title: Komission asetus (EY) N:o 1234/98, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1998, jäsenvaltioiden, ei kuitenkaan Espanjan ja Portugalin, lipun alla purjehtivien alusten mustakitaturskan kalastuksen lopettamisesta

eurovoc_concepts:
Portugal
Spain
authorised catch
fishing area
sea fish
ship's flag

text: 16. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 170/3 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1234/98, annettu 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998, j(cid:132)senvaltioiden, ei kuitenkaan Espanjan ja Portugalin, lipun alla purjehtivien alusten mustakitaturskan kalastuksen lopettamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovelletta- vasta valvontaj(cid:132)rjestelm(cid:132)st(cid:132) 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan, N:o 2635/97 (2), sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien osalta vuodeksi 1998 vahvistettavista suurimmista sallituista saaliista ja niiden pyynti(cid:132) koskevista edellytyksist(cid:132) 19 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 45/98 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutet- tuna 783/98 (4), vahvistetaan mustakitaturskan kiinti(cid:148)t vuodeksi 1998, (EY) N:o asetuksella neuvoston tietyist(cid:132) kiinti(cid:148)iden alaisten kalakantojen saaliiiden m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)llisist(cid:132) rajoituksista annettujen s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)sten noudattamisen turvaa- miseksi komission on tarpeen vahvistaa p(cid:132)iv(cid:132)m(cid:132)(cid:132)r(cid:132), johon menness(cid:132) j(cid:132)senvaltion lipun alla purjehtivien alusten katsotaan t(cid:132)ytt(cid:132)neen niille annetun kiinti(cid:148)n, komissiolle toimitettujen tietojen mukaan j(cid:132)senvaltioiden, ei kuitenkaan Espanjan ja Portugalin, lipun alla purjehti- vien tai j(cid:132)senvaltioissa, ei kuitenkaan Espanjassa ja Portu- galissa, alusten mustakitaturskasaaliit ICES–alueiden V b (EY–alue), VI ja VII vesill(cid:132) ovat t(cid:132)ytt(cid:132)neet j(cid:132)senvaltioille vuodeksi 1998 annetun kiinti(cid:148)n, lukuun ottamatta Espanjaa ja Portugalia, rekister(cid:148)ityjen ja Espanjan tai Portugalin lipun alla purjehtivien tai Espan- jassa taikka Portugalissa rekister(cid:148)ityjen alusten mustakita- turskasaaliit ICES–alueiden V b (EY–alue), VI ja VII vesill(cid:132) eiv(cid:132)t ole t(cid:132)ytt(cid:132)neet Espanjalle my(cid:148)nnetty(cid:132) kiinte(cid:132)(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) tai Portugalille my(cid:148)nnetty(cid:132) m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132), ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla J(cid:132)senvaltioiden, ei kuitenkaan Espanjan ja Portugalin, lipun alla purjehtivien tai j(cid:132)senvaltioissa, ei kuitenkaan Espanjassa ja Portugalissa, rekister(cid:148)ityjen alusten mustaki- taturskasaaliiden ICES–alueiden V b (EY–alue), VI ja VII vesill(cid:132) katsotaan t(cid:132)ytt(cid:132)neen yhteis(cid:148)lle vuodeksi 1998 osoitetun kiinti(cid:148)n Espanjaa ja Portugalia lukuun otta- matta. Kiellet(cid:132)(cid:132)n j(cid:132)senvaltioiden, ei kuitenkaan Espanjan ja Portugalin, lipun alla purjehtivilta tai j(cid:132)senvaltioissa, ei rekister(cid:148)idyilt(cid:132) kuitenkaan Espanjassa ja Portugalissa, aluksilta mustakitaturskan kalastus ICES–alueiden V b (EY–alue), VI ja VII vesill(cid:132) sek(cid:132) edell(cid:132) mainittujen alusten t(cid:132)m(cid:132)n asetuksen ensimm(cid:132)isen soveltamisp(cid:132)iv(cid:132)n j(cid:132)lkeen pyyt(cid:132)m(cid:132)n mustakitaturskakannan hallussa pit(cid:132)- minen aluksessa sek(cid:132) sen uudelleenlastaus ja purku. 2 artikla tulee voimaan seuraavana p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) sen T(cid:132)m(cid:132) asetus j(cid:132)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:148)jen viralli- sessa lehdess(cid:132). T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 12 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Emma BONINO Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 261, 20. 10. 1993, s. 1 (2) EYVL L 356, 31. 12. 1997, s. 14 (3) EYVL L 12, 19. 1. 1998, s. 1 (4) EYVL L 113, 15. 4. 1998, s. 8


title: Verordening (EG) nr. 1231/98 van de Commissie van 12 juni 1998 houdende achttiende wijziging van Verordening (EEG) nr. 3800/81 tot vaststelling van de indeling van de wijnstokrassen

eurovoc_concepts:
classification
location of production
product quality
vineyard
viticulture

