter, som den bulgarske regering foreslår med henblik på et finansieringsmemorandum, er. Hvis projek- terne skal udgives i udbud, vil Kommissionen kun finan- siere projekter, der allerede er klar til udbud på tidspunk- tet for underskrivelsen af finansieringsmemorandummet. Desuden skal alle tidligere/bestående tilsagn inden for samme sektor være indfriet eller under afvikling. For at garantere en effektiv gennemførelse af projekter, der skal finansieres, må disse i princippet ikke falde under en tærskel på 2-3 mio. ECU, navnlig for infrastrukturprojek- ters vedkommende. Hvis dette betyder, at Bulgarien ikke kan optage sin fulde vejledende tildeling, nedsættes den tilsvarende. Differencen mellem den vejledende og endelige tildeling vil blive overført til den horisontale facilitet for SMV’er eller større infrastruktur. Der vil ikke siden blive kompenseret for dette beløb. Den bulgarske regering opfordres til at etablere en imple- menteringsinstans, som skal sikre sammenhæng i og komplementaritet mellem alle typer finansiel bistand fra Den Europæiske Union og de nationale ressourcer. En national koordinator vil få ansvaret for at sikre en nær forbindelse mellem tiltrædelsesprocessen i almindelighed og programmeringen af Fællesskabets finansielle bistand. Den bulgarske regering opretter i 1998 (helst under finansministeriet) en national fond for investeringsfremme og opbygning af institutioner, der skal fungere under en national anvisningsberettigets ansvar. Som den centrale instans, gennem hvilken Phare-bistanden og andre former for EF-bistand skal kanaliseres, skal den nationale fond have ansvaret for forvaltningen af disse midler som led i et decentralt gennemførelsessystem for dermed at øge gennemsigtigheden og hindre en for stor spredning af midlerne. Den skal have det generelle ansvar for forvalt- ningen af midlerne, også overholdelsen af bestemmelserne i finansieringsmemorandummet, og den skal stå til regn- skab over for Kommissionen, hvad angår midlernes anvendelse. Den skal også drage omsorg for og overvåge strømmen af nationale og andre samfinansieringsmidler som omhandlet i finansieringsmemorandummet. Den nationale fonds nærmere opgaver og ansvar vil blive beskrevet i de enkelte finansieringsmemoranda. Kommissionen vil i samarbejde med den bulgarske rege- ring føre en politik for yderligere decentralisering af gennemførelsen af den finansielle bistand, når visse betingelser på forhånd er opfyldt, og for så vidt finans- forordningen for De Europæiske Fællesskaber tillader det, navnlig artikel 105, stk. 3. Sigtet hermed er inden for visse grænser og gradvis at etablere et forhold mellem Kommissionen og Bulgarien, hvor ansvaret deles mellem parterne på samme måde som det bestående forhold til medlemsstaterne med hensyn til anvendelsen af struktur- fondene. Kommissionen kan i denne sammenhæng, hvis den bul- garske regering anmoder derom, udforske muligheden for at anvende de nationale indkøbsprocedurer i forbindelse med udbud og kontraktindgåelse for Phare-projekter, særlig hvor det drejer sig om investeringer. Kommissio- nen vil træffe beslutning herom efter bl. a. at have under- søgt den bulgarske indkøbslovgivning for at kunne fast- slå, om den er i overensstemmelse med grundbestemmel- serne i EF’s regler om offentlige indkøb og finansforord- ningen, også hvad angår lige adgang til deltagelse i udbud og bestemmelserne i artikel 118. Kommissionen træffer sine beslutninger om anvendelse af nationale indkøbsreg- ler fra sag til sag, og dette vil blive nedfældet i de enkelte finansieringsmemoranda. Overvågningen af programgennemførelsen sker i fælles- skab med Kommissionen efter procedurerne i de enkelte finansieringsmemoranda. Hvert Phare-program skal om- fatte kvantificerede fysiske og finansielle mål, som skal nedfældes i finansieringsmemorandaene, for at sikre en effektiv overvågning af, hvordan bistanden under Phare- C 202/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 programmet gennemføres. Med henblik på at måle, hvor effektive de finansierede foranstaltninger under Phare- programmet har været, skal der foretages en efterfølgende evaluering af deres virkninger i forhold til målene. tillige med mere specifikke anliggender, som indbringes for det af underudvalgene. Associeringsudvalget rapporte- rer til Associeringsrådet om implementeringen af tiltræ- delsespartnerskabet. 