title: Reglamento (CE) nº 1540/98 del Consejo de 29 de junio de 1998 sobre ayudas a la construcción naval

eurovoc_concepts:
aid for restructuring
building subsidy
cessation of trading
investment aid
regional aid
shipbuilding

text: 18. 7. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 202/1 I (Actos cuya publicaci(cid:155)n es una condici(cid:155)n para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 1540/98 DEL CONSEJO de 29 de junio de 1998 sobre ayudas a la construcci(cid:155)n naval EL CONSEJO DE LA UNI(cid:222)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, la letra e) del apartado 3 de su art(cid:146)culo 92, y sus art(cid:146)culos 94 y 113, Vista la propuesta de la Comisi(cid:155)n (1), Visto el dictamen del Parlamento Europeo (2), Visto el dictamen del Comit(cid:130) Econ(cid:155)mico y Social (3), Considerando que a ´un no ha entrado en vigor un acuerdo sobre las condiciones normales de competencia en la industria de la construcci(cid:155)n y de la reparaci(cid:155)n naval mercante, celebrado entre la Comunidad Europea y deter- minados terceros pa(cid:146)ses en el marco de la Organizaci(cid:155)n de Cooperaci(cid:155)n y Desarrollo Econ(cid:155)mico [denominado en adelante «el Acuerdo de la OCDE» (4)], al no haber sido ratificado por Estados Unidos de Am(cid:130)rica; que, por consi- guiente, a ´un no ha entrado en vigor el Reglamento (CE) no 3094/95 del Consejo, de 22 de diciembre de 1994, sobre ayudas a la construcci(cid:155)n naval (5); Considerando que, de conformidad con el art(cid:146)culo 10 del Reglamento (CE) no 3094/95, seguir ´an siendo de aplica- la Directiva ci(cid:155)n las disposiciones pertinentes de 90/684/CEE del Consejo, sobre ayudas a la construcci(cid:155)n naval (6), mientras no se produzca la entrada en vigor del Acuerdo de la OCDE, hasta el 31 de diciembre de 1998 como m ´aximo; Considerando que a ´un no se ha logrado plenamente un equilibrio satisfactorio entre la oferta y la demanda en el mercado mundial de la construcci(cid:155)n naval, de manera que los precios siguen siendo bajos; que se espera que (1) DO C 114 de 15. 4. 1998, p. 14. (2) DO C 138 de 4. 5. 1998. (3) DO C 129 de 27. 4. 1998, p. 19. (4) DO C 375 de 30. 12. 1994, p. 3. (5) DO L 332 de 30. 12. 1995, p. 1. Reglamento cuya ´ultima mo- dificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2600/97 (DO L 351 de 23. 12. 1997, p. 18). (6) DO L 380 de 31. 12. 1990, p. 27. sigan creciendo las presiones competitivas sobre los asti- lleros de la Comunidad, dado que se ha previsto un descenso de la demanda global de buques despu(cid:130)s de 2000 y tambi(cid:130)n se espera que contin ´ue increment ´andose la capacidad mundial disponible de construcci(cid:155)n naval; Considerando que, aunque los astilleros de la Comunidad han hecho grandes progresos en la mejora de su competi- tividad, se ha de incrementar el ritmo de mejora de su productividad, con objeto de reducir el margen que les separa de sus competidores internacionales, especialmente de Jap(cid:155)n y Corea; Considerando que contar con un sector de la construcci(cid:155)n naval competitivo reviste gran importancia para la Comu- nidad y contribuye a su desarrollo econ(cid:155)mico y social al ofrecer un mercado importante para una serie de indus- trias y a mantener puestos de trabajo en bastantes regiones, muchas de las cuales padecen una elevada tasa de desempleo; Considerando que a ´un no es posible suprimir totalmente las ayudas al sector, habida cuenta de la dif(cid:146)cil situaci(cid:155)n del mercado y de la necesidad de alentar a los astilleros a que introduzcan los cambios necesarios para mejorar su competitividad; que se deber(cid:146)a seguir aplicando una pol(cid:146)- tica de ayudas estricta y selectiva para que contribuya a estas iniciativas y garantice unas condiciones justas y uniformes de competencia intracomunitaria; que esta pol(cid:146)tica constituye el enfoque m ´as oportuno con vistas a garantizar el mantenimiento de un nivel suficiente de actividad en los astilleros europeos y, con ello, la supervi- vencia de una industria europea de construcci(cid:155)n naval eficiente y competitiva; Considerando que la pol(cid:146)tica de ayudas para el sector de la construcci(cid:155)n naval de la Comunidad Europea no se ha modificado sustancialmente desde 1987; que, aunque, en t(cid:130)rminos generales, ha logrado sus objetivos, ha de adap- tarse para poder hacer frente a los retos futuros del sector; Considerando que, en particular, las ayudas de funciona- miento no constituyen la forma m ´as eficaz desde el punto de vista de los costes de alentar a la industria europea de la construcci(cid:155)n naval para que mejore su competitividad; L 202/2 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 7. 