formats: html pdf print

text: L 168/24 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 13. 6. 98 VERORDENING (EG) Nr. 1231/98 VAN DE COMMISSIE van 12 juni 1998 houdende achttiende wijziging van Verordening (EEG) nr. 3800/81 tot vaststelling van de indeling van de wijnstokrassen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 822/87 van de Raad van 16 maart 1987 houdende een gemeenschappelijke orde- ning van de wijnmarkt (1), laatstelijk gewijzigd bij Verorde- ning (EG) nr. 2087/97 (2), en met name op artikel 13, lid 5, Overwegende dat de indeling van de wijnstokrassen die in de Gemeenschap mogen worden geteeld, is vastgesteld bij Verordening (EEG) nr. 3800/81 van de Commissie (3), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1721/97 (4), overeenkomstig Verordening (EEG) nr. 2389/89 van de Raad van 24 juli 1989 betreffende de algemene voor- schriften inzake de indeling van de wijnstokrassen (5), laat- stelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2088/97 (6); Overwegende dat de geschiktheid voor de teelt van bepaalde wijndruivenrassen en tafeldruivenrassen die voor administratieve eenheden in Duitsland, Itali(cid:137), het Ver- enigd Koninkrijk en Spanje sinds ten minste vijf jaar behoren tot de categorie van de voorlopig toegestane wijnstokrassen, als bevredigend is erkend; dat deze wijn- stokrassen derhalve overeenkomstig artikel 11, lid 4, van Verordening (EEG) nr. 2389/89 definitief moeten worden ingedeeld bij de voor dezelfde administratieve eenheden toegestane of aanbevolen wijnstokrassen, Overwegende dat de indeling van de wijndruivenrassen en de tafeldruivenrassen moet worden aangevuld door aan de voor bepaalde administratieve eenheden in Duitsland, Frankrijk, Itali(cid:137), het Verenigd Koninkrijk en Spanje toegestane of aanbevolen wijnstokrassen bepaalde rassen toe te voegen die sinds ten minste vijf jaar voor een aangrenzende administratieve eenheid in de indeling zijn opgenomen en derhalve voldoen aan de voorwaarde die is bepaald in artikel 11, lid 1, onder a), eerste streepje, van Verordening (EEG) nr. 2389/89; Overwegende dat voor Itali(cid:137) vier nieuwe administratieve eenheden moeten worden opgenomen; dat rectificaties nodig zijn; Overwegende dat in hoofdstuk III, onder B, een nieuwe onderafdeling voor Itali(cid:137) moet worden opgenomen die betrekking heeft op de bereiding van brandewijn; dat tevens in hoofdstuk IV, onder B, de onderverdeling voor Itali(cid:137) dient te worden gewijzigd wat de op het grondge- bied van deze lidstaat toegestane wijnstokrassen voor ver- edeling betreft; Overwegende dat een nieuw hoofdstuk V dient te worden ingesteld voor de wijnstokrassen voor moederplanten voor enthout; dat de rassen die bruikbaar zijn voor de productie van enthout, door de lidstaten worden ingedeeld overeen- komstig het bepaalde in artikel 3, lid 3, van Verordening (EEG) nr. 2389/89; dat op verzoek van de lidstaten deze rassen dienen te worden ingedeeld voor alle administra- tieve eenheden van elke lidstaat; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor wijn, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De bijlage van Verordening (EEG) nr. 3800/81 wordt gewijzigd overeenkomstig de bijlage van deze verordening. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de zevende dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publica- tieblad van de Europese Gemeenschappen. Zij is van toepassing met ingang van 1 september 1997. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 12 juni 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 84 van 27. 3. 1987, blz. 1. (2) PB L 292 van 25. 10. 1997, blz. 1. (3) PB L 381 van 31. 12. 1981, blz. 1. (4) PB L 242 van 4. 9. 1997, blz. 37. (5) PB L 232 van 9. 8. 1989, blz. 1. (6) PB L 292 van 25. 10. 1997, blz. 3. 13. 6. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 168/25 BIJLAGE De bijlage van Verordening (EEG) nr. 3800/81 wordt als volgt gewijzigd: I. In hoofdstuk I, onderafdeling I, wordt het punt „II. DUITSLAND” als volgt gewijzigd (de namen van de wijnstokrassen worden ingevoegd met inachtneming van de alfabetische volgorde): 1. Regierungsbezirk K(cid:148)ln: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Ph(cid:148)nix N, Regent N. 2. Regierungsbezirk Trier: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Cabernet Sauvignon N, Merlot N. 3. Regierungsbezirk Koblenz: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Cabernet Sauvignon N, Merlot N. 4. Regierungsbezirk Rheinhessen-Pfalz: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Cabernet Sauvignon N, Merlot N. 6. Regierungsbezirk Darmstadt: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Alba- longa B, Chardonnay B, Deckrot N, Domina N, Roter Elbling R, Weißer Elbling B, F(cid:132)rber- traube N, Findling B, Freisamer B, Roter Gutedel R, Weißer Gutedel B, Helfensteiner N, He- roldrebe N, Huxelrebe B, Blauer Limberger N, Fr(cid:129)her Malingre B, Fr(cid:129)her roter Malvasier R, Mariensteiner B, Morio-Muskat B, M(cid:129)llerrebe B, Muskat-Ottonel B, Muskat-Trollinger N, Gelber Muskateller B, Roter Muskateller R, Nobling B, Ortega B, Ph(cid:148)nix B, Perle Rs, Regent N, Regner B, Reislaner B, Sch(cid:148)nburger B, Septimer B, Siegerrebe Rs, Blauer Silvaner N, Blauer Trollinger N, Gr(cid:129)ner Veltliner B, W(cid:129)rzer B. II. In hoofdstuk I, onderafdeling I, wordt het punt „IV. FRANKRIJK” als volgt gewijzigd (de namen van de wijnstokrassen worden ingevoegd met inachtneming van de alfabetische volgorde): 7. D(cid:130)partement de l’Ard(cid:138)che: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen worden de rassen Arinarnoa N, Liliorila B, Perdea B toegevoegd. 11. D(cid:130)partement de l’Aude: — aan de catgorie van aanbevolen wijnstokrassen wordt het ras Segalin N toegevoegd. 13. D(cid:130)partement des Bouches-du-Rh(cid:147)ne: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen worden de rassen Arinarnoa N, Liliorila B, Perdea B en Viognier B toegevoegd; — in de categorie van toegestane wijnstokrassen wordt het ras Viognier B (*) geschrapt. 20. D(cid:130)partement de la Haute-Corse en d(cid:130)partement de la Corse du Sud: — in de categorie van toegestane wijnstokrassen wordt het ras Codivarta B (*) toegevoegd en wordt de asterisk bij het ras Viognier B geschrapt. 44. D(cid:130)partement de la Loire-Atlantique: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen wordt het ras Merlot N (*) toegevoegd. 67. D(cid:130)partement du Bas-Rhin: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen wordt het ras Muscat de Colmar B (*) toege- voegd. 68. D(cid:130)partement du Haut-Rhin: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen wordt het ras Muscat de Colmar B (*) toege- voegd. L 168/26 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 13. 6. 98 83. D(cid:130)partement du Var: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen worden de rassen Arinarnoa N, Gamay N, Perdea N en Viognier B toegevoegd; — in de categorie van toegestane wijnstokrassen worden de rassen Gamay N en Viognier B (*) geschrapt. 84. D(cid:130)partement de Vaucluse: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen worden de rassen Arinarnoa N, Liliorila B en Perdea B toegevoegd. III. In hoofdstuk I, onderverdeling I, wordt het punt „V. ITALI(cid:220)” als volgt gewijzigd (de namen van de wijnstokrassen worden ingevoegd met inachtneming van de alfabetische volgorde): 3. 5. Provincia di Asti: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen wordt het as Arneis B toegevoegd. Provincia di Novara: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Cabernet sauvignon N, Chardonnay B, Merlot N, Pinot nero N, Riesling B. 5 bis. Provincia di Verbania: a) Aanbevolenwijnstokrassen: Barbera N, Bonarda N, Croatina N, Erbaluce B, Freisa N, Nebbiolo N, Uva rara N, Vespo- lina N. b) Toegestane wijnstokrassen: Durasa N. 6. Provincia di Torino: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Croatina N, Gamay N, Pinot nero, Syrah N, Uva rara N, Vespolina N. 7 bis. Provincia di Biella: a) Aanbevolen wijnstokrassen: Barbera N, Bonarda N, Chardonnay B, Croatina N, Dolcetto N, Erbaluce B, Freisa N, Nebbiolo N, Uva rara N, Vespolina N. b) Toegestane wijnstokrassen: Ancellotta N (*), Cabernet franc N (*), Cabernet sauvignon (*), Neretto di Bairo N. 12. Provincia di Bergamo: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen wordt het volgende ras toegevoegd: Moscato giallo B. 14 bis. Provincia di Lecco: a) Aanbevolen wijnstokrassen: Cabernet franc N, Croatina N, Marzemino N, Merlot N, Pinot bianco B, Riesling italico B, Sauvignon B, Schiava N, Trebbiano toscano B. b) Toegestane wijnstokrassen: Barbera N, Sangiovese N, Verdese B. 17. Provincia di Milano: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Chardonnay B, Cortese B, Pinot bianco B, Pinot grigio G, Pinot nero N, Trebbiano toscano B, Sauvignon B; — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Moscato bianco B, M(cid:129)ller Thurgau B, Vespolina N, Dolcetto N; in deze categorie worden de volgende rassen geschrapt: Pinot bianco B, Pinot grigio G, Pinot nero N. 17 bis. Provincia di Lodi: a) Aanbevolen wijnstokrassen: Barbera N, Bonarda N, Cabernet franc N, Cabernet sauvignon N, Chardonnay B, Cortese B, Croatina N, Malvasia bianca di Candia B, Merlot N, Pinot bianco B, Pinot grigio G, Pinot nero N, Riesling italico B, Riesling B, Sauvignon B, Trebbiano toscano B, Uva rara N, Verdea B. b) Toegestane wijnstokrassen: 22. 33. Ancellotta N, Freisa N, Moscato bianco B, M(cid:129)ller Thurgau B, Vespolina N, Dolcetto N. Provincia di Trento: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen wordt het ras Syrah N toegevoegd. Provincia di Udine: — in de categorie van toegestane wijnstokrassen wordt de asterisk bij het ras Malbech N geschrapt. 13. 6. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 168/27 34. Provincia di Bologna: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen wordt het ras Ancellotta N toegevoegd. 35. Provincia di Ferrara: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Cabernet sauvignon N, Chardonnay B, Ciliegiolo N, Pignoletto B, Terrano N. 39. Provincia di Piacenza: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Ervi N, Melara B, Santa Maria B. 44. Provincia di Grosseto: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen wordt het ras Grechetto B toegevoegd. 55. Provincia di Perugia: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen wordt het ras Alicante N toegevoegd. 72. Provincia di Bari: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen wordt het ras Sylvaner verde B toegevoegd; — in de categorie van toegestane wijnstokrassen wordt het ras Sylvaner verde B (*) geschrapt. 73. Provincia di Brindisi: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Aglianico N, Incrocio Manzoni 6. 0. 13 B y Sylvaner verde B; — in de categorie van toegestane wijnstokrassen worden de volgende rassen geschrapt: Agli- anico N (*), Incrocio Manzoni 6. 0. 13 B (*), Sylvaner verde B (*). 74. Provincia di Foggia: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen wordt het ras Sylvaner verde B toegevoegd; — in de categorie van toegestane wijnstokrassen wordt het ras Sylvaner verde B (*) geschrapt. 75. Provincia di Lecce: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Asprinio bianco B, Sylvaner verde B; — in de categorie van toegestane wijnstokrassen worden de volgende rassen geschrapt: Asprinio bianco B (*), Sylvaner verde B (*). 76. Provincia di Taranto: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Incrocio Manzoni 6. 0. 13 B, Sylvaner verde B; — in de categorie van toegestane wijnstokrassen worden de volgende rassen geschrapt: Incrocio Manzoni 6. 0. 13 B (*), Sylvaner verde B (*). 82. Provincia di Agrigento: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Aglianico N, Cabernet franc N, Incrocio Manzoni 6. 0. 13 B, Petit Verdot N, Semillon B, Vermentino B. 83. Provincia di Caltanissetta: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Grecanico dorato B, M(cid:129)ller Thurgau B, Pinot bianco B, Pinot nero N, Sauvignon B. 85. Provincia di Enna: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Cabernet sauvignon N, Chardonnay B, M(cid:129)ller Thurgau B, Pinot bianco B, Pinot nero N, Sauvignon B. 86. Provincia di Messina: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Cabernet sauvignon N, Chardonnay B, M(cid:129)ller Thurgau B, Pinot bianco B, Pinot nero N, Sauvignon B. 87. Provincia di Palermo: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen wordt het ras M(cid:129)ller Thurgau B toege- voegd; — in de categorie van toegestane wijnstokrassen wordt het ras M(cid:129)ller Thurgau B geschrapt. 88. Provincia di Ragusa: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Cabernet sauvignon N, Chardonnay B, Grecanico dorato B. L 168/28 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 13. 6. 98 IV. In hoofdstuk I, onderafdeling I, wordt het punt „VIII. VERENIGD KONINKRIJK” als volgt gewijzigd (de namen van de wijnstokrassen worden ingevoegd met inachtneming van de alfabetische volgorde): — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen wordt het ras Bacchus B toegevoegd; — in de categorie van toegestane wijnstokrassen wordt de asterisk geschrapt bij de volgende rassen: Cascade N, Dunkelfelder N, Gutenborner B, L(cid:130)on Millot N, Optima B, Regner B, Scheurebe B, Triomphe N, W(cid:129)rzer B, Zweigeltrebe N; de volgende rassen worden aan deze categorie toegevoegd: Perle B (*), Phoenix B (*), Regent N (*). V. In hoofdstuk I, onderverdeling I, wordt het punt „IX. SPANJE” als volgt gewijzigd (de namen van de wijnstokrassen worden ingevoegd met inachtneming van de alfabetische volgorde): 12. Comunidad Aut(cid:155)noma de Castilla-La Mancha: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Sauvignon blanc B, Syrah N, Petit Verdot N. VI. In hoofdstuk II wordt onderverdeling „IV. ITALI(cid:220)” als volgt gewijzigd: 7. Regione Friuli-Venezia Giulia: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Isabella N, Noah B. 12. Regione Lazio: — aan de categorie van aanbevolen wijnstokrassen wordt het volgende ras toegevoegd: Sugraone B. 16. Regione Puglia: — aan de categorie van toegestane wijnstokrassen worden de volgende rassen toegevoegd: Autumn Seedless B, Red Globe Rs, Red Italia N, Victoria B. VII. Hoofdstuk III, onder B, onderverdeling „V. ITALI(cid:220)”: Wat de bereiding van brandewijn betreft: 1. Regio’s: Trentino-Alto Adige, Friuli-Venezia Giulia, Veneto, Emilia-Romagna, Umbria, Abruzzo: a) Aanbevolen wijnstokrassen: Geen. b) Toegestane wijnstokrassen: Isabella N, Noah B. c) Voorlopig toegestane wijnstokrassen: Geen. VIII. In hoofdstuk IV, onder B, wordt onderverdeling „IV. ITALI(cid:220)” als volgt gewijzigd: — aan de categorie van toegestane rassen voor veredeling wordt het ras Gravesac (*) toegevoegd. IX. Ingevoegd wordt het hoofdstuk V „RASSEN VOOR MOEDERPLANTEN VOOR ENTHOUT”: a) Aanbevolen wijnstokrassen: Alle wijndruivenrassen, tafeldruivenrassen en rassen die druiven voor bijzonder gebruik opleveren, ingedeeld voor alle administratieve eenheden van elke lidstaat. b) Toegestane wijnstokrassen: Geen. c) Voorlopig toegestane wijnstokrassen: Geen


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1826/98 af Karl-Heinz FLORENZ til Kommissionen. Kommunalt pvc-forbud i Tyskland

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
award of contract
building
free movement of goods
international sanctions
job cuts
plastics
public contract

text: 22. 2. 1999 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 50/99 andre medlemsstater end Det Forenede Kongerige. Eftersom Det Forenede Kongerige ikke har f(cid:229)et del i disse 753 mio. ECU, har der v(cid:230)ret grundlag for en forłgelse af Det Forenede Kongeriges nedslag. I 1997 var denne forłgelse p(cid:229) 65 mio. ECU. S(cid:229)ledes endte den samlede formindskelse af Det Forenede Kongeriges nedslag som fłlge af BSE-krisen med en reduktion p(cid:229) omkring 255 mio. ECU. (1999/C 50/143) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1824/98 af Gary Titley (PSE) til Kommissionen (5. juni 1998) Om: Artikel 102 Anser Kommissionen de befłjelser, den till(cid:230)gges ved EU-traktatens artikel 102, for vigtige, og under hvilke omst(cid:230)ndigheder vil den i bekr(cid:230)ftende fald overveje at udłve dem? Er Kommissionen i ben(cid:230)gtende fald enig i, at artikel 102 er g(cid:229)et af brug og ikke har nogen betydning? Vil Kommissionen, hvis den mener, at artikel 102 stadig har betydning, overveje at udłve sine befłjelser i henhold til denne artikel i tilf(cid:230)lde af, at et medlem af Europa-Parlamentet skulle henlede dens opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) eksempler p(cid:229) nationale foranstaltninger, som har fłrt til fordrejninger af den gr(cid:230)nseoverskridende handel? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (29. juli 1998) Kommissionen mener, at artikel 102 stadig har betydning, og vil i p(cid:229)kommende tilf(cid:230)lde overveje at udłve sine befłjelser i henhold til denne. Derfor opfordrer den det (cid:230)rede medlem til at indsende alle oplysninger med eksempler p(cid:229) nationale foranstaltninger, som kunne fłre til konkurrencefordrejninger. Det vil v(cid:230)re det (cid:230)rede medlem bekendt, at hvis en medlemsstat ikke fłlger en henstilling, som Kommissionen efter artikel 102 har rettet til den om en p(cid:229)t(cid:230)nkt foranstaltning (og konkurrencefordrejningen ikke udelukkende rammer denne stat), kan Kommissionen foresl(cid:229) R(cid:229)det at udstede det nłdvendige direktiv efter EF-traktatens artikel 101. Endvidere kan R(cid:229)det i henhold til artikel 101 handle med kvalificeret flertal (i mods(cid:230)tning til artikel 100). (1999/C 50/144) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1826/98 af Karl-Heinz Florenz (PPE) til Kommissionen (12. juni 1998) Om: Kommunalt pvc-forbud i Tyskland Gennem l(cid:230)ngere tid har en r(cid:230)kke tyske kommuner boykottet produkter, som indeholder polyvinylchlorid. Pvc benyttes p(cid:229) grund af sin alsidige anvendelsesmulighed navnlig i byggetilbehłrsdele. Anvendelsen inden for byggesektoren udgłr over 50 % af F(cid:230)llesskabets pvc-marked. De tyske kommuner kr(cid:230)ver nu, at der ikke l(cid:230)ngere anskaffes pvc-holdige produkter. Ved tildeling af offentlige kontrakter, dvs. navnlig ved udbud vedrłrende byggekontrakter skal kontrakten kun tildeles, hvis der anvendes pvc-frie produkter. I praksis kan dette udmunde i et »kommunalt forbud« mod pvc-holdige produkter. Har Kommissionen kendskab til denne fremgangsm(cid:229)de, og hvordan bedłmmer den denne fremgangsm(cid:229)de i betragtning af byggesektorens nationalłkonomiske betydning og de arbejdspladser, som er forbundet med produktionen af pvc og som gennem et s(cid:229)dant »kommunalt forbud« bringes i fare?