8. OVERVÅGNING Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltræ- delsespartnerskabet inden for rammerne af Europaafta- len. Dette vil begynde i 1998, inden Kommissionen forelægger Rådet sin første ordinære rapport om Bulgari- ens fremskridt, også med implementeringen af tiltrædel- sespartnerskabet. De forskellige dele af tiltrædelsespartnerskabet vil blive drøftet i de relevante underudvalg. Associeringsudvalget skal drøfte udviklingen generelt, fremskridt og problemer med opfyldelse af prioriteterne og de mellemliggende mål Phare-forvaltningsudvalget drager omsorg for, at finansie- ringsafgørelserne er forenelige med tiltrædelsespartnerska- bet. Tiltrædelsespartnerskabet kan om fornødent ændres i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 622/98. Kommissionen vil stille forslag om nybehand- ling af partnerskabet inden udgangen af 1999 og derefter med regelmæssige mellemrum. I denne sammenhæng vil det blive overvejet, om det er nødvendigt yderligere at specificere de mellemliggende mål i lyset af de fremskridt, som Bulgarien gør med hensyn til at opfylde målene for partnerskabet. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/7 BILAG Bulgarien vil skulle tage fat på alle de punkter, der er identificeret i udtalelsen. Formålet med dette bilag er at fremlægge en kort checkliste over disse punkter. De er udformet som henstillinger om indsats. De er opført i samme rækkefølge som i udtalelsen, uden at der er tale om nogen rangorden med hensyn til vigtighed eller presserende karakter. De prioriterede indsatsområder for de enkelte ansøgerlande er fastlagt som prioriteter og mellemliggende målsætninger i selve tiltrædelsespartnerskabet. 1. Politiske kriterier Der er behov for en indsats for at styrke demokratiske institutioner ved anvendelse af metoder, som i højere grad garanterer retsstatsforhold på alle statsapparatets trin. Der bør gøres en betydelig indsats for at bekæmpe korruption, forbedre retsvæsenets funktion og beskytte individuelle frihedsrettigheder bedre. Den demokratiske kontrol med politiet og efterretningsvæsenet må sikres. Der er behov for øgede bestræbelser for at integrere minoriteter (sigøjnere) fuldt ud. 2. Økonomiske kriterier Der er behov for en vedvarende og konsekvent indsats for at konsolidere den økonomiske situation og de økonomiske reformer, herunder fuld gennemførelse af regeringens økonomiske og strukturelle reformpro- gram, der vil behandle mange af de udfordringer, som landet står over for. Der skal ske en privatisering af statsejede virksomheder, herunder banker. Der skal træffes foranstaltninger til at omstrukturere industrien, finanssektoren og landbruget og til at gennemføre prisliberalisering, opmuntre øgede direkte udenlandske investeringer og fastlægge en samlet energipolitik. Det er nødvendigt at færdiggøre og styrke markedsøkono- miske institutioner. I landbruget må jordrestitutionsprocessen og fjernelsen af bureaukratiske forhindringer for jordmarkedets funktion prioriteres. Landbrugets engrosmarkeder og agrofoodvirksomhederne må privatiseres og åbnes for konkurrence. 3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab 3. 1. Det indre marked uden grænser De fire friheder D e g e n e r e l l e r a m m e r — Der er behov for en betydelig yderligere indsats på området for offentlige indkøb, håndhævelse af intellektuel ejendomsret og beskyttelse af persondata for at bringe Bulgarien i fuld overensstemmelse med lovgivningen og standarderne i EF. Der er behov for en yderligere indsats for at gennemføre selskabsretten, navnlig for at sikre at domstolene har tilstrækkelig viden om og erfaringer med selskabsret og selskabsretlige anliggender. For så vidt angår regnskab og revision er der behov for en betydelig indsats for at sikre en fuldstændig anvendelse af lovgivningen. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r v a r e r — Den rammelovgivning, der vil gøre det muligt for Bulgarien at antage grundprincipperne i EU-systemet, skal vedtages. Dette vil fremme overgangen fra obligatorisk til frivillig standardisering. Infrastrukturerne for standardisering og overensstemmelsesvurdering (herunder adskillelsen af funktioner vedrørende regeludstedelse, standardisering og varecertificering) skal styrkes, og tilpasningen til »ny metode«-direktiverne skal fremskyndes. Den tekniske lovgivning om kemikalier, motorkøretøjer, fødevarer og lægemidler skal også fuldstændiggøres. Når sektorlovgivningen er fuldt harmoniseret, vil der skulle oprettes en markedsovervågningsmekanisme, der skal blive fuldt funktionsdygtig på længere sigt. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r k a p i t a l — Efterhånden som der opnås yderligere økonomisk stabilisering, skal kapitalbevægelser til udlandet liberaliseres mere. Begrænsningerne på ikke-fastboendes muligheder for at købe jord og fast ejendom skal afskaffes. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r t j e n e s t e y d e l s e r — Fremskridtene med hensyn til finansielle tjenesteydelser skal opretholdes, og det strukturelle reformprogram skal følges nøje. For så vidt angår banklovgivningen er C 202/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 det nødvendigt med en yderligere tilpasning til fase I-foranstaltningerne, herunder bestemmelser om indlånsgarantiordninger og hvidvaskning af penge. Der skal tages yderligere skridt til fuldt ud at liberalisere forsikringsmarkedet. Ved omstruktureringen af finanssektoren skal der tages hensyn til gennemsigtighed og styrkelse af den overvågende struktur. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r p e r s o n e r — Der er behov for en yderligere indsats for at etablere retsbestemmelser om arbejdstageres familiers ret til indrejse og ophold samt ligebehandling af arbejdstagere fra EU generelt. Der er behov for en betydelig indsats for at øge samarbejdet med medlemsstaterne på området for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og erhvervskvalifikationer samt de relevante offentlige organers håndhævelse heraf. Der skal gøres en yderligere indsats for at sikre de nødvendige lovgivnings- og håndhævelsesmæssige foranstaltninger med hensyn til koordineringen af sociale sikringsordninger. Konkurrence Konkurrencelovgivningen skal bringes i fuld overensstemmelse med EF’s konkurrencelove. Strukturelle reformer er påkrævede for en effektiv gennemførelse af lovgivningen, navnlig ved at øge de administrative beføjelser for udvalget for beskyttelse af konkurrence. På statsstøtteområdet skal der etableres et troværdigt kontrolsystem. Der skal navnlig sikres fuld gennemsigtighed gennem etablering og ajourføring af en samlet statsstøtteopgørelse, der er i overensstemmelse med EF-praksis. Den nødvendige lovgivning skal desuden udarbejdes. Tilsynsmyndigheden for statsstøtte skal have tilstrækkelige beføjelser til at revidere eksisterende støtte og overvåge ny støtte, og den skal have et tilstrækkeligt og kvalificeret personale. Eksklusive rettigheder og statsmonopoler, som ikke er forenelige med gældende fællesskabsret, skal gradvist justeres og/eller afskaffes. 3. 2. Innovation Informationssamfundet Der skal gøres yderligere fremskridt med hensyn til økonomisk liberalisering, så der skabes mere gunstige vilkår for udviklingen af et informationssamfund. Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender Strukturelle, finansielle og læseplansmæssige reforminitiativer skal videreføres. Der skal rettes megen opmærksomhed mod yderligere reformer af finansieringen af uddannelse og erhvervsuddannelse, mod bestræbelser for at forbedre lærernes viden og færdigheder og mod investeringer i uddannelsesmæssige infrastrukturer. Det er nødvendigt at gøre en særlig indsats gennem uddannelse for at bekæmpe den sociale udstødelse af unge og af personer, der netop er blevet arbejdsløse. Dialogen mellem arbejdsmarkedets parter om uddannelse og erhvervsuddannelse skal styrkes. Forskning og teknologisk udvikling Der er behov for en større indsats, hvis den bulgarske forskning og teknologiske udvikling skal blive effektiv og konkurrencedygtig på europæisk plan. Telekommunikation Vedtagelsen af en telekommunikationslov er afgørende for overensstemmelsen med EF-lovgivningen og for etablering af en uafhængig regulerende myndighed. Samtidig kræves det af regelværket, at regeringerne nu skal sikre, at der overalt er adgang til en moderne telefontjeneste til en rimelig pris. Hvis denne forpligtelse skal overholdes, kræves der betydelige investeringer i systemet. Den audiovisuelle sektor Lovgivningen skal bringes fuldt på linje med EF-kravene med hensyn til anvendelsesområde (dvs. at den skal dække alle former for tv- og radiospredning og alle transmissionsformer), jurisdiktion, fremme af europæiske og uafhængige produktioner, reklame og beskyttelse af mindreårige. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/9 3. 3. Økonomiske og fiskale anliggender Økonomisk og monetær union Den makroøkonomiske politik bør sigte mod at holde inflationen og renterne nede og sikre tillid til økonomien. Omstruktureringen af finanssektoren skal fortsættes. Beskatning Der er behov for betydelige justeringer for at bringe momslovgivningen i overensstemmelse med Fællesska- bets regelværks krav, navnlig med hensyn til omfanget af undtagelser og behovet for at tillade momsregi- strering af udlændinge i Bulgarien. På området for punktafgifter bør der rettes særlig opmærksomhed mod indførelsen af et oplagssystem for bevægelse af varer, der er omfattet af toldsuspensionsordninger. Skattestrukturerne og punktafgifternes størrelse skal tilpasses Fællesskabets model. Statistik Der må gøres en indsats for at forbedre indsamlingen af statistiske oplysninger for at sikre de officielle statistikkers pålidelighed, rettidighed og udbredelse. Der er behov for forbedringer i sektorer såsom udlandshandel, transport og regionale statistikker, finansregnskaber og dækning af virksomhedsregistret. Der skal indføres internationalt sammenlignelige klassificeringer. 3. 4. Sektorpolitik Industri For at forbedre konkurrenceevnen bør der udfoldes yderligere bestræbelser for at føre politikker, der fremmer åbne og konkurrenceprægede markeder, samt for at antage instrumenterne i EU’s industripolitik, vedrørende både markeders funktion (produktspecifikation og markedsadgang, handelspolitik, statsstøtte og konkurrencepolitik) og foranstaltninger i forbindelse med industriens evne til at tilpasse sig forandringer (et stabilt makroøkonomisk klima, teknologi, uddannelse osv. ). Der er behov for en særlig indsats for at omstrukturere energikrævende industrier, herunder stålindustrien. Landbrug Der er behov for betydelige ændringer af regeringens politikker og af landbrugs- og agroindustriernes fysiske og ledelsesmæssige strukturer for at opfylde tiltrædelsesbetingelserne og gøre det muligt for denne sektor at klare konkurrencen fra etablerede EU-virksomheder. Der er behov for en betydelig udvikling eller styrkelse af administrative strukturer for at komme på linje med organisationer og mekanismer i den fælles landbrugspolitik. Prioriteterne omfatter etablering af et fungerende jordmarked, net af landbrugsbanker samt statslige eller private landbrugsrådgivningstjenester. Der må gøres en særlig indsats for at opbygge institutionel kapacitet og styrke håndhævelsen af sundheds- og sygdomskontrollen ved grænserne og internt i landet. Fiskeri Fiskeriadministrationen skal styrkes for at sikre en effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik, navnlig med hensyn til bevarelse og forvaltning af ressourcer, gennemførelse af et tilsyns- og kontrolsystem, forvaltning af den fælles markedsordning i fiskeri- og akvakultursektoren, gennemførelse af en strukturpoli- tik i fiskeri- og akvakultursektoren, førelse af et register over fiskerflåden, indsamling af statistiske oplysninger samt gennemførelse af EU’s fiskeripolitik for miljøbeskyttelse. Energi Bestræbelserne bør intensiveres betydeligt, navnlig med hensyn til udvikling af en samlet politik, der dækker lovgivningsmæssige og strukturelle reformer, reform af forvaltningen af energisektoren, effektiv energianven- delse og det dermed forbundne regelværk, nødberedskab (herunder opbygning af olielagre), indbyrdes forbindelse og investeringer, det indre energimarked i forbindelse med konkurrence og statsstøtte. Der må gøres en særlig indsats for at modernisere reaktor 5 og 6 i Kozloduy-kernekraftværket. Dette er særlig C 202/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 påtrængende i betragtning af, at Bulgarien i forbindelse med aftalen om kontoen for nuklear sikkerhed har afgivet tilsagn om gradvist at lukke reaktor 1-4 på værket. Der må findes langsigtede løsninger på spørgsmålet om nukleart affald. Der bør påregnes fortsat støtte til sikkerhedsmyndigheden. Transport Der må