98 que, en consecuencia, se deber(cid:146)an eliminar las ayudas de funcionamiento y se deber(cid:146)a orientar la atenci(cid:155)n hacia otras formas de ayuda que fomenten la introducci(cid:155)n de las mejoras necesarias en la competitividad, tales como las ayudas de inversi(cid:155)n para la innovaci(cid:155)n; Considerando que, por consiguiente, las ayudas de funcio- namiento finalizar ´an el 31 de diciembre de 2000; Considerando que deber ´an continuar las ayudas de funcionamiento en forma de ayudas al desarrollo de pa(cid:146)ses en v(cid:146)as de desarrollo, aunque sujetas a condiciones m ´as estrictas; Considerando que se ha de establecer una distinci(cid:155)n m ´as n(cid:146)tida entre ayudas a la inversi(cid:155)n y ayudas a la reestructu- raci(cid:155)n; que (cid:130)stas ´ultimas s(cid:155)lo se deber(cid:146)an conceder con car ´acter excepcional y siempre que se cumplan normas estrictas, tales como el principio de «one time/last time» (una sola y ´ultima vez), que requiere verdaderas reduc- ciones de capacidad como contrapartida a la concesi(cid:155)n de la ayuda y procedimientos m ´as estrictos de control; y que las primeras s(cid:155)lo se deber(cid:146)an autorizar para mejorar la productividad de las instalaciones existentes en astilleros existentes situados en regiones elegibles para programas regionales de ayuda a la inversi(cid:155)n, y sujetos a determi- nadas limitaciones en su importancia de manera que se reduzcan al m(cid:146)nimo las distorsiones de la competencia; Considerando que se deber(cid:146)a permitir la concesi(cid:155)n de ayudas de inversi(cid:155)n para la innovaci(cid:155)n, siempre que se destinen a proyectos verdaderamente innovadores que mejoren la competitividad; que se deber(cid:146)an autorizar las ayudas a la investigaci(cid:155)n y al desarrollo y las destinadas a la protecci(cid:155)n ambiental de forma que no se prive a la industria de la construcci(cid:155)n naval de estas posibilidades de ayuda de que disponen los dem ´as sectores industriales; y que se deber(cid:146)an seguir autorizando las ayudas al cierre para facilitar el ajuste estructural; Considerando que, aunque se ha propuesto que, hasta cierto punto, se siga tratando la transformaci(cid:155)n naval del mismo modo que la construcci(cid:155)n naval, se deber(cid:146)a seguir prohibiendo las ayudas al sector de la reparaci(cid:155)n naval excepto para la reestructuraci(cid:155)n, el cierre, las inversiones en el marco de programas regionales de ayuda, la innova- ci(cid:155)n, la investigaci(cid:155)n y el desarrollo y la protecci(cid:155)n medioambiental; Considerando que se ha de llevar a cabo un control estrecho y transparente, si se pretende que la pol(cid:146)tica de ayudas sea eficaz; Considerando que la Comisi(cid:155)n presentar ´a un informe peri(cid:155)dico sobre la situaci(cid:155)n del mercado y determinar ´a si los astilleros europeos est ´an afectados por pr ´acticas contrarias a la competencia; que, si se demuestra la exis- tencia de cualesquiera pr ´acticas contrarias a la compe- tencia que est(cid:130)n perjudicando al sector, la Comisi(cid:155)n propondr ´a al Consejo medidas para corregir la situaci(cid:155)n; Considerando que el primer informe deber ´a ser presen- tado al Consejo no m ´as tarde del 31 de diciembre de 1999; Considerando que el presente Reglamento se entender ´a sin perjuicio de cualesquiera modificaciones necesarias para cumplir internacionales de la Comunidad en el ´ambito de las ayudas estatales a la industria de la construcci(cid:155)n naval, los compromisos HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: CAP(cid:1)ITULO I DEFINICIONES Y AYUDAS Art(cid:146)culo 1 Definiciones A los efectos del presente Reglamento, se entender ´a por: a) «buques mercantes autopropulsados de alta mar»: — buques para el transporte de pasajeros, mercanc(cid:146)as o ambos, de un arqueo bruto (GT) igual o superior a 100 t, — buques para servicios especializados (por ejemplo, dragas y rompehielos) de un arqueo bruto (GT) igual o superior a 100 t, — remolcadores de potencia igual o superior a 365 kW, — barcos de pesca de un arqueo bruto (GT) igual o superior a 100 t, destinados a la exportaci(cid:155)n al exterior de la Comunidad, — cascos no finalizados de los buques antes mencio- nados, m(cid:155)viles y a flote. A los efectos de lo anterior, se entender ´a por «buque autopropulsado de alta mar» todo buque cuyo sistema permanente de propulsi(cid:155)n y de gobierno le confiera todas las caracter(cid:146)sticas necesarias para la navegaci(cid:155)n aut(cid:155)noma en alta mar. Quedar ´an excluidos los buques militares (es decir, los buques que, de acuerdo con sus caracter(cid:146)sticas estruc- turales b ´asicas y su capacidad, est(cid:130)n destinados espec(cid:146)- ficamente a ser empleados para fines militares, tales como buques de guerra y otros buques para acci(cid:155)n ofensiva o defensiva) y las modificaciones hechas o los dispositivos a ˜nadidos a otros buques con fines exclusi- vamente militares, siempre que las medidas o pr ´acticas aplicadas a estos buques, a estas modificaciones o a estos a ˜nadidos no constituyan medidas encubiertas en favor de la construcci(cid:155)n naval mercante incompatibles con el presente Reglamento; b) «construcci(cid:155)n naval»: la construcci(cid:155)n, en la Comuni- dad, de buques mercantes autopropulsados de alta mar; c) «reparaci(cid:155)n naval»: la reparaci(cid:155)n o renovaci(cid:155)n, en la Comunidad, de los buques mercantes autopropulsados de alta mar; d) «transformaci(cid:155)n naval»: transformaci(cid:155)n, en la la Comunidad, de los buques mercantes autopropulsados de alta mar de un arqueo bruto (GT) igual o superior a 1 000 t, siempre que las obras de transformaci(cid:155)n lleven consigo modificaciones sustanciales del sistema de carga, del casco, del sistema de propulsi(cid:155)n o de las instalaciones para el alojamiento de pasajeros; e) las ayudas estatales de acuerdo con lo «ayudas»: dispuesto en los art(cid:146)culos 92 y 93 del Tratado. Este concepto incluye no s(cid:155)lo las ayudas concedidas por el propio Estado, sino tambi(cid:130)n las otorgadas por las 18. 7. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 202/3 colectividades regionales y locales o por otros orga- nismos p ´ublicos y cualesquiera otros elementos de ayuda incluidos en las medidas de financiaci(cid:155)n adop- tadas directa o indirectamente por los Estados miem- bros con respecto a las empresas de construcci(cid:155)n, reparaci(cid:155)n y transformaci(cid:155)n navales, que no puedan considerarse verdadera aportaci(cid:155)n de capital de riesgo a una sociedad seg ´un las pr ´acticas normales de inver- si(cid:155)n en una econom(cid:146)a de mercado; f) «valor contractual antes de la ayuda»: el precio estable- cido en el contrato m ´as cualquier ayuda concedida directamente al astillero; g) «entidad vinculada»: toda persona f(cid:146)sica o jur(cid:146)dica que: i) posea o controle una entidad de construcci(cid:155)n, repa- raci(cid:155)n o transformaci(cid:155)n naval, o ii) sea propiedad de una entidad de construcci(cid:155)n, reparaci(cid:155)n o transformaci(cid:155)n naval o est(cid:130) controlada por ella, directa o indirectamente, mediante una participaci(cid:155)n en el capital o por cualquier otro concepto. Se considera que existe control cuando una persona o una entidad de construcci(cid:155)n, reparaci(cid:155)n o transforma- ci(cid:155)n naval posee o controla una participaci(cid:155)n de m ´as del 25 % de las acciones de la otra parte o viceversa. Art(cid:146)culo 2 Ayudas 1. S(cid:155)lo si se cumple lo dispuesto en el presente Regla- mento se considerar ´a compatible con el mercado com ´un la ayuda concedida directa o indirectamente a la construc- ci(cid:155)n, reparaci(cid:155)n y transformaci(cid:155)n navales, tal como se define en el presente Reglamento, financiada por un Estado miembro o sus autoridades regionales o locales, o mediante recursos p ´ublicos, cualquiera que sea su forma. Ello regir ´a no s(cid:155)lo para la ayuda concedida a las empresas que ejerzan las actividades mencionadas sino tambi(cid:130)n para las entidades vinculadas. A los efectos del presente Reglamento, la ayuda 2. concedida indirectamente abarca todo tipo de ayuda a los armadores o a terceros para la construcci(cid:155)n o transforma- ci(cid:155)n de buques, tales como facilidades crediticias, garan- t(cid:146)as y desgravaciones fiscales. En relaci(cid:155)n con estas ´ulti- mas, estas disposiciones se entender ´an sin perjuicio de lo dispuesto en las directrices comunitarias sobre ayudas transporte mar(cid:146)timo (1) y, en particular, su estatales al punto 3. 1 y cualesquiera modificaciones de las mismas. 3. Las ayudas concedidas en virtud del presente Regla- mento no podr ´an incluir condiciones discriminatorias con respecto a productos originarios de otros Estados miem- bros. En particular, las ayudas concedidas por un Estado miembro a sus armadores o a terceros en dicho Estado construcci(cid:155)n o transformaci(cid:155)n de buques para la (1) DO C 205 de 5. 7. 1997, p. 5. no podr ´an falsear, o amenazar con falsear, la competencia entre astilleros situados en el Estado miembro y astilleros de otros Estados miembros para la formulaci(cid:155)n de pedi- dos. CAP(cid:1)ITULO II AYUDAS DE FUNCIONAMIENTO Art(cid:146)culo 3 Ayudas de funcionamiento ligadas a los contratos 1. Hasta el 31 de diciembre de 2000, las ayudas a la producci(cid:155)n ligadas a los contratos para la construcci(cid:155)n y la transformaci(cid:155)n navales, pero no para la reparaci(cid:155)n, podr ´an considerarse compatibles con el mercado com ´un siempre y cuando el importe total de todas las formas de ayuda concedidas para un contrato (incluido el equiva- lente de subvenci(cid:155)n de toda ayuda concedida al armador o terceros) no supere, en equivalente de subvenci(cid:155)n, un l(cid:146)mite m ´aximo com ´un expresado en porcentaje del valor contractual antes de la ayuda. Para los contratos de cons- trucci(cid:155)n naval con un valor contractual antes de la ayuda superior a 10 millones de ecus, el l(cid:146)mite m ´aximo ser ´a del 9 %; en todos los dem ´as casos, se fijar ´a en el 4,5 %. 2. El l(cid:146)mite m ´aximo de ayuda aplicable a un contrato ser ´a el que se encuentre en vigor en la fecha de la firma del contrato definitivo. No obstante, el p ´arrafo precedente no se aplicar ´a a aquellos buques entregados m ´as de tres a ˜nos despu(cid:130)s de la fecha de celebraci(cid:155)n del contrato definitivo. En tales casos, el l(cid:146)mite m ´aximo aplicable al contrato ser ´a el que se encontraba en vigor tres a ˜nos antes de la fecha de entrega del buque. Sin embargo, la Comisi(cid:155)n podr ´a pro- rrogar este plazo de entrega de tres a ˜nos cuando lo justifi- quen la complejidad t(cid:130)cnica del proyecto de construcci(cid:155)n naval de que se trate o los retrasos originados por pertur- baciones inesperadas, considerables y justificables que afecten al programa de trabajo de un astillero, motivadas por circunstancias excepcionales imprevisibles y ajenas a la empresa. La concesi(cid:155)n de ayudas en casos individuales en 3. aplicaci(cid:155)n de un programa ayudas no requerir ´a notificaci(cid:155)n previa ni autorizaci(cid:155)n de la Comisi(cid:155)n. autorizado de No obstante, cuando haya competencia entre diferentes Estados miembros por un contrato en particular, la Comi- si(cid:155)n exigir ´a, a solicitud de un Estado miembro, la notifi- caci(cid:155)n previa de los proyectos de ayuda en cuesti(cid:155)n. En tales casos, la Comisi(cid:155)n se pronunciar ´a en un plazo de treinta d(cid:146)as a partir de la notificaci(cid:155)n, no pudiendo iniciarse la ejecuci(cid:155)n de dichos proyectos de ayuda sin dicha autorizaci(cid:155)n. En su decisi(cid:155)n, la Comisi(cid:155)n se cercio- rar ´a de que la ayuda contemplada no afecta a los inter- cambios en una medida que resulte contraria al inter(cid:130)s com ´un. L 202/4 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 7. 