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1853/98 do Deputado Maartje van PUTTEN à Comissão. Acordo de comércio provisório com o México e violação dos direitos humanos

eurovoc_concepts:
Mexico
human rights
interim agreement (EU)
non-governmental organisation
political cooperation
trade agreement

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1854/98 af Maartje van PUTTEN til Kommissionen. Programmet til støtte af AVS-landenes kulturelle arrangementer i Europa

eurovoc_concepts:
ACP countries
Community budget
aid programme
budget appropriation
cultural event
economic support


title: WRITTEN QUESTION No. 1839/98 by Jean-Antoine GIANSILY to the Commission. Undeclared work in the building and allied industries

eurovoc_concepts:
Netherlands
VAT rate
building industry
moonlighting
social-security contribution
tax avoidance


title: WRITTEN QUESTION No. 1827/98 by Karl-Heinz FLORENZ to the Commission. Local authority ban on PVC in Germany

text: C 50/100 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 22. 2. 1999 (1999/C 50/145) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1827/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Karl-Heinz Florenz (PPE) komissiolle (12. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Kunnallinen PVC-kielto Saksassa Lukuisat Saksan kunnat ovat jo jonkin aikaa boikotoineet polyvinyylikloridia (PVC) sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) tuotteita. Polyvinyylikloridia k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n sen monipuolisuuden vuoksi erityisesti rakennustarvikkeissa. Rakennusalan osuus yhteis(cid:246)n PVC-markkinoista on yli 50 %. Saksan kunnat antavat nyt sis(cid:228)isi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) polyvinyylikloridia sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) tuotteita ei en(cid:228)(cid:228) pit(cid:228)isi hankkia. Julkisten toimeksiantojen, erityisesti rakennusalan tarjouskilpailujen, yhteydess(cid:228) sopimus olisi teht(cid:228)v(cid:228) vain, kun kyseinen tarjoaja k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tuotteita, jotka eiv(cid:228)t sis(cid:228)ll(cid:228) polyvinyylikloridia. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) voi johtaa (cid:148)kunnalliseen PVC-kieltoon(cid:148). Millaiseksi komissio arvioi t(cid:228)m(cid:228)n menettelyn oikeudellisesti, ottaen erityisesti huomioon sopimuksiin sis(cid:228)ltyv(cid:228)t tavaroiden vapaata liikkuvuutta, valtion tukia ja julkisia hankintoja koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset? Mihin yll(cid:228) kuvatun menettelyn vastaisiin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228)? Komission j(cid:228)senen Mario Montin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1826/98 ja E-1827/98 (31. hein(cid:228)kuuta 1998) Komissio ilmoittaa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) se on hiljattain saanut taloudelliselta toimijalta valituksen, joka koskee useissa Saksan kunnissa k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevaa menettely(cid:228). Sen mukaisesti kunnat kehottavat laitoksiaan olemaan en(cid:228)(cid:228) hankkimatta PVC:t(cid:228) sis(cid:228)lt(cid:228)vi(cid:228) tuotteita ja my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n rakennussopimuksia vain sellaisille yrityksille, jotka eiv(cid:228)t k(cid:228)yt(cid:228) PVC:t(cid:228). Komissio tutkii parhaillaan t(cid:228)t(cid:228) valitusta EY:n perustamissopimuksessa tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta annettujen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten sek(cid:228) julkisia hankintoja koskevien yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten perusteella. Komissio toimittaa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle t(cid:228)m(cid:228)n tarkastelun tulokset mahdollisimman pian. (1999/C 50/146) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1830/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bill Miller (PSE) komissiolle (12. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Phare/Tacis-varoista k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kilpailua koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset Phare/Tacis-varoista rahoitettujen palvelusopimusten tarjouskilpailua ja kilpailun ratkaisemista koskevien yleis- ten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten 12 artiklassa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n rehellist(cid:228) kilpailua tarjouskilpailuprosessissa. Artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:246)t, jotka ovat osallistuneet toimeksiannon (cid:148)viiteasiakirjoja koskevien ehtojen(cid:148) ((cid:148)Terms of Reference(cid:148)) laatimiseen ja toiminnan m(cid:228)(cid:228)rittelemiseen, eiv(cid:228)t saa osallistua tarjouskilpailuun. Voiko komissio vahvistaa, ett(cid:228) 12 artiklan soveltamisala on tosiaan rajattu edell(cid:228) mainitulla tavalla, eli sit(cid:228) sovelletaan ainoastaan viiteasiakirjoja koskevien ehtojen laatimiseen ja toiminnan m(cid:228)(cid:228)rittelemiseen? Voidaanko artiklaa tulkita laveammin? Jos voidaan, niin millainen t(cid:228)m(cid:228) laveampi tulkinta on, kenen toimivaltaan sen soveltaminen kuuluu ja kuinka tarjouskilpailuun osallistuville on ilmoitettu asiasta? Onko artiklan tarkistamista harkittu, jos yleens(cid:228) sovelletaan laveampaa tulkintaa? Voidaanko olettaa, ett(cid:228) 12 artiklaa vastaan ei ole rikottu, jos tarjouskilpailuun osallistuva on alustavassa hakumenettelyss(cid:228) ilmoittanut osallistuneensa aiemmin hankkee- seen (mutta t(cid:228)ll(cid:246)in kyseess(cid:228) ei ole ollut viiteasiakirjoja koskevien ehtojen laatiminen), mink(cid:228) j(cid:228)lkeen h(cid:228)nt(cid:228) on pyydetty j(cid:228)tt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tarjous? Komission j(cid:228)senen Hans van den Broekin komission puolesta antama vastaus (1. hein(cid:228)kuuta 1998) Kun p(cid:228)(cid:228)tti Phare/Tacis-varoista rahoitettujen palvelusopimusten tarjouskilpailua ja kilpailun ratkaisemista koskevien yleisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten 12 artiklasta, tarkoituksena oli parantaa tarjousten arvioinnin avoimuutta ja


title: WRITTEN QUESTION No. 1853/98 by Maartje van PUTTEN to the Commission. Interim trade agreement with Mexico in relation to the violation of human rights in Mexico


title: QUESTION ECRITE no 1854/98 de Maartje van PUTTEN à la Commission. Programme de soutien des manifestations culturelles des pays ACP en Europe


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1826/98 von Karl-Heinz FLORENZ an die Kommission. Kommunales PVC-Verbot in Deutschland

text: 22. 2. 1999 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 50/99 BSE-Krise insgesamt 1 303 Mio. Ecu verausgabt, davon 753 Mio. Ecu in anderen Mitgliedstaaten als dem Vereinigten K(cid:246)nigreich. Da dieser Ausgabenteil nicht dem Vereinigten K(cid:246)nigreich zugute kommt, erh(cid:246)ht sich sein Ausgleich entsprechend (1997: +65 Mio. Ecu). Insgesamt betrachtet f(cid:252)hrte die ˜nderung des britischen Ausgleichs nach Ma(cid:223)gabe der Gesamtausgaben f(cid:252)r BSE-bedingte Ma(cid:223)nahmen im Haushaltsjahr 1997 zu einer K(cid:252)rzung um rund 255 Mio. Ecu. (1999/C 50/143) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-1824/98 von Gary Titley (PSE) an die Kommission (5. Juni 1998) Betrifft: Artikel 102 Vertritt die Kommission die Auffassung, da(cid:223) die ihr durch Artikel 102 des EU-Vertrags (cid:252)bertragenen Befugnisse von Bedeutung sind, und wenn ja, unter welchen Umst(cid:228)nden w(cid:252)rde die Kommission in Betracht ziehen, sie auszu(cid:252)ben? Wenn nein, akzeptiert die Kommission dann, da(cid:223) Artikel 102 veraltet ist und keinerlei Auswirkungen hat? Falls die Kommission die Auffassung vertritt, da(cid:223) Artikel 102 immer noch in Kraft ist, w(cid:252)rde sie dann in Erw(cid:228)gung ziehen, diese Befugnisse auszu(cid:252)ben, wenn ein Mitglied des Europ(cid:228)ischen Parlaments sie auf Beispiele nationaler Ma(cid:223)nahmen aufmerksam machen w(cid:252)rde, die zu Verzerrungen im grenz(cid:252)berschreitenden Handel gef(cid:252)hrt haben? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (29. Juli 1998) Die Kommission ist in der Tat der Ansicht, da(cid:223) Artikel 102 noch rechtswirksam ist, und gedenkt, die ihr mit diesem Artikel (cid:252)bertragenen Befugnisse gegebenenfalls auszu(cid:252)ben. Daher bittet sie den Herrn Abgeordneten, ihr Beispiele mit detaillierten Angaben zu einzelstaatlichen Ma(cid:223)nahmen, die Wettbewerbsverzerrungen bewirken k(cid:246)nnten, zu (cid:252)bermitteln. Wie der Herr Abgeordnete sicher wei(cid:223), kann die Kommission dem Rat den Erla(cid:223) einer Richtlinie nach Artikel 101 EG-Vertrag vorschlagen, wenn sie eine Empfehlung nach Artikel 102 abgibt und der Mitgliedstaat diese Empfehlung au(cid:223)er acht l(cid:228)(cid:223)t (und die Verzerrung nicht nur zu seinem eigenen Nachteil verursacht). Au(cid:223)erdem mu(cid:223) der Rat nach Artikel 101 mit qualifizierter Mehrheit beschlie(cid:223)en (anders als bei Artikel 100). (1999/C 50/144) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1826/98 von Karl-Heinz Florenz (PPE) an die Kommission Betrifft: Kommunales PVC-Verbot in Deutschland (12. Juni 1998) Seit geraumer Zeit boykottieren zahlreiche deutsche Gemeinden Produkte, die Polyvinylchlorid enthalten. PVC wird aufgrund seiner Vielseitigkeit insbesondere bei Bauzubeh(cid:246)rteilen verwendet. Die Nutzung im Bausektor macht (cid:252)ber 50 % des PVC-Marktes der Gemeinschaft aus. Die deutschen Gemeinden weisen nunmehr intern an, keine PVC-haltigen Produkte mehr anzuschaffen. Bei der Vergabe (cid:246)ffentlicher Auftr(cid:228)ge, d. h. insbesondere der Ausschreibung von Bauauftr(cid:228)gen, soll die Vergabe nur erfolgen, wenn PVC-freie Produkte verwendet werden. In der Praxis kann dies auf ein (cid:132)kommunales Verbot(cid:147) PVC-haltiger Produkte hinauslaufen. Ist der Kommission diese Vorgehensweise bekannt und wie beurteilt sie diese Vorgehensweise angesichts der volkswirtschaftlichen Bedeutung des Bausektors und der Arbeitspl(cid:228)tze, die mit der Produktion von PVC verbunden sind und durch ein derartiges (cid:132)kommunales Verbot(cid:147) gef(cid:228)hrdet werden?