gøres en indsats for at sikre en hurtig tilnærmelse af den nødvendige lovgivning og en effektiv gennemførelse på området for sø-, luft- og vejfragt, navnlig med hensyn til sikkerhed og overvågning (jernbane). Der bør stilles ressourcer til rådighed til at lægge fundamentet for det fremtidige udvidede transeuropæiske transportnet og hurtigt kompenseres for vejnettets mangler. På nationalt plan er der behov for at udarbejde specifikke strategier for udvikling og finansiering af transportinfrastrukturer. Små og mellemstore virksomheder Der er behov for en målrettet indsats for at stabilisere det makroøkonomiske klima, forenkle det retlige og administrative miljø, styrke den oprettede støtteinfrastruktur, forenkle skattesystemet og øge de små og mellemstore virksomheders finansieringsmuligheder. 3. 5. Økonomisk og social samhørighed Beskæftigelse og sociale anliggender Inden for rammerne af regeringens strukturelle reformpolitik må der udvikles moderne arbejdsmarkedspoli- tikker og -institutioner. En stor indsats er nødvendig på området for arbejdsmarkedslovgivning samt sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, både på lovgivningsmæssigt plan og i håndhævelsesstrukturerne. Anvendelsen af love om lige muligheder for kvinder og mænd må sikres. Der skal etableres bæredygtige sociale beskyttelsesmekanismer (i den offentlige og private sektor). Der er behov for fortsatte bestræbelser for at sikre, at der udarbejdes tilstrækkelige sociale beskyttelsesforanstaltninger. Den administrative kapacitet på området for social sikkerhed for vandrende arbejdstagere skal udbygges. Der skal udvikles en aktiv og autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter. Regionalpolitik og samhørighed Bulgarien må indføre en integreret og effektiv regionalpolitik. Landet skal udvikle de administrative strukturer og budgetprocedurer, som er nødvendige for i fuldt omfang at kunne deltage i EU’s strukturpo- litik og effektivt kanalisere strukturfondsmidlerne efter medlemskab. 3. 6. Livskvalitet og miljø Miljø Der er behov for en betydelig indsats for at øge tilnærmelsen på områder som luft- og vandkvalitet, affaldsforvaltning, kemiske stoffer, strålingsbeskyttelse og naturbeskyttelse. Forskrifterne om vurdering af virkninger på miljøet skal udvikles yderligere. Opmærksomheden bør særlig rettes mod en hurtig gennemførelse af rammedirektiver om luft, vand og affald samt direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (IPPC) og mod fastlægning af finansieringsstrategier for lovgivningen i vand-, luft- og affaldssektorerne. Store investeringer vil være nødvendige for en effektiv gennemførelse af EF-standarderne på de fleste områder, navnlig inden for vandkvalitet, byaffald og modernisering af industrien. Der er behov for en betydelig indsats for at opbygge en tilstrækkelig institutionel kapacitet til at vedtage, gennemføre og håndhæve EF-lovgivningen. Forbrugerbeskyttelse Lovforslaget om forbrugerbeskyttelse må vedtages så hurtigt som muligt, og der må foretages justeringer, især vedrørende vildledning samt kontrol og sanktioner i forbindelse med produktsikkerhed, så EF- standarderne overholdes. Der skal tages initiativer på området for pakkerejser. Der må udvikles en stærk og uafhængig forbrugerbevægelse, der støttes af de offentlige myndigheder. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/11 3. 7. Retlige og indre anliggender Der er stadig behov for vedtagelse af central lovgivning. Tjenestemænd skal have praktiske erfaringer med at arbejde med modparter og institutioner i EU, og der skal udvikles mere effektive regionale samarbejdsme- kanismer til bekæmpelse af international kriminalitet. Der skal gennemføres reformer af de institutioner, der beskæftiger sig med retlige og indre anliggender, så deres effektivitet forbedres, og der skal lægges vægt på at indarbejde respekten for retsstatsprincippet. Der skal gøres en indsats over for strukturelle og personalemæssige mangler samt institutionel korruption. Der er behov for yderligere fremskridt vedrørende grænsekontrol og bekæmpelse af illegal indvandring. Kampen mod alle former for organiseret kriminalitet, herunder narkotikahandel og handel med kvinder og andre alvorlige forbrydelser, skal intensiveres. De gældende asylprocedurer skal yderligere tilpasses internationale standarder, navnlig med hensyn til interview og udvisning. Der skal fortsat gøres en indsats for at styrke visum- og indrejsebestemmelserne, så de bringes i overensstemmelse med ordningerne i EU. Det retlige samarbejde om straffe- og civilretlige anliggender skal styrkes. Internationale konventioner på området for retlige og indre anliggender skal ratificeres, og der skal vedtages gennemførelsesbestemmelser. Der skal udarbejdes et samlet databeskyttelsessystem. 