98 4. Las ayudas en forma de facilidades crediticias conce- didas por el Estado a armadores nacionales y extranjeros o a terceros para la construcci(cid:155)n o transformaci(cid:155)n de buques podr ´an ser consideradas compatibles con el mercado com ´un y no deber ´an ser contabilizadas en el l(cid:146)mite m ´aximo, si se ajustan a lo dispuesto en la Resolu- ci(cid:155)n del Consejo de la OCDE de 3 de agosto de 1981 (Acuerdo de la OCDE relativo a los cr(cid:130)ditos a la exporta- ci(cid:155)n de buques) o a cualquier acuerdo que la modifique o reemplace. 5. Las ayudas ligadas a la construcci(cid:155)n y a la transfor- maci(cid:155)n navales, concedidas como ayudas al desarrollo de un pa(cid:146)s en v(cid:146)as de desarrollo no estar ´an sujetas al l(cid:146)mite m ´aximo y podr ´an ser consideradas compatibles con el mercado com ´un si cumplen lo establecido al efecto por el Grupo de trabajo no 6 de la OCDE en su Acuerdo sobre la interpretaci(cid:155)n de los art(cid:146)culos 6, 7 y 8 del Acuerdo de la OCDE relativo a los cr(cid:130)ditos a la exportaci(cid:155)n de buques o cualquier a ˜nadido o modificaci(cid:155)n posterior de la misma. La Comisi(cid:155)n deber ´a ser previamente informada de cual- quier proyecto de ayuda individual de este tipo. La Comi- si(cid:155)n verificar ´a el componente especial «desarrollo» del proyecto de ayuda y comprobar ´a si (cid:130)ste est ´a comprendido dentro del ´ambito de aplicaci(cid:155)n de la Resoluci(cid:155)n mencio- nada en el p ´arrafo primero y si la concesi(cid:155)n de ayudas al desarrollo est ´a abierta a la presentaci(cid:155)n de ofertas de dife- rentes astilleros. CAP(cid:1)ITULO III AYUDAS A LA REESTRUCTURACI(cid:222)N Y AL CIERRE Art(cid:146)culo 4 Ayudas al cierre 1. Las ayudas destinadas a sufragar los costes normales resultantes del cierre parcial o total de astilleros de cons- trucci(cid:155)n, reparaci(cid:155)n o transformaci(cid:155)n navales podr ´an considerarse compatibles con el mercado com ´un siempre y cuando la reducci(cid:155)n de la capacidad resultante de dichas ayudas sea aut(cid:130)ntica e irreversible. Los costes para los que podr ´an concederse las ayudas 2. contempladas en el apartado 1 ser ´an los siguientes: — indemnizaciones a trabajadores despedidos o jubilados anticipadamente, — costes de los servicios de consulta para los trabajadores despedidos o jubilados anticipadamente, incluidos los pagos efectuados por los astilleros para facilitar la crea- ci(cid:155)n de peque ˜nas empresas que sean independientes de los astilleros en cuesti(cid:155)n y cuyas actividades no sean principalmente las de construcci(cid:155)n, reparaci(cid:155)n o transformaci(cid:155)n naval, — indemnizaciones a trabajadores para su formaci(cid:155)n profesional, — gastos realizados para reorientaci(cid:155)n del astillero, sus edificios, instalaciones e infraestructura para usos distintos de los previstos en las letras b) c) y d) del art(cid:146)culo 1. Adem ´as, en el caso de empresas que cesen total- 3. mente las actividades de construcci(cid:155)n, reparaci(cid:155)n o trans- formaci(cid:155)n naval, las medidas siguientes tambi(cid:130)n podr ´an considerarse compatibles con el mercado com ´un: — la ayuda cuyo importe no exceda del m ´as elevado de los dos valores siguientes, determinados por un informe de una consultor(cid:146)a independiente: el valor contable residual de sus instalaciones, sin incluir la parte de cualquier revaluaci(cid:155)n realizada despu(cid:130)s del 1 de enero de 1991 que rebase la tasa nacional de infla- ci(cid:155)n, o el valor descontado de la contribuci(cid:155)n a los costes fijos que se pueda obtener de las instalaciones en un per(cid:146)odo de tres a ˜nos (del que se descontar ´an cualesquiera ventajas que obtenga la empresa benefi- ciaria de su cierre); — las ayudas, como pr(cid:130)stamos o garant(cid:146)as de pr(cid:130)stamo para el capital de explotaci(cid:155)n necesario para que la empresa pueda finalizar trabajos incompletos, siempre que se circunscriban al m(cid:146)nimo necesario y que ya se haya llevado a cabo una proporci(cid:155)n significativa del trabajo. El volumen y la intensidad de las ayudas deber ´an 4. estar justificados por el alcance de los cierres en cuesti(cid:155)n, teni(cid:130)ndose en cuenta los problemas estructurales de la regi(cid:155)n afectada y, en caso de reconversi(cid:155)n a otras activi- dades industriales, la legislaci(cid:155)n y normas comunitarias aplicables a dichas nuevas actividades. 5. Para garantizar el car ´acter irreversible de los cierres subvencionados, el Estado miembro interesado velar ´a por que las instalaciones de construcci(cid:155)n, transformaci(cid:155)n y reparaci(cid:155)n de buques permanezcan cerradas durante un per(cid:146)odo no inferior a diez a ˜nos. Art(cid:146)culo 5 Ayudas a la reestructuraci(cid:155)n 1. Las ayudas destinadas al salvamento y la reestructu- raci(cid:155)n de empresas en crisis, incluidas las inyecciones de capital, condonaciones de deuda, pr(cid:130)stamos subvenciona- dos, compensaci(cid:155)n de p(cid:130)rdidas y garant(cid:146)as, podr ´an ser consideradas compatibles con el mercado com ´un con car ´acter excepcional y siempre que cumplan las direc- trices comunitarias sobre ayudas, estatales de salvamento y de reestructuraci(cid:155)n de empresas en crisis(1). Adem ´as, en caso de reestructuraci(cid:155)n deber ´an cumplirse asimismo las siguientes condiciones espec(cid:146)ficas adiciona- les: (1) DO C 368 de 23. 