title: QUESTION ECRITE no 1846/98 de Hadar CARS à la Commission. Couleur des avertisseurs lumineux des véhicules d'urgence

eurovoc_concepts:
EU law - national law
European convention
first aid
road traffic
traffic signs
vehicle parts

text: C 13/100 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 1. 1999 RØponse donnØe par M. Van Miert au nom de la Commission (23 juillet 1998) La Commission est en mesure d(cid:146)informer l(cid:146)Honorable Parlementaire qu(cid:146)un tribunal nØerlandais a demandØ (cid:224) la Cour de justice de se prononcer (cid:224) titre prØjudiciel notamment sur la question de savoir si les conventions sociales collectives sont soumises aux rŁgles de concurrence de la CommunautØ (affaire C-115/97 Brentjens). Dans cette affaire, la Commission a considØrØ que les conventions conclues officiellement dans le cadre des nØgociations sociales collectives et portant sur des domaines qui, traditionnellement, constituent l(cid:146)objet lØgitime des conventions sociales collectives (en particulier les salaires, y compris les pensions, et les conditions de travail) ne relŁvent pas de l(cid:146)article 85 du traitØ CE. Les informations fournies par l(cid:146)Honorable Parlementaire ne permettent pas (cid:224) la Commission de conclure si les conventions collectives suØdoises auxquelles il fait rØfØrence sont de cette nature. L(cid:146)Honorable Parlementaire est invitØ (cid:224) communiquer des informations complØmentaires (cid:224) la Commission, s(cid:146)il le souhaite. (1999/C 13/142) QUESTION (cid:201)CRITE E-1846/98 posØe par Hadar Cars (ELDR) (cid:224) la Commission (12 juin 1998) Objet: Couleur des avertisseurs lumineux des vØhicules d(cid:146)urgence Avant la deuxiŁme guerre mondiale, les vØhicules d(cid:146)urgence pouvaient avoir des avertisseurs rouges dans tous les pays. Pendant la guerre, le bleu a remplacØ le rouge afin que les avions ennemis puissent plus difficilement dØtecter les vØhicules. Selon certaines sources, la lumiŁre bleue serait trŁs difficilement visible, et tous les automobilistes savent que pendant la journØe, les vØhicules d(cid:146)urgence sont difficiles (cid:224) distinguer. La lumiŁre rouge se voit par contre trŁs bien et le nombre d(cid:146)accidents routiers pourrait diminuer si les vØhicules d(cid:146)urgence se voyaient mieux. Quelles possibilitØs existent-elles d(cid:146)Øquiper les vØhicules d(cid:146)urgence d(cid:146)avertisseurs lumineux rouges? RØponse donnØe par M. Kinnock au nom de la Commission (31 juillet 1998) La question concernant la couleur des avertisseurs lumineux des vØhicules d(cid:146)urgence est traitØe dans la convention de Vienne de 1968 sur la signalisation routiŁre. L(cid:146)article 14 de cette convention dispose que, en ce qui concerne le trafic international, la lumiŁre bleue ne peut Œtre utilisØe que par les «vØhicules prioritaires», alors que la lumiŁre orange est rØservØe aux vØhicules ayant une fonction particuliŁre. Cet article prØcise Øgalement que l(cid:146)utilisation d(cid:146)avertisseurs lumineux d(cid:146)une couleur diffØrente peut Œtre autorisØe par la lØgislation nationale d(cid:146)un (cid:201)tat membre sur son territoire. Les (cid:201)tats membres sont donc libres d(cid:146)utiliser la couleur de leur choix, notamment le rouge, pour les avertisseurs lumineux des vØhicules d(cid:146)urgence circulant uniquement (cid:224) l(cid:146)intØrieur des frontiŁres nationales. Pour que le rØgime international puisse Œtre modifiØ, il faudrait qu(cid:146)une des parties contractantes (cid:224) la convention de Vienne ou un organisme observateur soumette une proposition qui serait ensuite dØbattue et votØe par les parties contractantes. La CommunautØ n(cid:146)est pas partie (cid:224) la convention et la Commission ne peut donc pas proposer d(cid:146)introduire ce changement. (1999/C 13/143) QUESTION (cid:201)CRITE E-1849/98 posØe par Anne McIntosh (PPE) (cid:224) la Commission (12 juin 1998) Objet: Ventes hors taxes Quand la Commission a-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)achever son Øtude sur les consØquences sociales, Øconomiques et rØgionales de l(cid:146)abolition des ventes hors taxes au sein de l(cid:146)Union europØenne aprŁs 1999?


title: 98/378/EF: Kommissionens afgørelse af 12. juni 1998 om afslutning af antisubsidieproceduren vedrørende importen af fibre og garn af polyester med oprindelse i Tyrkiet (meddelt under nummer K(1998) 1599)

eurovoc_concepts:
Türkiye
anti-dumping duty
economic survey
import policy
plastics
textile fibre