3. 8. Eksterne politikker Handel og internationale økonomiske forbindelser De resterende betalingsbalancerestriktioner skal udfases før tiltrædelsen. Der skal gøres forberedelser til, at Bulgarien fra tiltrædelsen anvender Fællesskabets forskellige samarbejds- og præferenceaftaler, multi- og bilaterale handelspolitiske forpligtelser samt dets autonome instrumenter til beskyttelse af handelen. Samtidig må den nationale lovgivning på dette område ophæves. Udvikling Der skal gøres forberedelser til, at Bulgarien ved tiltrædelsen anvender Lomé-handelsordningen på AVS-staterne, og til at landet sammen med de øvrige medlemsstater deltager i finansieringen af Den Europæiske Udviklingsfond. Told Toldlovgivningen skal tilpasses fællesskabsbestemmelserne. Der skal lægges særlig opmærksomhed på at sikre klarhed i de retlige rammer. Personalets organisation og arbejdsopgaver skal tilpasses, så de svarer til situationen i en moderne toldforvaltning. De centrale toldmyndigheders kontrol med grænsetoldstederne skal styrkes. Der er behov for en stor indsats for at sikre redeligheden i toldtjenesten som helhed, og at toldpersonalet har godt kendskab til lovgivningen. Der skal gøres en øget indsats for at indføre de edb-systemer, som er nødvendige for fuld deltagelse i toldunionen og det indre marked. En særlig opmærksomhed skal rettes mod at forberede toldforvaltningerne til at gennemføre alle toldprocedurer med økonomiske konsekvenser, systemet vedrørende toldsuspensioner og forvaltningen af toldkontingenter og -lofter. Den strategiske planlægning vil skulle tage hensyn til styrkelsen af grænseposter langs den eksterne grænse, som Bulgarien på tidspunktet for tiltrædelsen vil have med lande, der ikke er medlemmer af EU. 3. 9. Finansielle spørgsmål Der er behov for en betydelig indsats for at etablere og styrke den nationale finansforvaltning og -kontrol. Den Nationale Revisionsstyrelse skal styrkes. Der er behov for et yderligere samarbejde med Kommissionen for at tilpasse regnskabsprocedurer til kravene i EU. Skatte- og toldtjenesterne skal omstruktureres for at sikre en effektiv skatteopkrævning. Der skal etableres passende gennemførelses-, overvågnings-, kontrol- og revisionsstrukturer for den fremtidige finansiering af landbrugs- og regionalpolitikkerne. 4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk For at sikre en effektiv gennemførelse og håndhævelse af regelværket må Bulgarien udvikle sin offentlige administration på alle niveauer. Der må oprettes en stabil og professionel centraladministration med klare vedtægter. Det institutionelle samarbejde skal forbedres, og de retlige og administrative procedurer skal forenkles. C 202/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 Der er behov for en betydelig indsats for at styrke institutioner og praksis og områderne for told, fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser, konkurrence, intellektuel ejendomsret, veterinær og fytosanitær kontrol, fødevarekontrol, transportsikkerhed, arbejdstilsyn, miljø, forbrugerbeskyttelse, standarder og over- ensstemmelsesvurdering samt revision og finanskontrol. Retsvæsenet skal styrkes for at sikre en effektiv anvendelse af regelværket. Den institutionelle evne til grænsekontrol, retligt og politimæssigt samarbejde og kampen mod organiseret kriminalitet og korruption skal forbedres


title: Wspólne działanie z dnia 29 czerwca 1998 r. przyjęte przez Radę na podstawie artykułu K.3 Traktatu o Unii Europejskiej, w sprawie stosowania dobrej praktyki we wzajemnej pomocy prawnej w sprawach karnych

eurovoc_concepts:
criminal proceedings
joint action
judicial cooperation