12. 1994, p. 12. 18. 7. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 202/5 — que no se haya concedido a la empresa ninguna ayuda de estas caracter(cid:146)sticas en aplicaci(cid:155)n del Reglamento (CE) no 1013/97 del Consejo (1), — que la ayuda sea una operaci(cid:155)n puntual, con compro- misos claros e inequ(cid:146)vocos por parte del Estado miembro de que se trate de que no se conceder ´an en el futuro nuevas ayudas a la empresa o sus sucesores legales, — que se haya producido una reducci(cid:155)n aut(cid:130)ntica e irre- versible de la capacidad de construcci(cid:155)n, reparaci(cid:155)n o transformaci(cid:155)n navales, proporcional al nivel de ayuda concedido (a este respecto, el nivel de la producci(cid:155)n efectiva en los cinco a ˜nos anteriores ser ´a el factor determinante a la hora de establecer el nivel de reduc- ci(cid:155)n de la capacidad exigido), — que la capacidad cerrada se haya utilizado regular- mente para la construcci(cid:155)n, la transformaci(cid:155)n o la reparaci(cid:155)n naval hasta la fecha de notificaci(cid:155)n de la ayuda concreta, de acuerdo con lo dispuesto en el art(cid:146)culo 10, — que las instalaciones que se hayan cerrado perma- nezcan cerradas durante un per(cid:146)odo no inferior a diez a ˜nos a partir de la fecha de la aprobaci(cid:155)n de la ayuda por parte de la Comisi(cid:155)n, — que, en caso de utilizarse las instalaciones cerradas para otros fines, (cid:130)stos sean independientes del astillero de que se trate y las actividades no guarden relaci(cid:155)n directa con la construcci(cid:155)n, reparaci(cid:155)n o transforma- ci(cid:155)n navales, — que el Estado miembro afectado se comprometa a cooperar plenamente con las disposiciones de supervi- si(cid:155)n establecidas por las inspecciones sobre el terreno, en su caso por expertos independientes. la Comisi(cid:155)n, incluidas 2. A la hora de evaluar la regularidad de la producci(cid:155)n y la magnitud de la reducci(cid:155)n de la capacidad en cues- ti(cid:155)n, la Comisi(cid:155)n basar ´a su decisi(cid:155)n no s(cid:155)lo en la capa- cidad te(cid:155)rica del astillero o astilleros de la empresa, sino tambi(cid:130)n en el nivel de producci(cid:155)n efectiva registrado en los cinco a ˜nos anteriores. No se tendr ´an en cuenta las reducciones de capacidad que se hayan llevado a cabo en otras empresas del mismo Estado miembro, a menos que resulte imposible proceder a tales reducciones en la empresa beneficiaria sin menoscabar la viabilidad del plan de reestructuraci(cid:155)n. 3. La Comisi(cid:155)n pedir ´a su opini(cid:155)n a los Estados miem- bros sobre todos aquellos casos en que las ayudas superen los 10 millones de ecus, antes de pronunciarse sobre ellos. 4. En el caso de operaciones de reestructuraci(cid:155)n que duren varios a ˜nos y supongan grandes cantidades de ayudas, la Comisi(cid:155)n podr ´a exigir que (cid:130)stas se distribuyan (1) DO L 148 de 6. 6. 1997, p. 1. de forma escalonada y supeditadas a notificaci(cid:155)n previa y aprobaci(cid:155)n de la Comisi(cid:155)n. CAP(cid:1)ITULO IV OTRAS MEDIDAS Art(cid:146)culo 6 Ayudas de inversi(cid:155)n para la innovaci(cid:155)n Podr ´an ser consideradas compatibles con el mercado com ´un, hasta una intensidad de ayuda m ´axima del 10 % bruto, las ayudas destinadas a la innovaci(cid:155)n en los asti- lleros ya existentes que se dediquen a la construcci(cid:155)n, reparaci(cid:155)n y transformaci(cid:155)n navales, siempre que se refieran a la aplicaci(cid:155)n industrial de productos y procedi- mientos innovadores que sean genuina y sustancialmente nuevos, es decir, que no est(cid:130)n siendo utilizados comercial- mente por otros operadores del sector en la Comunidad y que lleven impl(cid:146)cito un riesgo de fracaso tecnol(cid:155)gico o industrial, y cumplan las condiciones siguientes: — que se limiten a contribuir al gasto en inversiones y actividades de ingenier(cid:146)a relacionadas directa y exclu- sivamente con la parte innovadora del proyecto, — que el volumen y la intensidad de las ayudas se limite a lo estrictamente necesario, teniendo en cuenta el grado de riesgo que lleve impl(cid:146)cito el proyecto. Art(cid:146)culo 7 Ayuda regional a la inversi(cid:155)n Podr ´an ser consideradas compatibles con el mercado com ´un las ayudas concedidas para inversiones en la mejora y modernizaci(cid:155)n de astilleros ya existentes, que no est(cid:130)n vinculadas a una reestructuraci(cid:155)n financiera del astillero o astilleros en cuesti(cid:155)n, con el fin de mejorar la productividad de las instalaciones existentes, siempre que: — en las regiones que cumplan los criterios para la opci(cid:155)n a que se refiere la letra a) del apartado 3 del art(cid:146)culo 92 del Tratado y que cumplan el mapa apro- bado por la Comisi(cid:155)n para cada Estado miembro para la concesi(cid:155)n de ayudas regionales y la intensidad de la ayuda no exceda del 22,5 %, — en las regiones que cumplan los criterios para la excepci(cid:155)n a que se refiere la letra c) del apartado 3 del art(cid:146)culo 92 del Tratado y que cumplan el mapa apro- bado por la Comisi(cid:155)n para cada Estado miembro para la concesi(cid:155)n de ayudas regionales, la intensidad de la ayuda no exceda del 12,5 % o del l(cid:146)mite m ´aximo apli- cable de ayuda regional, tom ´andose en consideraci(cid:155)n el valor que d(cid:130) la cifra menos elevada, — las ayudas se limiten a contribuir al gasto subvencio- nable que se define en las directrices comunitarias aplicables en materia de ayudas regionales. L 202/6 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 7. 