text: L 168/46 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 6. 98 KOMMISSIONENS AFGØRELSE af 12. juni 1998 om afslutning af antisubsidieproceduren vedrørende importen af fibre og garn af polyester med oprindelse i Tyrkiet (meddelt under nummer K(1998) 1599) (98/378/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) B. FORNYET UNDERSØGELSE under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det (2) under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 2026/97 af 6. oktober 1997 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Euro- pæiske Fællesskab (1), særlig artikel 14, stk. 2, efter høring af Det R(cid:134)dgivende Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: Den 20. april 1996 blev der i De Europæiske Fællesskabers Tidende (6) offentliggjort en medde- lelse om det forest(cid:134)ende ophør af ovennævnte foranstaltninger (dvs. tilsagnet). Den 24. juni 1996 indgav klagerne, CIRFS, en anmodning om en fornyet undersøgelse ved foranstaltningernes ophør i overensstemmelse med artikel 13, stk. 5, i R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 3284/94 (7). I anmodningen om fornyet undersøgelse blev det gjort gældende, at ophævelsen af foranstaltningerne sandsynligvis ville medføre, at der fortsat eller igen vil blive ydet subsidier med deraf følgende skade. (1) A. TIDLIGERE PROCEDURE P(cid:134) grundlag af en klage indgivet af CIRFS (Interna- tional Rayon & Synthetic Fibres Committee) indledte Kommissionen den 9. februar 1989 en antisubsidieprocedure vedrørende importen af fibre og garn af polyester fra Tyrkiet (2). Den 31. maj 1991 indførtes der en midlertidig udligningstold (3). Efter afslutningen af undersøgelsen, som viste, at der ydedes subsidier og forvoldtes skade som følge heraf, afgav den tyrkiske regering et tilsagn om i) gradvis at afvikle den mest betydningsfulde subsi- dieordning (fritagelsen for selskabsskat) og ii) ikke at yde nye subsidier eller at holde de p(cid:134)gældende producenter/eksportører forplig- subsidieordning. afvikle nævnte telsen til Kommissionen godtog dette tilsagn ved afgørelse 91/511/EØF (4) og indførte ikke endelig udlig- ningstold. Den midlertidige told opkrævedes ende- ligt ved R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2834/91 (5). skadesløse for at Siden 1991 har de tyrkiske myndigheder med regelmæssige mellemrum indgivet beretning om de forpligtelser, der er indeholdt i nævnte tilsagn, og der er fremlagt dokumentation herfor. Kommissio- nens tjenestegrene efterprøvede disse oplysninger og oplysninger indgivet af en række tyrkiske eksportører i 1992 og 1995. (1) EFT L 288 af 21. 10. 1997, s. 1. (2) EFT C 33 af 9. 2. 1989, s. 7. (3) EFT L 137 af 31. 5. 1991, s. 8. (4) EFT L 272 af 28. 9. 1991, s. 92. (5) EFT L 272 af 28. 9. 1991, s. 3. (3) (4) at begrunde, Kommissionen fastslog, at klagerne havde fremlagt tilstrækkelige beviser at der til indledtes en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 13, stk. 3, i forordning (EF) nr. 3284/94. I betragtning af gældende foranstaltningers særlige karakter besluttede Kommissionen p(cid:134) eget initiativ at indlede en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 13, stk. 6, i nævnte forordning. I overens- stemmelse hermed blev der den 21. september 1996 offentliggjort en meddelelse om indledning af en fornyet undersøgelse af de p(cid:134)gældende udlig- ningsforanstaltninger (8). Hvad ang(cid:134)r spørgsm(cid:134)let om, hvorvidt det er forene- ligt med reglerne i aftalen om en toldunion mellem EF og Tyrkiet at indlede en s(cid:134)dan undersø- gelse, skal det anføres, at s(cid:134) længe Tyrkiet ikke har gennemført bestemmelserne om konkurrence, kontrol med statsstøtte og andre relevante dele af gældende fællesskabsret, som har tilknytning til det indre marked, udelukker aftalen om en toldunion ikke, at en af parterne anvender handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger over for den anden part. I aftalen om en toldunion fastsættes, at Tyrkiet for at træffe alle nødvendige beslutninger skal opfylde denne bestemmelse inden for to (cid:134)r efter ikrafttrædelsen af aftalen om en toldunion, dvs. den 31. december 1997. I afventning af en bekræftelse (6) EFT C 116 af 20. 4. 1996, s. 7. (7) EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 22 (senere afløst af forordning (EF) nr. 2026/97). (8) EFT C 276 af 21. 9. 1996, s. 5. 13. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 168/47 (5) (6) af s(cid:134)danne foranstaltninger kan der derfor træffes udligningsforanstaltninger som led i nærværende procedure, hvis det anses for p(cid:134)krævet. Subsidieundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. januar 1995 til den 31. december 1995 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). af til spørgeskemaer spørgeskemaer alle Kommissionen sendte parter, som den vidste var berørt af sagen. Den modtog besvarelser fra otte producenter i Fællesskabet, den tyrkiske regering, ni eksporterende producenter og (cid:130)n importør. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den ans(cid:134) for nødvendige for at træffe afgørelse i sagen, og den aflagde kontrol- besøg hos tyrkiske statslige myndigheder, ministe- rier/organisationer og hos følgende selskaber: a) EF-producenter (cid:190) Hoechst Trevira GmbH & Co. KG, Frank- furt am Main, Tyskland (cid:190) Montefibre SpA, Milan, Italien (cid:190) Nurel SA, Barcelona, Spanien (cid:190) La Seda de Barcelona SA, Barcelona, (7) Spanien (cid:190) Catalana de Polimers SL, Barcelona, Spanien (cid:190) Wellman International Ltd, Co. Meath, Irland (cid:190) Unifi Textured Yarns Europe Ltd, Co. Donegal, Irland. Der blev ikke aflagt besøg hos Tergal Fibres SA (Group Rh(cid:147)ne-Poulenc), Gauchy, Frankrig. Ovennævnte selskaber tegner sig for ca. 80 % af produktionen i Fællesskabet af de p(cid:134)gældende varer. (cid:190) Sifas Sentetik Iplik Fabrikalari AS, Bursa (en del af Nergis-koncernen) (cid:190) Polylen Sentetik Iplik Sanayii AS, Bursa (en del af Nergis-koncernen) (cid:190) Nergis Tekstil Sanayi ve Ticaret AS, Bursa (en del af Nergis-koncernen) (cid:190) Nergis Holding AS, Bursa (en del af Nergis- koncernen) (cid:190) Polyteks Tekstil Sanayi Arastirma ve Egitim AS, Bursa Sancak T(cid:129)l Sanayi AS, Istanbul, erklærede, at det ikke havde eksporteret til EU i undersøgelsespe- rioden. Disse producenter er alle kendt som produ- center af de p(cid:134)gældende varer i Tyrkiet. d) Importør i Fællesskabet EXSA (UK) Ltd, Leeds, Det Forenede Konge- rige. Der blev ikke aflagt besøg hos dette selskab. Som følge af den store mængde oplysninger, der er indsamlet, og sagens komplicerede karakter kunne undersøgelsen ikke afsluttes inden for den normale frist for gennemførelse af fornyede undersøgelser. Det skal navnlig anføres, at eftersom statsstøtte- ordningerne i Tyrkiet har underg(cid:134)et betydelige ændringer i de seneste (cid:134)r, ans(cid:134)s det for p(cid:134)krævet p(cid:134) ny at foretage en fuldstændig gennemgang af de forskellige ordninger. C. DE P(cid:143)GÆLDENDE VARER OG SAMME VARE 1. De p(cid:134)gældende varer b) Tyrkiske statslige myndigheder, ministerier/ organisationer (8) De p(cid:134)gældende varer er: (cid:190) Udenrigshandelsdepartementet (cid:190) Centralbanken (cid:190) Tolddepartementet (cid:190) T(cid:129)rk Eximbank (cid:190) Skattedepartementet (cid:190) Finansministeriet c) Producenter/eksportører i Tyrkiet (cid:190) SASA Artificial and Synthetic Fibres Inc. , Adana (cid:190) S(cid:148)nmez Filament Sentetik Iplik ve Elvaf Sanayii AS, Bursa (cid:190) Korteks Mensucat Sanayi ve Ticaret AS, Bursa (cid:190) delvis orienteret garn af polyestere (POY) henhørende under KN-kode 5402 42 00 (cid:190) tekstureret garn af polyestere (PTY) henhørende under KN-kode 5402 33 10 og 5402 33 90 (cid:190) korte syntetiske fibre af polyestere henhørende under KN-kode 5503 20 00 (cid:190) fladt garn af polyestere henhørende under KN- 5402 52 10, kode 5402 52 90, 5402 62 10 og 5402 62 90. 5402 43 90, 5402 43 10, Fibre og garn af polyester har mange forskellige anvendelsesform(cid:134)l og kan anvendes alene eller blandet med andre varer som f. eks. bomuld til nattøj, fremstilling gardinstof og tæpper. Polyesterfibre kan ogs(cid:134) anvendes som fyldstof til vatterede jakker, hoved- puder og andre puder mv. beklædningsgenstande, af L 168/48 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 6. 98 2. Samme vare I. Statsstøtte til eksport (9) (10) I forordning (EØF) nr. 2834/91 konkluderedes det, at den i Fællesskabet fremstillede vare m(cid:134)tte anses for at være samme vare som den importerede vare, hvortil der ydedes subsidier. Ingen af parterne i nærværende fornyede undersøgelse fremsatte yder- ligere bemærkninger til spørgsm(cid:134)let om »samme vare«. Det fastsl(cid:134)s derfor, at den p(cid:134)gældende vare, dvs. den vare, der eksporteres fra Tyrkiet til Fælles- skabet, er samme vare som den, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen i overensstemmelse med defini- tionen i artikel 1, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2026/ 97 (i det følgende benævnt »grundforordningen«). D. SUBSIDIER 1. Indledning P(cid:134) grundlag af de oplysninger, der er indeholdt i klagen, samt besvarelserne af Kommissionens spør- geskema, undersøgte Kommissionen en lang række subsidieordninger. Disse ordninger er ikke nødven- digvis de samme, som blev undersøgt som led i den oprindelige undersøgelse. Tyrkiet indførte nye statsstøtteordninger i slutningen af 1994 (delvis med henblik p(cid:134) tilpasning af statsstøttelovgiv- ningen til EU’s lovgivning p(cid:134) dette omr(cid:134)de i over- ensstemmelse med bestemmelserne i aftalen om en toldunion), som indeholder bestemmelser for b(cid:134)de indenlandske incitamenter og eksportincitamenter, for ældre og som ændrer eller træder i stedet tale om en vigtig ordninger. Desuden var der udvikling p(cid:134) internationalt plan; i 1995 tr(cid:134)dte s(cid:134)ledes WTO-aftalen om subsidier og udlignings- foranstaltninger i kraft, og en ny grundforordning tr(cid:134)dte i kraft, i slutningen af 1994 med henblik p(cid:134) gennemførelse af de nye definitioner af subsi- dier (9). I betragtning af ovenst(cid:134)ende gennemgik Kommissionen alle relevante subsidieordninger i Tyrkiet. 