text: 88 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 19/t. 1 31998F0427 7. 7. 1998 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 191/1 WSPÓLNE DZIAŁANIE z dnia 29 czerwca 1998 r. przyjęte przez Radę na podstawie artykułu K. 3 Traktatu o Unii Europejskiej, w sprawie stosowania dobrej praktyki we wzajemnej pomocy prawnej w sprawach karnych (98/427/WSiSW) RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Traktat o Unii Europejskiej, w szczególności jego art. K. 3 ust. 2 lit. b), uwzględniając sprawozdanie grupy wysokiego szczebla w spra- wie przestępczości zorganizowanej (1), zatwierdzone przez Radę Europejską zebraną w Amsterdamie w dniach 16 i 17 czerwca 1997 r. , w szczególności zalecenie nr 16 sprawozdania, uwzględniając wnioski z seminarium na temat: „Polepszenie współpracy sądowej i ochrona praw człowieka”, które odbyło się w Luksemburgu w dniach 1 i 2 października 1997 r. , uwzględniając wspólne działanie 98/428/WSiSW z dnia 29 czerwca 1998 r. , przyjęte przez Radę na podstawie art. K. 3 Traktatu o Unii Europejskiej, w sprawie utworzenia Europejskiej Sieci Sądowej (2), w szczególności art. 4 i 5, uwzględniając Europejską Konwencję o wzajemnej pomocy w sprawach karnych z dnia 20 kwietnia 1959 r. , inne obowiązu- jące konwencje w tym zakresie oraz projektowaną konwencję o wzajemnej pomocy w sprawach karnych między Państwami Członkowskimi, a także mając na uwadze, co następuje: niezbędne jest poczynienie dalszych praktycznych ulepszeń doty- czących stosowania wzajemnej pomocy prawnej między Pań- stwami Członkowskimi, szczególnie do celów zwalczania poważ- nej przestępczości, analizując poglądy Parlamentu Europejskiego (3), w następstwie konsultacji przeprowadzonych przez przewodniczącego zgodnie z art. K. 6 Traktatu, PRZYJMUJE NINIEJSZE WSPÓLNE DZIAŁANIE: Artykuł 1 Deklaracje dobrej praktyki 1. Każde Państwo Członkowskie, w okresie 12 miesięcy od dnia wejścia w życie niniejszego wspólnego działania, składa w (1) Dz. U. C 251 z 15. 8. 1997, str. 1. (2) Dz. U. L 191 z 7. 7. 1998, str. 4. (3) Opinia wydana dnia 3 kwietnia 1998 r. (Dz. U. C 138 z 4. 5. 1998). Sekretariacie Generalnym Rady Unii Europejskiej deklarację postępowania zgodnie z dobrą praktyką w wykonywaniu wnio- sków, z uwzględnieniem przekazywania wyników otrzymanych z innych Państw Członkowskich i wysyłania wniosków do innych Państw Członkowskich w pomocy prawnej w sprawach karnych. 2. Sekretariat Generalny Rady tłumaczy deklaracje określone w ust. 1 na języki urzędowe Wspólnoty i przekazuje tłumaczenia Państwom Członkowskim. 3. Bez uszczerbku dla projektowanej konwencji o wzajemnej pomocy w sprawach karnych między Państwami Członkowskimi oraz zgodnie z deklaracją załączoną do niniejszego wspólnego działania, deklaracje każdego Państwa Członkowskiego, okre- ślone w ust. 1, zgodnie z jego prawem krajowym i procedurami prawnymi, zawierają zobowiązania w celu popierania następują- cych praktyk: a) potwierdzania wszystkich wniosków o pomoc prawną i pisemnych zapytań związanych z wykonywaniem wniosków o pomoc prawną, w przypadku gdy wnioskujące Państwo Członkowskie występuje z wnioskiem o potwierdzenie, o ile odpowiedź merytoryczna nie jest wysłana niezwłocznie; wnioskujące Państwo Członkowskie może nie wymagać potwierdzenia, o ile wniosek nie jest przez Państwo Człon- kowskie oznaczony jako „pilne” lub, zgodnie z zamiarem Pań- stwa Członkowskiego, potwierdzenie nie jest konieczne w świetle okoliczności danej sprawy; b) przy potwierdzaniu wniosków i zapytań określonych w niniej- szym ustępie, dostarczania występującej z wnioskiem władzy informacji o nazwisku i szczegółach kontaktu z władzami oraz, jeżeli to możliwe, osobami odpowiedzialnymi za wyko- nanie wniosku, łącznie z numerami telefonu i faksu; c) przyznawania pierwszeństwa, o ile nie jest to sprzeczne z pra- wem Państwa Członkowskiego, do którego wystąpiono z wnioskiem o pomoc prawną, wnioskom wyraźnie oznaczo- nym przez władzę wnioskującą jako „pilne”; w Państwie Członkowskim, do którego wystąpiono z wnioskiem o pomoc prawną, postępowania z wnioskami oznaczonymi albo nie- oznaczonymi jako „pilne”, nie mniej korzystnie, niż z porów- nywalnymi zapytaniami, z którymi występuje się w tym Pań- stwie Członkowskim w imieniu władz tego Państwa; 19/t. 1 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 89 art. 1. Każde Państwo Członkowskie ustala mechanizm przeglądu z uwzględnieniem krajowej praktyki w postępowaniu o udzielanie pomocy prawnej