98 Art(cid:146)culo 8 c) los casos particulares de aplicaci(cid:155)n de los programas de ayuda que figuran a continuaci(cid:155)n: Investigaci(cid:155)n y desarrollo Las ayudas destinadas a sufragar los gastos de las empresas de construcci(cid:155)n, transformaci(cid:155)n y reparaci(cid:155)n navales en proyectos de investigaci(cid:155)n y desarrollo podr ´an ser consi- deradas compatibles con el mercado com ´un, si cumplen las normas establecidas en el Encuadramiento comuni- tario sobre ayudas, de investigaci(cid:155)n y desarrollo (1) o cualesquiera disposiciones que los sustituyan. Art(cid:146)culo 9 Protecci(cid:155)n ambiental Las ayudas destinadas a sufragar los gastos de las empresas de construcci(cid:155)n, transformaci(cid:155)n y reparaci(cid:155)n navales para la protecci(cid:155)n del medio ambiente podr ´an ser consideradas compatibles con el mercado com ´un si cumplen las normas establecidas en las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales en favor del medio ambiente (2) o cuales- quiera disposiciones que la sustituyan. CAP(cid:1)ITULO V PROCEDIMIENTO DE SUPERVISI(cid:222)N Y ENTRADA EN VIGOR Art(cid:146)culo 10 Notificaci(cid:155)n 1. Adem ´as de lo dispuesto en el art(cid:146)culo 93 del Tratado, las ayudas a las empresas de construcci(cid:155)n, repara- ci(cid:155)n y transformaci(cid:155)n navales en el presente Reglamento deber ´an cumplir las normas espe- ciales de notificaci(cid:155)n contempladas en el apartado 2. contempladas 2. Los Estados miembros notificar ´an previamente a la Comisi(cid:155)n, debiendo (cid:130)sta autorizar antes de su realizaci(cid:155)n: a) todo programa de ayuda, nuevo o ya existente, o toda modificaci(cid:155)n de los programas de ayuda existentes contemplados en el presente Reglamento; b) toda decisi(cid:155)n de aplicar a las empresas contempladas en el presente Reglamento programas de ayuda gene- ral, incluidos los programas regionales de aplicaci(cid:155)n general, para que se pueda comprobar su compatibi- lidad con el art(cid:146)culo 92 del Tratado, especialmente en los casos contemplados en los art(cid:146)culos 6, 7, 8 y 9, a no ser que la ayuda sea inferior al umbral de minimis de 100 000 ecus a lo largo de todo per(cid:146)odo de tres a ˜nos; (1) DO C 45 de 17. 2. 1996, p. 5. (2) DO C 72 de 10. 3. 1994, p. 3. i) los contemplados en el segundo p ´arrafo del apar- tado 3 y en el apartado 5 del art(cid:146)culo 3 y en los art(cid:146)culos 4 y 5, o ii) cuando la Comisi(cid:155)n as(cid:146) lo haya previsto expresa- mente al aprobar el programa de ayudas en cues- ti(cid:155)n. Art(cid:146)culo 11 Control de la aplicaci(cid:155)n de las normas de ayuda 1. Con el fin de que la Comisi(cid:155)n supervise la aplica- ci(cid:155)n de las normas de ayuda recogidas en los cap(cid:146)tulos II, III y IV, los Estados miembros le remitir ´an: a) informes mensuales sobre cada uno de los contratos de construcci(cid:155)n y transformaci(cid:155)n naval antes de que fina- lice el tercer mes siguiente al mes de la firma de cada uno de sus contratos, seg ´un el esquema 1 del anexo; b) informes al t(cid:130)rmino de cada uno de los contratos de construcci(cid:155)n y transformaci(cid:155)n naval, los firmados antes de la entrada en vigor del presente Reglamento, en el plazo de un mes contado a partir de la fecha de terminaci(cid:155)n del contrato, seg ´un el esquema 1 del anexo; incluidos c) cuando la Comisi(cid:155)n lo solicite, informes anuales, que se presentar ´an seg ´un el esquema 2 del anexo y antes del 1 de marzo siguiente al a ˜no objeto del informe, que consignen los detalles del apoyo financiero total desembolsado a cada uno de los astilleros nacionales durante el a ˜no natural anterior; d) en el caso de los astilleros con capacidad para construir buques de un arqueo bruto (GT) superior a 5 000 t, se presentar ´an, seg ´un el esquema 3 del anexo, antes de transcurridos dos meses de la aprobaci(cid:155)n del informe anual de astillero por parte de la junta general anual, informes anuales que faciliten informaci(cid:155)n no confi- dencial sobre la evoluci(cid:155)n de la capacidad y la estruc- tura de la propiedad; dichos informes se presentar ´an cada dos a ˜nos tras la presentaci(cid:155)n del primer informe anual a menos que la Comisi(cid:155)n decida solicitar que se sigan presentando informes anuales; e) en el caso de los astilleros que hayan recibido ayudas a la reestructuraci(cid:155)n con arreglo a lo dispuesto en el art(cid:146)culo 5, informes trimestrales sobre la consecuci(cid:155)n de los objetivos de reestructuraci(cid:155)n, que incluyan los elementos siguientes: desembolso y empleo de las ayudas, inversiones, rendimiento de la productividad, reducciones de puestos de trabajos y viabilidad; f) en el caso de los astilleros que gocen de contratos subvencionados por ayudas al desarrollo, la informa- ci(cid:155)n que la Comisi(cid:155)n pueda necesitar para garantizar el cumplimiento de las condiciones establecidas en el apartado 5 del art(cid:146)culo 3. 