2. Eksportordninger (11) Kommissionen gennemgik følgende fem eksport- indhold er nærmere beskrevet ordninger, hvis nedenfor: I. Statsstøtte til eksport II. Fritagelse for selskabsskat III. Eksportkreditter IV. El-præmier V. Transportpræmier (9) Jf. fodnote 7. (12) Det erklærede form(cid:134)l med Tyrkiets politik for eksportfremme er at øge den tyrkiske industris eksportmuligheder i overensstemmelse med de m(cid:134)l og retningslinjer, der er regeringens fem(cid:134)rige udviklingsplaner. Sigtet med disse incita- menter er af afhjælpe de skadelige virkninger for eksportørerne at en høj indenlandsk inflation og at yde kompensation for finansieringsknaphed og høje finansieringsomkostninger. fastlagt i (13) Det vigtigste instrument, som bl. a. indbefattter eksportrelateret bistand, er dekret 94/6401, der tr(cid:134)dte i kraft den 1. januar 1995 og omfatter følgende foranstaltninger: (cid:190) bistand til forsknings- og udviklingspro- grammer (cid:190) bistand til miljøomkostninger (cid:190) bistand til markedsundersøgelser (cid:190) støtte til deltagelse i messer og udstillinger i udlandet (cid:190) støtte til deltagelse i international karakter indenlandske messer af (cid:190) støtte til aktivitetsfremmende foranstaltninger i udlandet. (14) Kommissionen konstaterede, at ingen af producen- terne af den p(cid:134)gældende vare havde modtaget støtte i undersøgelsesperioden under nogen af ovennævnte foranstaltninger henhørende under dekret 94/6401. Der var derfor ingen grund til at undersøge, om nogen af de p(cid:134)gældende foranstalt- ninger indebar ydelse af udligningsberettigede subsidier. II. Fritagelse for selskabsskat (15) I den tyrkiske regerings tilsagn, som blev godtaget af Kommissionen i 1991 (jf. betragtning 1), var det den væsentligste forpligtelse at afvikle ovennævnte ordning. Ved denne ordning blev en vis procentdel af producentselskabernes eksportindtægter fritaget for selskabsskat. I overensstemmelse med den tyrkiske regerings tilsagn reduceredes skattefritagelsesprocenten fra 20 % i 1991 til 5 % i 1993. Ordningen ophævedes endeligt i 1993 i henhold til artikel 30 i dekret 21804 af 25. december 1993. Der er fremlagt doku- mentation herfor. Kommissionen fastslog ogs(cid:134), at ingen af de producenter, der er omfattet af under- søgelsen, modtog udest(cid:134)ende støttebeløb i løbet af undersøgelsesperioden. 13. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 168/49 III. Eksportkreditter (16) T(cid:129)rk Eximbank (i det følgende benævnt »Exim- bank«) er det eneste officielle eksportkreditinstitut i Tyrkiet; det er et offentligt organ, som etableredes i 1987 med det form(cid:134)l at opfylde eksportørers og udenlandske finansieringsbehov. Eximbank yder specialiserede finansielle tjenester i form af en række forskellige kredit-, forsikrings- og garantiprogrammer, kontrahenters jf. nedenfor. a) E k s p o r t k r e d i t p r o g r a m m e t » f ø r - f o r s e n - d e l s e « Dette program er en kortsigtet kreditfacilitet, som Eximbank yder via forretningsbankerne, og som st(cid:134)r til r(cid:134)dighed for alle eksportorienterede virksomheder. Ansøgningerne sendes til Exim- bank, men kreditten udbetales af en forretnings- bank. Den samlede rente, der betales p(cid:134) denne form for kreditter, er almindeligvis gunstigere end de satser, der kan opn(cid:134)s ved optagelse af kortfristede l(cid:134)n fra forretningsbankerne. Disse kreditter indebærer ydelse af subsidier, fordi der er tale om et finansielt bidrag fra staten, hvorved der opn(cid:134)s en fordel, fordi renten er lavere end den, der skal betales for et tilsva- rende l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r. Subsidierne ydes kun i forbindelse med eksporttransaktioner og er derfor eksportsubsidier. tyrkiske lire eksportøren som modværdien i (TRL)), og eksportøren tilbagebetaler kreditten i den p(cid:134)gældende udenlandske valuta. Renten er væsentligt lavere end under »før-forsendelses- programmet«. Den samlede rente, der betales af denne form for kreditter, er almindeligvis gunstigere end de satser, der kan opn(cid:134)s ved optagelse af kortfristede l(cid:134)n fra forretningsban- kerne. Disse kreditter indebærer ydelse af subsidier, fordi der er tale om et finansielt bidrag fra staten, hvorved der opn(cid:134)s en fordel, fordi renten er lavere end den, der skal betales for et tilsva- rende l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r. Subsidierne ydes kun i forbindelse med eksporttransaktioner og er derfor eksportsubsidier. En række producenter var omfattet af denne ordning i undersøgelsesperioden. e) K r e d i t p r o g r a m f o r u d e n l a n d s k v a l u t a i f o r h o l d t i l h i d t i d i g e r e s u l t a t e r Over dette program ydes der kortfristede kreditter til eksportører uden forretningsban- kernes mellemkomst. Ingen af de p(cid:134)gældende producenter modtog s(cid:134)danne kreditter i under- søgelsesperioden. En række producenter var omfattet af denne ordning i undersøgelsesperioden. f) K o r t f r i s t e t e k s p o r t k r e d i t f o r s i k r i n g s p r o - g r a m b) E k s p o r t k r e d i t p r o g r a m m e t f o r » m (cid:134) l - m a r k e d e r « Dette program vedrørte finansiel støtte til eksport af tekstilvarer til lande uden for EU (dvs. NAFTA, Japan og Sydafrika). Det ophævedes i januar 1996. c) S M V - e k s p o r t k r e d i t p r o g r a m m e t Over dette program ydes der kortfristede kreditter til selskaber med indtil 150 beskæfti- gede. Ingen af de af undersøgelsen omfattede producenter modtog s(cid:134)danne kreditter p(cid:134) grund af deres størrelse. d) K r e d i t p r o g r a m m e t f o r u d e n l a n d s k v a l u t a Dette er en kortfristet kreditfacilitet i lighed med »før-forsendelses«-programmet; støtten ydes af Eximbank via forretningsbankerne og st(cid:134)r til r(cid:134)dighed for alle eksportorienterede virksom- heder. Kreditten ydes p(cid:134) grundlag af den p(cid:134)gæl- i udenlandsk dende eksporttransaktions værdi til faktisk valuta (kreditten udbetales I henhold til dette program forsikres alle forsen- delser, som en eksportør foretager inden for et (cid:134)r, p(cid:134) gunstige vilk(cid:134)r. Eksportørerne betaler en præmie direkte til Eximbank, og præmien er forskellig alt efter eksportland. En s(cid:134)dan forsik- ring var indtil 1995 obligatorisk for selskaber, der opn(cid:134)ede »før-forsendelses«-eksportkreditter fra Eximbank. Nogle af de p(cid:134)gældende produ- center udnyttede dette program i undersøgelses- perioden. Eftersom dette program var forbundet med eksportkreditprogrammet »før-forsendelse«, er det blevet kvantificeret sammen med dette program og med kreditprogrammet for uden- landsk valuta (jf. tabel 1 og 2 i betragtning 29). Denne forsikring er nu fakultativ. g) K r e d i t , g r a m m e r f o r s i k r i n g s - f o r k ø b e r o g g a r a n t i p r o - Dette program vedrører kreditter til finansiering af projekter i de central- og vestasiatiske repu- blikker. Ingen af de p(cid:134)gældende producenter udnyttede dette program i undersøgelsespe- rioden. L 168/50 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 6. 98 IV. El-præmier I. Dekret 94/6411 (17) I henhold til dette program kan selskaber, der fremstiller varer til eksport, opn(cid:134) en fordel i form af en særlig rabat (25 %) p(cid:134) udgifterne til den elektri- citet, der benyttes i forbindelse med produktionen af de eksporterede varer. Ordningen, som ganske klart indebar eksportsubsidier, ophævedes i 1995 ved dekret 22510 af 31. december 1995. Ingen af de af undersøgelsen omfattede produ- center opn(cid:134)ede i undersøgelsesperioden fordele i henhold til denne ordning. (21) V. Transportpræmier (18) I henhold til denne ordning kunne eksportørerne modtage kontante ydelser fra den tyrkiske central- bank til dækning af transportomkostningerne i forbindelse med eksport. Ordningen ophævedes i 1994 ved en bekendtgørelse fra det tyrkiske mini- sterr(cid:134)d. De kontante ydelser m(cid:134) betragtes som subsidier fordi de indebærer et finansielt bidrag fra staten, hvorved der opn(cid:134)s en fordel. Subsidierne ydes kun til dækning af transportomkostninger ved eksport og er derfor eksportsubsidier. Ydelserne i henhold til denne ordning, som admi- nistreredes af centralbanken, var forskellige alt efter bestemmelsesstedet. Selv om ordningen ophævedes i 1994, tilflød der fortsat eksportørerne fordele i undersøgelsesperioden (dvs. 1995). Dette skyldes, at ved iværksættelse af ordningen var der ingen midler til r(cid:134)dighed til udbetaling til eksportørerne. Udest(cid:134)ende beløb, der var optjent i (cid:134)rene forud for ophævelsen af programmet, blev derfor udbetalt i undersøgelsesperioden. Alle de af undersøgelsen omfattede producenter havde modtaget s(cid:134)danne betalinger i undersøgelsesperioden. 3. Sammendrag af eksportordninger eksportordninger (19) Det konstateredes, at eksportørerne benyttede sig af to undersøgelsesperioden, i nemlig eksportkreditter (eksportkreditprogrammet »førforsendelse«/kreditprogrammet for udenlandsk valuta/det kortfristede eksportkreditforsikringspro- gram) og transportpræmier. 4. Indenlandske ordninger (20) Kommissionen gennemgik følgende tre inden- indhold er nærmere landske ordninger, hvis beskrevet nedenfor: II. Præmier i relation til ressourceanvendelsen III. Kreditfondsordning. I. Dekret 94/6411 Incitamenter til producenter i Tyrkiet skal fra den 1. januar 1995 gives inden for rammerne af dekret 94/6411 af 26. december 1994. Dette dekret inde- holder de generelle rammebestemmelser for incita- menter til virksomhederne i overensstemmelse med de retningslinjer, der er fastlagt i udviklings- planerne og de (cid:134)rlige programmer, som det tyrkiske ministerr(cid:134)d vedtager. Dekret 94/6411 (cid:134)bner mulighed for incitamentsydelser til investe- ringsaktiviteter, der er forbundet med fremstilling af varer og tjenesteydelser, forskning og udvikling, miljøbeskyttelse, forbedring af kvalitet og stan- darder samt investeringer med sigte p(cid:134) at fremme regionalt h(cid:134)ndværk samt støtte til sm(cid:134) og mellem- store virksomheder. Dekret 94/6411 suppleredes ved »Communique nr. 2« udstedt af finansministe- riet og offentliggjort i den officielle tidende af 4. april 1995. (22) Alle ansøgninger om bistand i henhold til dekret 94/6411 skal godkendes af finansministeriets gene- raldirektorat for incitamenter og gennemførelse, som udsteder et investeringscertifikat til godkendte ansøgere. de former for bistand, der indrømmes det p(cid:134)gældende selskab, loft over en s(cid:134)dan bistand. Selskaberne kan opn(cid:134) investeringscertifi- kater for det enkelte projekt. Gyldighedsperioden for investeringscertifikaterne er forskellig alt efter det p(cid:134)gældende projekt. Investeringscertifikatet samt et eventuelt beskriver (23) De forskellige former i henhold til dekret 94/6411, kan opdeles i følgende kategorier: for bistand, der ydes a) O r d n i n g e r h v i l k e e k s p o r t ø r e r n e o p n (cid:134) e d e f o r d e l e i u n d e r - s ø g e l s e s p e r i o d e n h e n h o l d t i l i i) Told- og afgiftsfritagelse I henhold til denne ordning kan selskaberne toldfrit og maskiner beregnet til det projekt, hvortil det p(cid:134)gæl- dende investeringscertifikat er udstedt. importere udstyr ii) Investeringsbegunstigelse I henhold til denne ordning indrømmes selskaberne fritagelse for i forhold til størrelsen af den investering, for hvilken investeringscertifikatet er udstedt; skattegodtgørelsen kan være lig med indtil 100 % af investeringsbeløbet. indkomstskat 13. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 168/51 indebærer Begge ovennævnte ordninger ydelse af subsidier, fordi der gives afkald p(cid:134) statsindtægter, hvorved der opn(cid:134)s en fordel. følgevirkninger ville ordning. Ordningens under alle omstændigheder være ubetydelige. iii) Finansieringsfondsordning Henstand med skattebetalingen, som skal anvendes til finansiering af investeringer. Et selskab er berettiget til denne henstand, n(cid:134)r de f(cid:134)r et investeringscertifikat. Nævnte henstand med skattebetalingen svarer til et rentefrit l(cid:134)n og er en subsidie- ydelse, fordi der opn(cid:134)s en fordel, n(cid:134)r der ikke skal betales renter. iv) Momsstøtte til indkøb af maskiner og udstyr til ordning opn(cid:134)r denne I henhold firmaerne tilbagebetaling af moms, der er betalt ved køb af indenlandsk fremstillede maskiner. Denne tilbagebetaling er et finan- sielt bidrag fra staten, hvorved der opn(cid:134)s en fordel, og der er derfor tale om subsidier. Ydelser fra denne ordning er betinget af, at der anvendes indenlandske varer, og subsi- dieydelsen er derfor specifik i overensstem- melse med artikel 3, stk. 4, litra b), i grund- i forordningen. En producent opn(cid:134)ede undersøgelsesperioden fordele i henhold til denne ordning, men i ubetydeligt omfang. b) O r d n i n g e r , h v i l k e e k s p o r t ø r e r n e i k k e o p n (cid:134) e d e f o r d e l e i u n d e r s ø g e l s e s p e r i o d e n h e n h o l d t i l i i) Afgiftsfritagelse for mellem- og langfristede investeringskreditter I henhold til denne ordning fritages selska- berne for betaling af skatter, told og afgifter for bank-, notar- og tinglysningstransaktioner m. v. i forbindelse med kreditter. Den gælder for selskaber, der forpligter sig til at ekspor- tere den produktion, som investeringerne vedrører. I betragtning af ordningens tilknyt- ning til forventet eksport ville det være mere korrekt at klassificere den som eksportsubsi- dier. Ingen producenter opn(cid:134)ede i undersø- gelsesperioden fordele i henhold til denne ii) Henstand med betalingen af moms I henhold til denne ordning kan der indrømmes henstand med betalingen af moms p(cid:134) import af udstyr, der er anført i incitamentscertifikaterne, indtil den dato, hvor en s(cid:134)dan afgift faktisk kan fradrages. Finder investeringen ikke sted som forudset i incitamentscertifikatet, opkræves den p(cid:134)gæl- dende moms med tillæg af renter. c) O r d n i n g e r , d e r e n d n u i k k e e r g e n n e m - f ø r t Dekret 94/6411 omfatter ogs(cid:134) en række andre ordninger, som endnu ikke er gennemført. Der er tale om følgende: i) Fritagelse for afgifter ved boligbyggeri I henhold til denne ordning fritages selska- berne for betaling af afgifter ved boligbyg- geri. ii) Subsidier til flytteudgifter Denne ordning (cid:134)bner mulighed for bistand til flytning af anlæg, der overføres fra udvik- lede regioner til industrizoner eller priorite- rede udviklingsregioner. Der kan ydes et tilskud p(cid:134) 50 % af udgifterne til afmonte- ring, levering og geninstallering. iii) Energisubsidier Til nye investeringer i prioriterede udvik- lingsregioner med et incitamentscertifikat kan der ydes bistand p(cid:134) indtil 25 % af elfor- bruget til de første fem (cid:134)rs drift i henhold til kriterier, der skal fastlægges af »Monetary, Credit and Co-ordination Board«. iv) Tildeling af grundstykke I henhold til denne ordning kan firmaer gratis f(cid:134) tildelt et grundstykke til investe- ringer i prioriterede udviklingsregioner eller i tildeles fra jordejendom tilhørende »generaldirektoratet for jordforvaltning«. industrizoner. Grundstykket L 168/52 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 6. 98 v) Bidrag til garantibrev for udenlandsk kredit I henhold til denne ordning ydes der støtte til producenter til dækning af 50 % af de udgifter, der p(cid:134)løber i forbindelse med at opn(cid:134) udenlandske kreditter gennem offent- lige banker. vi) Kvalitets- og standardiseringscertifikater I henhold til denne ordning refunderes gebyrer, som firmaer betaler i forbindelse med ansøgninger om kvalitets- og standar- diseringscertifikater i henhold til ISO og ITS (Institute of Turkish Standards). vii) Kreditter Der findes flere forskellige typer af kredit- ordninger med lavtforrentede kreditter til SMV og til i prioriterede investeringer udviklingsregioner. opn(cid:134)s følgelig en fordel, s(cid:134) der er tale om subsidier. Ordningen indførtes ved dekret 92/2805 og admi- nistreredes af generaldirektoratet for incitamenter og gennemførelse. Ordningen ophævedes officielt den 15. juli 1994, omend firmaerne fortsat modtog ydelser i undersøgelsesperioden. Nogle producenter modtog i undersøgelsespe- rioden ydelser i henhold til kreditfondsordningen. 5. Sammendrag af indenlandske ordninger (26) Det konstateredes, at eksportørerne benyttede sig af i undersøgelsespe- investe- finansieringsfondsordningen, indkøb af maskiner og udstyr, ressourceanvendelsen og seks indenlandske ordninger rioden, nemlig told- og afgiftsfritagelse, ringsbegunstigelse, momsstøtte til i præmier kreditfondsordningen. relation til II. Præmier i relation til ressourceanvendelsen 6. Samlede subsidieydelser (24) I henhold til denne ordning var firmaerne beret- tiget til en kontant præmie, som betaltes af finans- ministeriet. Præmien fastsattes p(cid:134) grundlag af en procentuel andel (fra 15-40 %) af værdien af de investeringer, der var foretaget. Den anvendte procentsats var afhængig af den region, hvori inve- steringerne var foretaget. (27) For to af de samarbejdsvillige eksportører, Korteks og Polyteks, konstateredes det, at de ikke havde eksporteret den p(cid:134)gældende vare til EU i undersø- gelsesperioden. Under disse omstændigheder er der individuelle subsidiebeløb for disse ikke fastlagt selskaber. Den p(cid:134)gældende ordning ophævedes i 1991 ved dekret 91/1468. Firmaerne har imidlertid fortsat modtaget ydelser i henhold til denne ordning i de senere (cid:134)r, herunder undersøgelsesperioden. Der var tale om udest(cid:134)ende beløb (som følge af knaphed p(cid:134) statsmidler p(cid:134) det p(cid:134)gældende tidspunkt) fra den periode, hvor ordningen var gældende. De kontante ydelser m(cid:134) betragtes som subsidier fordi de inde- bærer et finansielt bidrag fra staten, hvorved der opn(cid:134)s en fordel. Nogle producenter modtog i undersøgelsespe- rioden ydelser i henhold til denne ordning. III. Kreditfondsordning (28) Med henblik p(cid:134) at beregne de samlede subsidie- ydelser fordeltes de subsidiebeløb, der var modtaget i undersøgelsesperioden, firmas samlede omsætning (indenlandsk og eksport) for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r indenlandske subsidier og kun i forhold til eksportomsætningen, n(cid:134)r der var tale om eksportsubsidier. forhold til et i (29) De samlede subsidieydelser, der er konstateret i undersøgelsesperioden for de af undersøgelsen omfattede producenter, er anført nedenfor. Tabel 1 viser de samlede fordele, der er opn(cid:134)et i undersø- gelsesperioden, medens tabel 2 viser de fordele, der er opn(cid:134)et, hvis der ses bort fra de ordninger, der ophævedes før begyndelsen af undersøgelsespe- rioden. (25) I henhold til denne ordning var firmaerne beret- tiget til l(cid:134)n, der skulle tilbagebetales til en rente, der var lavere end de satser, der normalt var gældende for tilsvarende l(cid:134)n p(cid:134) markedsvilk(cid:134)r. Der Eftersom fire af de samarbejdsvillige eksportører er (Nergis Tekstil, forbundne forretningsmæssigt Nergis Holding, Sifas og Polylen), er fordelene beregnet som et gennemsnit, og tallene er anført nedenfor under »Nergis-koncernen«. 13. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 168/53 Tabel 1 (%) SASA Nergis- koncernen Sonmez Eksportordninger Eksportkreditter Transportpræmier Indenlandske ordninger Kreditfondsordningen Finansieringsfondsordningen Investeringsbegunstigelse Præmier i relation til ressourceanvendelsen Toldfritagelse Momsstøtte Samlede fordele i undersøgelsesperioden 0,25 2,68 0,01 0,06 0,23 0,15 0,01 0 3,39 0,81 2,6 0,03 0 0,33 0,01 0,01 ubetydelig 3,79 0,08 6,9 0 0,06 0,76 0 0,04 0 7,84 Tabel 2 (%) SASA Nergis- koncernen Sonmez Eksportordninger Eksportkreditter Indenlandske ordninger Finansieringsfondsordningen Investeringsbegunstigelse Toldfritagelse Fordele i undersøgelsesperioden, n(cid:134)r bortses fra ophævede ordninger 0,25 0,81 0,08 0,06 0,23 0,01 0,55 0 0,33 0,01 1,15 0,06 0,76 0,04 0,94 7. Specificitet (30) I betragning af, at størrelsen af de fordele, som eksportørerne har opn(cid:134)et af de ordninger, der fortsat var i kraft i undersøgelsesperioden, ifølge undersøgelsen var minimale (jf. betragtning 34) er det ikke p(cid:134)krævet at undersøge, om de er speci- fikke. 8. Konklusion vedrørende udligningsberetti- gelse (31) Hvad ang(cid:134)r eksportordningerne anses to for at være specifikke og derfor udligningsberettigede, nemlig eksportkreditordningen, hvor støtte er betinget af eksportresultaterne, og momsstøtteordningen, hvor støtte er betinget af anvendelsen af indenlandske varer. Transportpræmieordningen, hvor støtte var betinget af eksport, ophævedes i 1994. (32) Med hensyn til de indenlandske ordninger ophæ- vedes ordningen med præmier i relation til ressour- ceanvendelsen i 1991, medens kreditfondsord- ningen ophævedes i 1994. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r de tre ordninger, som ifølge undersøgelsesresultaterne var blevet udnyttet og stadig var i kraft i undersøgelses- perioden (dvs. finansieringsfonden, investeringsbe- gunstigelse og toldfritagelse) er det ikke nødvendigt at fastsl(cid:134), om subsidierne er udligningsberettigede, da de ifølge det foreliggende generelt er minimale. L 168/54 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 13. 6. 98 at træffe (33) Hvad ang(cid:134)r de ordninger, der er ophævet (trans- portpræmier, kreditfondsordningen og præmier i relation til ressourceanvendelsen), anses det ikke for p(cid:134)krævet udligningsforanstaltninger, eftersom eventuelle udest(cid:134)ende beløb i henhold til ordningen med præmier i relation til ressourcean- vendelsen og kreditfondsordningen var ubetydelige, og eventuelle udest(cid:134)ende beløb i henhold til trans- portpræmieordningen, som var noget større, var knyttet til de individuelle eksporttransaktioner, der havde fundet sted, da ordningen var i kraft, og de kan s(cid:134)ledes ikke længere udbetales. (34) I artikel 14, stk. 5, litra a), i grundforordningen fastsættes, at det udligningsberettigede subsidie- beløb anses for at være minimalt, hvis det p(cid:134)gæl- dende beløb udgør mindre end 2 %, n(cid:134)r der er tale om import fra udviklingslande. Da Tyrkiet anses for at være et udviklingsland, og subsidiebeløbet i henhold til de ordninger, der fortsat var i kraft i undersøgelsesperioden, er mindre end 2 % (jf. tabel 2), anses det udligningsberettigede subsidiebeløb for at være minimalt. E. SKADE OG FÆLLESSKABETS INTERESSER (35) Eftersom det er fastsl(cid:134)et, at subsidiebeløbet er mini- malt, er det ikke nødvendigt nærmere at undersøge spørgsm(cid:134)let om skade og om Fællesskabets in- teresser. F. KONKLUSION (36) Ifølge artikel 14, stk. 3, i grundforordningen skal en procedure afsluttes omg(cid:134)ende, n(cid:134)r det fastsl(cid:134)s, at det udligningsberettigede subsidiebeløb er mini- malt. Det foresl(cid:134)s derfor, at proceduren afsluttes, og at gældende foranstaltninger omg(cid:134)ende ophører (cid:190) TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Eneste artikel Antisubsidieproceduren vedrørende importen af fibre og garn af polyester henhørende under KN-kode 5402 42 00, 5402 43 10, 5402 33 10, 5402 43 90, og 5402 62 90 og med oprindelse i Tyrkiet afsluttes. 5402 52 90, 5402 33 90, 5503 20 00, 5402 52 10, 5402 62 10 Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juni 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Leon BRITTAN Næstformand