w sprawach karnych. Artykuł 3 Europejska Sieć Sądowa Sekretariat Generalny Rady udostępnia Europejskiej Sieci Sądowej deklaracje, określone w art. 1 ust. 1, niezwłocznie po ich złożeniu. Europejska Sieć Sądowa oszacowuje deklaracje w świetle własnych kompetencji i doświadczeń oraz może wystąpić z propozycjami, które uważa za stosowne, w celu polepszenia stosowania pomocy prawnej postępowania w zakresie w sprawach karnych, łącznie z ustalaniem wspólnych metod oceny dokonań. Artykuł 4 Przegląd wdrażania Rada dokonuje przeglądu niniejszego wspólnego działania w świetle wyników zastosowania mechanizmu oceny stosowania i krajowym zobowiązań międzynarodowych w zakresie zwalczania zorganizowanej przestępczości, ustanowionych we wspólnym działaniu 97/827/WSiSW. poziomie na Artykuł 5 Wejście w życie Niniejsze wspólne działanie wchodzi w życie z dniem jego opublikowania. Artykuł 6 Opublikowanie Niniejsze wspólne działanie zostaje opublikowane w Dzienniku Urzędowym. Sporządzono w Luksemburgu, dnia 29 czerwca 1998 r. W imieniu Rady R. COOK Przewodniczący d) w przypadku gdy wniosek o pomoc prawną nie może być w całości lub w części wykonany, przedkładania władzom wnioskującego Państwa Członkowskiego pisemnego lub ust- nego sprawozdania zawierającego wyjaśnienie w sprawie przeszkód oraz, w miarę możliwości, przedstawiania wła- dzom wnioskującym propozycji wspólnego rozpatrzenia z władzą wnioskującą możliwości zlikwidowania przeszkód; e) w przypadku gdy można przewidzieć, że wniosek o pomoc prawną nie może być wykonany albo nie może być w całości wykonany w nieprzekraczalnym terminie, ustalonym przez wnioskujące Państwo Członkowskie oraz gdy utrudni to pro- cedurę sądową we wnioskującym Państwie Członkowskim, niezwłocznego przedstawiania władzom Państwa Członkow- skiego pisemnego lub ustnego sprawozdania, i wszelkich dal- szych sprawozdań, o które występują władze Państwa Człon- kowskiego, zawierających wyjaśnienia, kiedy wnioskowana pomoc prawna będzie najprawdopodobniej udzielona; f) przedkładania wniosków o pomoc prawną niezwłocznie po ustaleniu potrzeby niezbędnej konkretnej pomocy prawnej oraz, gdy wniosek jest oznaczony jako „pilne” lub ustalono nieprzekraczalny termin, wyjaśniania powodów pilności lub nieprzekraczalności terminu; deklaracja zawiera zobowiąza- nie do nieoznaczania jako „pilne” wniosków mniejszej waż- ności; g) zapewniania, aby wnioski o pomoc prawną były przedkładane zgodnie z odpowiednim Traktatem lub innymi uzgodnieniami międzynarodowymi; h) przy przedkładaniu wniosków o pomoc prawną, dostarczania władzom, do których występuje się z wnioskiem, informacji o nazwisku i szczegółach kontaktu łącznie z numerami telefonu i faksu, władz wnioskujących oraz, jeżeli to możliwe, osobie odpowiedzialnej za wystąpienie z wnioskiem. 4. Każde Państwo Członkowskie przedstawia swoją deklarację sądowym lub innym właściwym władzom, zwracając się do nich o poparcie, w granicach ich kompetencji, środków pomocy praw- nej niezbędnych w celu jej wdrożenia. 5. Każda deklaracja złożona zgodnie z niniejszym artykułem, z zastrzeżeniem dla ust. 3, może być w każdym terminie zmieniona przez Państwo Członkowskie, które ją złożyło, w drodze przed- łożenia w Sekretariacie Generalnym Rady. Każda kolejna dekla- racja będzie służyć celom dalszej poprawy postępowania zgod- nie z dobrą praktyką wykonywania wniosków o pomoc prawną w sprawach karnych. Artykuł 2 Przegląd dokonań Z zastrzeżeniem mechanizmu oceniania stosowania i wdrażania krajowym zobowiązań międzynarodowych na poziomie w zakresie przestępczości, zwalczania ustanowionego we wspólnym działaniu 97/827/WSiSW (1), każde Państwo Członkowskie okresowo dokonuje przeglądu zgodności postępowania z deklaracjami złożonymi zgodnie z zorganizowanej (1) Dz. U. L 344 z 15. 12. 1997, str. 7. 90 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 19/t. 1 ZAŁĄCZNIK DEKLARACJA REPUBLIKI FEDERALNEJ NIEMIEC Republika Federalna Niemiec oświadcza, że władze niemieckie będą wydawać potwierdzenia zgodnie z art. 1 ust. 3 lit. a) i b) wspólnego działania w sprawie postępowania zgodnie z dobrą praktyką we wzajemnej pomocy prawnej w sprawach karnych, jeżeli będą zdania, iż wydawanie potwierdzeń jest właściwe dla przyspieszenia wykonywania odpowiednich wniosków o pomoc prawną lub pisemnych zapytań