title: Verordnung (EG) Nr. 1231/98 der Kommission vom 12. Juni 1998 zur 18. Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 3800/81 zur Aufstellung der Klassifizierung der Rebsorten

text: L 168/24 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 13. 6. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 1231/98 DER KOMMISSION vom 12. Juni 1998 zur 18. (cid:142)nderung der Verordnung (EWG) Nr. 3800/81 zur Aufstellung der Klassi- fizierung der Rebsorten DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 822/87 des Rates vom 16. M(cid:132)rz 1987 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorganisa- tion f(cid:129)r Wein (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2087/97 (2), insbesondere auf Artikel 13 Absatz 5, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die Verordnung (EWG) Nr. 3800/81 der Kommission (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1721/ 97 (4), regelt gem(cid:132)ß der Verordnung (EWG) Nr. 2389/89 des Rates vom 24. Juli 1989 (cid:129)ber die Grundregeln f(cid:129)r die Klassifizierung der Rebsorten (5), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EWG) Nr. 2088/97 (6), die Klassifizierung der in der Gemeinschaft zum Anbau zugelassenen Reb- sorten. Die Anbaueignung bestimmter Kelter- und Tafeltrau- bensorten, die seit mindestens f(cid:129)nf Jahren in der Klasse der f(cid:129)r deutsche, italienische, britische und spanische Verwaltungseinheiten vor(cid:129)bergehend zugelassenen Reb- sorten gef(cid:129)hrt werden, wurde als zufriedenstellend aner- kannt. Es empfiehlt sich daher, diese Sorten gem(cid:132)ß Artikel 11 Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 2389/89 endg(cid:129)ltig in die Klasse der Rebsorten einzustufen, die f(cid:129)r diese Verwaltungseinheiten zugelassen und empfohlen sind. bestimmte Die Klassifizierung der Kelter- und der Tafeltrauben- sorten sollte erg(cid:132)nzt werden: So sollten in die Klassen der f(cid:129)r Verwaltungseinheiten Deutschlands, Frankreichs, Italiens, des Vereinigten K(cid:148)nigreichs und Spaniens zugelassenen bzw. empfohlenen Kelter- und Tafeltraubensorten aufgenommen werden, die in diesen Klassen schon seit mindestens f(cid:129)nf bestimmte Sorten Jahren f(cid:129)r eine unmittelbar angrenzende Verwaltungsein- heit gef(cid:129)hrt werden und somit die Bedingung des Artikels 11 Absatz 1 Buchstabe a) erster Gedankenstrich der Verordnung (EWG) Nr. 2389/89 erf(cid:129)llen. Es empfiehlt sich, in Italien vier neue Verwaltungsein- heiten einzuf(cid:129)hren und die entsprechenden Berichti- gungen vorzunehmen. In Titel III Abschnitt B ist f(cid:129)r Italien ein neuer Untertitel (cid:129)ber die Herstellung von Branntwein aus Wein einzu- f(cid:129)gen. Außerdem ist in Titel IV Abschnitt B der Unter- titel (cid:129)ber die in Italien zugelassenen Unterlagensorten zu (cid:132)ndern. Es ist ein neuer Titel V (cid:129)ber die Edelreis-Mutterreben- sorten anzuf(cid:129)gen. Die f(cid:129)r die Edelreiserzeugung geeig- neten Sorten werden von den Mitgliedstaaten gem(cid:132)ß Artikel 3 Absatz 3 der Verordnung (EWG) Nr. 2389/89 klassifiziert. Auf Antrag der Mitgliedstaaten sind sie f(cid:129)r alle Verwaltungseinheiten jedes Mitgliedstaats zu klassifi- zieren. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses f(cid:129)r Wein — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der Anhang der Verordnung (EWG) Nr. 3800/81 wird entsprechend dem Anhang der vorliegenden Verordnung ge(cid:132)ndert. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am siebten Tag nach ihrer Ver(cid:148)f- fentlichung im Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemein- schaften in Kraft. Sie gilt mit Wirkung vom 1. September 1997. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 12. Juni 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 84 vom 27. 3. 1987, S. 1. (2) ABl. L 292 vom 25. 10. 1997, S. 1. (3) ABl. L 381 vom 31. 12. 1981, S. 1. (4) ABl. L 242 vom 4. 9. 1997, S. 37. (5) ABl. L 232 vom 9. 8. 1989, S. 1. (6) ABl. L 292 vom 25. 10. 1997, S. 3. 13. 6. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 168/25 ANHANG Der Anhang der Verordnung (EWG) Nr. 3800/81 wird wie folgt ge(cid:132)ndert: I. Titel I Untertitel I Abschnitt „II. DEUTSCHLAND“ wird wie folgt ge(cid:132)ndert (die Einf(cid:129)gung der Reb- sorten geschieht in alphabetischer Reihenfolge): 1. Regierungsbezirk K(cid:148)ln: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten werden die Sorten Ph(cid:148)nix N und Regent N aufge- nommen. 2. Regierungsbezirk Trier: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten werden die Sorten Cabernet Sauvignon N und Merlot N aufgenommen. 3. Regierungsbezirk Koblenz: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten werden die Sorten Cabernet Sauvignon N und Merlot N aufgenommen. 4. Regierungsbezirk Rheinhessen-Pfalz: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten werden die Sorten Cabernet Sauvignon N und Merlot N aufgenommen. 6. Regierungsbezirk Darmstadt: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten werden folgende Sorten aufgenommen: Albalonga B, Chardonnay B, Deckrot N, Domina N, Roter Elbling R, Weißer Elbling B, F(cid:132)rbertraube N, Findling B, Freisamer B, Roter Gutedel R, Weißer Gutedel B, Helfensteiner N, Heroldrebe N, Huxelrebe B, Blauer Limberger N, Fr(cid:129)her Malingre B, Fr(cid:129)her roter Malvasier R, Mariensteiner B, Morio-Muskat B, M(cid:129)llerrebe B, Muskat-Ottonel B, Muskat-Trollinger N, Gelber Muskateller B, Roter Muskateller R, Nobling B, Ortega B, Ph(cid:148)nix B, Perle Rs, Regent N, Regner B, Ries- laner B, Sch(cid:148)nburger B, Septimer B, Siegerrebe Rs, Blauer Silvaner N, Blauer Trollinger N, Gr(cid:129)ner Veltliner B, W(cid:129)rzer B. II. Titel I Untertitel I Abschnitt „IV. FRANKREICH“ wird wie folgt ge(cid:132)ndert (die Einf(cid:129)gung der Reb- sorten geschieht in alphabetischer Reihenfolge): 7. D(cid:130)partement Ard(cid:138)che: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten werden die Sorten Arinarnoa N, Liliorila B und Perdea B aufgenommen. 11. D(cid:130)partement Aude: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten wird die Sorte Segalin N aufgenommen. 13. D(cid:130)partement Bouches-du-Rh(cid:147)ne: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten werden die Sorten Arinarnoa N, Liliorila B, Perdea B und Viognier B aufgenommen. — In der Klasse der zugelassenen Rebsorten wird die Sorte Viognier B (*) gestrichen. 20. D(cid:130)partement Haute-Corse und Corse du Sud: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten wird die Sorte Codivarta B (*) aufgenommen, und bei der Sorte Viognier B wird das Sternchen gestrichen. 44. D(cid:130)partement Loire-Atlantique: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten wird die Sorte Merlot N (*) aufgenommen. 67. D(cid:130)partement Bas-Rhin: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten wird die Sorte Muscat de Colmar B (*) aufgenommen. 68. D(cid:130)partement Haut-Rhin: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten wird die Sorte Muscat de Colmar B (*) aufgenommen. L 168/26 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 13. 6. 98 83. D(cid:130)partement Var: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten werden die Sorten Arinarnoa N, Gamay N, Perdea N und Viognier B aufgenommen, — In der Klasse der zugelassenen Rebsorten werden die Sorten Gamay N und Viognier B (*) gestrichen. 84. D(cid:130)partement Vaucluse: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten werden die Sorten Arinarnoa N, Liliorila B und Perdea B aufgenommen. III. Titel I Untertitel I Abschnitt „V. ITALIEN“ wird wie folgt ge(cid:132)ndert (die Einf(cid:129)gung der Rebsorten erfolgt in alphabetischer Reihenfolge): 3. 5. 5a. 6. 7a. 12. 14a. 17. Provinz Asti: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten wird die Sorte Arneis B aufgenommen. Provinz Novara: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten werden die Sorten Cabernet sauvignon N, Chardonnay B, Merlot N, Pinot nero N und Riesling B aufgenommen. Provinz Verbania: a) Empfohlene Rebsorten: Barbera N, Bonarda N, Croatina N, Erbaluce B, Freisa N, Nebbiolo N, Uva rara N, Vespo- lina N. b) Zugelassene Rebsorten: Durasa N. Provinz Torino: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten werden die Sorten Croatina N, Gamay N, Pinot nero N, Syrah N, Uva rara N und Vespolina N aufgenommen. Provinz Biella: a) Empfohlene Rebsorten: Barbera N, Bonarda N, Chardonnay B, Croatina N, Dolcetto N, Erbaluce B, Freisa N, Nebbiolo N, Uva rara N, Vespolina N. b) Zugelassene Rebsorten: Ancellotta N (*), Cabernet franc N (*), Cabernet sauvignon (*), Neretto di Bairo N. Provinz Bergamo: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten wird die Sorte Moscato giallo B aufgenommen. Provinz Lecco: a) Empfohlene Rebsorten: Cabernet franc N, Croatina N, Marzemino N, Merlot N, Pinot bianco B, Riesling italico B, Sauvignon B, Schiava N, Trebbiano toscano B. b) Zugelassene Rebsorten: Barbera N, Sangiovese N, Verdese B. Provinz Milano: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten werden folgende Sorten aufgenommen: Chardonnay B, Cortese B, Pinot bianco B, Pinot grigio G, Pinot nero N, Trebbiano toscano B, Sauvignon B. — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten werden folgende Sorten aufgenommen: Moscato bianco B, M(cid:129)ller Thurgau B, Vespolina N, Dolcetto N, und folgende Sorten werden gestrichen: Pinot bianco B, Pinot grigio G, Pino nero N. 17a. Provinz Lodi: a) Empfohlene Rebsorten: Barbera N, Bonarda N, Cabernet franc N, Cabernet sauvignon N, Chardonnay B, Cortese B, Croatina N, Malvasia bianca di Candia B, Merlot N, Pinot bianco B, Pinot grigio G, Pinot nero N, Riesling italico B, Riesling B, Sauvignon B, Trebbiano toscano B, Uva rara N, Verdea B. b) Zugelassene Rebsorten: 22. 33. Ancellotta N, Freisa N, Moscato bianco B, M(cid:129)ller Thurgau B, Vespolina N, Dolcetto N. Provinz Trento: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten wird die Sorte Syrah N aufgenommen. Provinz Udine: — In der Klasse der zugelassenen Rebsorten wird das Sternchen bei der Sorte Malbech N gestrichen. 13. 6. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 168/27 34. Provinz Bologna: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten wird die Sorte Ancellotta N aufgenommen. 35. Provinz Ferrara: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten werden folgende Sorten aufgenommen: Cabernet sauvignon N, Chardonnay B, Ciliegiolo N, Pignoletto B, Terrano N. 39. Provinz Piacenza: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten werden folgende Sorten aufgenommen: Ervi N, Melara B, Santa Maria B. 44. Provinz Grosseto: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten wird die Sorte Grechetto B aufgenommen. 55. Provinz Perugia: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten wird die Sorte Alicante N aufgenommen. 72. Provinz Bari: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten wird die Sorte Sylvaner verde B aufgenommen. — In der Klasse der zugelassenen Rebsorten wird die Sorte Sylvaner verde B (*) gestrichen. 73. Provinz Brindisi: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten werden folgende Sorten aufgenommen: Aglia- nico N, Incrocio Manzoni 6. 0. 13 B, Sylvaner verde B. — In der Klasse der zugelassenen Rebsorten werden folgende Sorten gestrichen: Aglianico N (*), Incrocio Manzoni 6. 0. 13 B (*), Sylvaner verde B (*). 74. Provinz Foggia: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten wird die Sorte Sylvaner verde B aufgenommen. — In der Klasse der zugelassenen Rebsorten wird die Sorte Sylvaner verde B (*) gestrichen. 75. Provinz Lecce: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten werden folgende Sorten aufgenommen: Asprinio bianco B, Sylvaner verde B. — In der Klasse der zugelassenen Rebsorten werden folgende Sorten gestrichen: Asprinio bianco B (*), Sylvaner verde B (*). 76. Provinz Taranto: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten werden folgende Sorten aufgenommen: Incrocio Manzoni 6. 0. 13 B, Sylvaner verde B. — In der Klasse der zugelassenen Rebsorten werden folgende Sorten gestrichen: Incrocio Manzoni 6. 0. 13 B (*), Sylvaner verde B (*). 82. Provinz Agrigento: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten werden folgende Sorten aufgenommen: Aglia- nico N, Cabernet franc N, Incrocio Manzoni 6. 0. 13 B, Petit Verdot N, Semillon B, Vermentino B. 83. Provinz Caltanissetta: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten werden folgende Sorten aufgenommen: Greca- nico dorato B, M(cid:129)ller Thurgau B, Pinot bianco B, Pinot nero N, Sauvignon B. 85. Provinz Enna: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten werden folgende Sorten aufgenommen: Cabernet sauvignon N, Chardonnay B, M(cid:129)ller Thurgau B, Pinot bianco B, Pinot nero N, Sauvignon B. 86. Provinz Messina: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten werden folgende Sorten aufgenommen: Cabernet sauvignon N, Chardonnay B, M(cid:129)ller Thurgau B, Pinot bianco B, Pinot nero N, Sauvignon B. 87. Provinz Palermo: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten wird die Sorte M(cid:129)ller Thurgau B aufgenommen. — In der Klasse der zugelassenen Rebsorten wird die Sorte M(cid:129)ller Thurgau B gestrichen. 88. Provinz Ragusa: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten werden folgende Sorten aufgenommen: Cabernet sauvignon N, Chardonnay B, Grecanico dorato B. L 168/28 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 13. 6. 98 IV. Titel I Untertitel I Abschnitt „VIII. VEREINIGTES K(cid:153)NIGREICH“ wird wie folgt ge(cid:132)ndert (die Einf(cid:129)gung der Rebsorten geschieht in alphabetischer Reihenfolge): — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten wird die Sorte Bacchus B aufgenommen. — In der Klasse der zugelassenen Rebsorten wird das Sternchen bei folgenden Sorten gestrichen: Cascade N, Dunkelfelder N, Gutenborner B, L(cid:130)on Millot N, Optima B, Regner B, Scheurebe B, Triomphe N, W(cid:129)rzer B, Zweigeltrebe N, und folgende Sorten werden aufgenommen: Perle B (*), Phoenix B (*), Regent N (*). V. Titel I Untertitel I Abschnitt „IX. SPANIEN“ wird wie folgt ge(cid:132)ndert (die Einf(cid:129)gung der Rebsorten geschieht in alphabetischer Reihenfolge): 12. Comunidad Aut(cid:155)noma de Castilla-La Mancha: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten werden folgende Sorten aufgenommen: Sauvignon blanc B, Syrah N, Petit Verdot N. VI. Titel II Abschnitt „IV. ITALIEN“ wird wie folgt ge(cid:132)ndert (die Einf(cid:129)gung der Rebsorten geschieht in alphabetischer Reihenfolge): 7. Region Friuli-Venezia-Giulia: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten werden die Sorten Isabella N und Noah B aufge- nommen. 12. Region Lazio: — In die Klasse der empfohlenen Rebsorten wird die Sorte Sugraone B aufgenommen. 16. Region Puglia: — In die Klasse der zugelassenen Rebsorten werden folgende Sorten aufgenommen: Autumn Seedless B, Red Globe Rs, Red Italia N, Victoria B. VII. In Titel III Abschnitt B wird folgender Untertitel „V. ITALIEN“ angef(cid:129)gt: „F(cid:129)r die Herstellung von Branntwein aus Wein: 1. Regionen: Trentino-Alto Adige, Friuli-Venezia-Giulia, Veneto, Emilia-Romagna, Umbria, Abruzzo: a) Empfohlene Rebsorten: Keine. b) Zugelassene Rebsorten: Isabella N, Noah B. c) Vor(cid:129)bergehend zugelassene Rebsorten: Keine. “ VIII. Titel IV Abschnitt B Untertitel „IV. ITALIEN“ wird wie folgt ge(cid:132)ndert: — In die Klasse der zugelassenen Unterlagensorten wird die Sorte Gravesac (*) aufgenommen. IX. Folgender Titel V „DIE EDELREIS-MUTTERREBENSORTEN“ wird angef(cid:129)gt: „a) Empfohlene Rebsorten: Alle Keltertraubensorten, Tafeltraubensorten und f(cid:129)r besondere Verwendungszwecke bestimmte Traubensorten, die f(cid:129)r alle Verwaltungseinheiten jedes Mitgliedstaats klassifiziert sind. b) Zugelassene Rebsorten: Keine. c) Vor(cid:129)bergehend zugelassene Rebsorten: Keine. “


title: Europa... Perguntas e respostas : como funciona a União Europeia?

eurovoc_concepts:
Community budget
history of Europe
principle of subsidiarity