18. 7. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 202/7 2. En el caso de los astilleros de construcci(cid:155)n, repara- ci(cid:155)n o transformaci(cid:155)n navales, tanto en su rama mercante como militar, los informes a que se refiere la letra d) del apartado 1 deber ´an ir acompa ˜nados de una atestaci(cid:155)n del auditor legal que certifique la distribuci(cid:155)n de los gastos generales en estos dos campos. Adem ´as, deber ´a presen- tarse informaci(cid:155)n separada sobre el volumen de negocios en las ramas mercante y militar. Bas ´andose en la informaci(cid:155)n que se le comunique 3. en virtud del art(cid:146)culo 10 y del apartado 1 del presente art(cid:146)culo, la Comisi(cid:155)n elaborar ´a anualmente un informe global destinado a servir de base para el debate con los expertos nacionales y el Consejo. Los informes se remiti- r ´an tambi(cid:130)n al Parlamento Europeo para su informaci(cid:155)n. Se elaborar ´an informes semestrales individuales sobre los casos que impliquen ayudas a la reestructuraci(cid:155)n. 4. Si un Estado miembro no cumpliera plenamente con las obligaciones de presentar informes que figuran en el apartado 1, la Comisi(cid:155)n, previa consulta y debida noti- ficaci(cid:155)n, exigir ´a que el Estado miembro suspenda, hasta el momento en que la Comisi(cid:155)n reciba los informes, los pagos pendientes de ayuda ya aprobados. Si el informe que presente un Estado miembro, de conformidad con el apartado 1, llega a su tiempo pero es incompleto y, en el momento de presentar el informe, el Estado miembro indica los astilleros que no hayan cumplido con sus obligaciones de informar, la Comisi(cid:155)n limitar ´a a esos astilleros su posible exigencia de suspen- si(cid:155)n del pago de la ayuda. Art(cid:146)culo 12 Informe de la Comisi(cid:155)n La Comisi(cid:155)n presentar ´a regularmente al Consejo un informe sobre la situaci(cid:155)n del mercado y avisar ´a en caso de que los astilleros europeos se vean afectados por pr ´ac- ticas contrarias a la competencia. En caso de comprobarse que el sector se ve perjudicado por pr ´acticas de esa natu- al raleza, Consejo medidas para hacer frente a dicho problema. la Comisi(cid:155)n, cuando proceda, propondr ´a El primer informe se presentar ´a al Consejo a m ´as tardar el 31 de diciembre de 1999. Art(cid:146)culo 13 Entrada en vigor El presente Reglamento entrar ´a en vigor el 1 de enero de 1999. Ser ´a aplicable hasta el 31 de diciembre de 2003. El presente Reglamento ser ´a obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Luxemburgo, el 29 de junio de 1998. Por el Consejo El Presidente R. COOK L 202/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 7. 98 O X E N A 1 a m e u q s E S E T N A C R E M S E U Q U B E D N (cid:222) I C A N M R E T O S O D D E P I I E R B O S E M R O F N I % o i c e r p l e d l a u t c a r t n o c U C E o p i T ( ) e t n e g i v a s i v i D s o c i f (cid:146) c e p s e s e l a c s i f s o i c i f e n e b o t i d (cid:130) r c e d s e d a d i l i c a f s e n o i c n e v b u s s a d u y a s a r t o ) a ) b ) c ) d - a t e i p o r p s o l a o e t n e i l c l a s a d i d e c n o c ) B s a d i d r (cid:130) p s e l b i s o p e d n (cid:155) i c a m i t s E. 5 1 : o t a r t n o c l a s a d a g i l s a d u y A. 6 1 l a u t c a r t n o c o i c e r P. 4 1 : o r e l l i t s a l a s a d i d e c n o c ) A o t i d (cid:130) r c e d s e d a d i l i c a f s e n o i c n e v b u s s e l a c s i f s o i c i f e n e b s a d u y a s a r t o s a (cid:146) t n a r a g ) a ) b ) c ) d ) e : s o v i t i n i f e d s o i r a d u y a a l e d n (cid:155) i s e c n o c a l e d a h c e F. 7 1 - i t s a e d o N. 4 o r e l l o r e l l i t s A. 3 a s e r p m E. 2 n (cid:155) i c a m r o f s n a r t / n (cid:155) i c c u r t s n o c a v e u N. 1 a g e r t n e / n (cid:155) i c a n m r e t i e d a h c e F. 9 o t a r t n o c l e d a m r i f e d a h c e F. 8 ) d a d i l a n o i c a n y s o d i l l e p a , e r b m o n ( o i r a t e i p o r p - r o d a m r A. 5 ) d a d i l a n o i c a n y s o d i l l e p a , e r b m o n ( r o d a r e p o - r o d a m r A. 6 e u q u b l e d o r t s i g e r e d s (cid:146) a P. 7 ) a d e c o r p o n e u q o l e s e h c (cid:145) T ( s a r e i c n a n i f s e n o i c i s o p s i D : 3 n (cid:155) i c c e S o t a r t n o c l e d s o t a D : 1 n (cid:155) i c c e S. : a h c e F. : a e s r i g i r i d n (cid:155) i c a m r o f n i s (cid:145) m a r a P ) T G C ( o d a s n e p m o c o t u r b o e u q r A. 3 1 ) T G ( o t u r b o e u q r A. 2 1. : o t r e u m o s e P. 1 1 ) E D C O a (cid:146) r o g e t a c r o p ( e u q u b l e d o p i T. 0 1 e u q u b l e d s o t a D : 2 n (cid:155) i c c e S. : a m r i F. : o g r a C. 18. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 202/9 2 a m e u q s E A S E R P M E A L E D O R E I C N A N I F O Y O P A L E E R B O S E M R O F N I. : a s e r p m e a l e d e r b m o N o (cid:157) A r o i r e t n a l e d o (cid:157) A e m r o f n i o l r a t n e m i l p m u c n (cid:145) r e b e d ( ) s a d i d r (cid:130) p ( / s a i c n a n a g y s o i c o g e n e d n e m u l o V : 2 n (cid:155) i c c e S ) a t c e r i d a d u y a a n u e d n (cid:155) i c p e c e r a l a s a s e r p m e s a l s a d o t n a y a h e u q s a s e r p m e s a l s a d o t o l r a t n e m i l p m u c n (cid:145) r e b e d [ s o v i t c e f e e d j o u l F : 3 n (cid:155) i c c e S r e i u q l a u c e d s o d n o f o d i b i c e r n a y a h y ) r o i r e t n a 2 1 o t n u p l e n e s a d a c i d n i ( s a d i d r (cid:130) p o d a r t s i g e r y e t n a c r e m l a v a n n (cid:155) i c c u r t s n o c a l n o c a d a n o i c a l e r e t r a P : l a v a n n (cid:155) i s r e v n o c a l n o c e d 1 l e d s e t n a s o d a r b e l e c s o t a r t n o c n o c a d a n o i c a l e r ) a n (cid:155) i t s e u c n e o (cid:157) a l e d o r e n e e d o l l o r r a s e d l a a i c n e t s i s a a l n o c s o d a n o i c a l e r s o l — e d 1 l e d s (cid:130) u p s e d s o d a r b e l e c s o t a r t n o c n o c a d a n o i c a l e r ) b : s o l l e e r t n e , n (cid:155) i t s e u c n e o (cid:157) a l e d o r e n e s o i c o g e n e d n e m u l o V o l l o r r a s e d e d s a (cid:146) v n e s e s (cid:146) a p ) s a l r e b a h e d ( s a d i d r (cid:130) P l a v a n n (cid:155) i c c u r t s n o c a l n o c s a d a n o i c a l e r s a l , s a l l e e r t n E s e n o i s i v o r p e d s o t n e i m i v o m n o c s a d a n o i c a l e r n (cid:155) i c a r u t c u r t s e e r e d s o t s a g n o c s a d a n o i c a l e r s o t a r t n o c n e s a d i d r (cid:130) p n o c s a d a n o i c a l e r ) a ) b ) c : l a v a n n (cid:155) i s r e v n o c a l y e t n a c r e m. 0 1. 1 1. 2 1. 3 1 o (cid:157) A r o i r e t n a l e d o (cid:157) A e m r o f n i n (cid:155) i c a i c e r p e d a l a s a i v e r p s e l a i c r e m o c s a d i d r (cid:130) P o v i t a r e p o l a t i p a c n e s o i b m a c s o r t O s e n o i s r e v n i n e o t s a G s o t s a g s o r t O. 4 1. 5 1. 6 1. 7 1 l a t a t s e a (cid:146) t n a r a g n a g n e t e u q s a l , s a l l e e r t n e ) ’ b o t a r t n o c e d o y o p a e d s a l , s a l l e e r t n e ) ’ a s a d a v i r p s e t n e u f e d ) b s o c i l b (cid:156) p s a t s i n o i c c a s o d a v i r p s a t s i n o i c c a e d e d ) a ) b : s o t r e i b u c s e d y s o m a t s (cid:130) r P. 9 1 s a c i l b (cid:156) p s e t n e u f e d ) a : l a t i p a c n e s o s e r g n I. 8 1 s o d n o f s o l e d n e g i r O ] a c i l b (cid:156) p e t n e u f s o t s a G ) n (cid:155) i s i m o C a l n o c ( l a g e l e s a B a l e d n (cid:155) i s u l c n i e d a h c e f e d n (cid:155) i c a b o r p a ) n (cid:155) i s i m o C a l e d o y o p A s a d u y a s a d u y A s a t c e r i d s a t c e r i d n i s a d i b i c e r o t a r t n o c l e d r o l a V. 1 s a d i d r (cid:130) p / s e t s o C. 2 n o c ( l a g e l e s a B a l e d n (cid:155) i s u l c n i e d a h c e f e d n (cid:155) i c a b o r p a s a d u y A s a d i b i c e r ) 1 ( s e t s o C l e d o r e n e e d 1 l e d s e t n a s o d a r b - e l e c s o t a r t n o c n o c o d a n o i c a l e r ) a n (cid:155) i t s e u c n e o (cid:157) a l e d o r e n e e d 1 l e d s (cid:130) u p s e d s o d a r b : s o l s o l l e e r t n e , n (cid:155) i t s e u c n e o (cid:157) a - e l e c s o t a r t n o c n o c o d a n o i c a l e r ) b l a e d s a (cid:146) v n e s e s (cid:146) a p e d o l l o r r a s e d o l l o r r a s e d a i c n e t s i s a n o c s o d a n o i c a l e r — n o c - (cid:146) t r a l e d 3 o d a t r a p a l a o l g e r r a 3 o l u c s o t a r t n o c n o c s o d a n o i c a l e r — : o t a r t n o c l a o y o p A. 1 o t n e i m a n o i c n u f e d s a d u y A s a c i l b (cid:156) p s a d u y A : 1 n (cid:155) i c c e S - u t c u r t s e e r y o t n e m a v l a s e d s e t s o C n (cid:155) i c a r o l l o r r a s e d y n (cid:155) i c a g i t s e v n i e d s e t s o C e t n e i b m a o i d e m l e d n (cid:155) i c c e t o r P s o s e r g n i / s o t s a g s o v i t c a e d a t n e V a j a c e d e r r e i c r o p s e t s o c s o r t O s e t s o c s o r t O s e l a i c o s s a d u y A s e n o i s r e v n I. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. : a h c e F. : a m r i F. : o g r a C : a e s r i g i r i d , n (cid:155) i c a m r o f n i s (cid:145) m a r a P. s e r o d a j a b a r t e d o r e m (cid:156) n e t n e i d n o p s e r r o c l e , 3 o t n u p l a e r e i f e r e s e u q o l r o p , o d n a l l a t e D ) 1 ( L 202/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 18. 7. 98 Esquema 3 INFORME SOBRE ASTILLEROS CON CAPACIDAD PARA CONSTRUIR BUQUES MERCANTES DE UN ARQUEO BRUTO (GT) SUPERIOR A 5 000 TONELADAS 1. Nombre de la empresa (. ) 2. Capacidad total disponible (. ) (CGT) 3. Datos del muelle/amarre Muelle/amarre Tama(cid:157)o m(cid:145)ximo de los buques (GT) (. ) (. ) (. ) (. ) (. ) (. ) 4. Descripci(cid:155)n de todos los planes de aumento o reducci(cid:155)n de capacidad en el futuro 5. Producci(cid:155)n (en tbc) anual y niveles de producci(cid:155)n en los cuatro a(cid:157)os anteriores 6. Estructura de la propiedad (estructura del capital, parte de propiedad p(cid:156)blica directa o indirecta) 7. Estados financieros (balance, estado de p(cid:130)rdidas y beneficios, con inclusi(cid:155)n, si est(cid:145)n disponibles, de las cuentas separadas que cubran las actividades de cartera de construcci(cid:155)n naval) 8. Transferencia de recursos p(cid:156)blicos (incluidas garant(cid:146)as de deuda, aportaci(cid:155)n de obligaciones, etc. ) 9. Exenciones de obligaciones financieras o de otro tipo (incluidas ventajas fiscales, etc. ) 10. Contribuciones en capital (incluidos aportaciones de acciones, retirada de capital, dividendos, pr(cid:130)stamos y su amortizaci(cid:155)n, etc. ) 11. Amortizaci(cid:155)n de deuda 12. Transferencia de p(cid:130)rdidas


title: Meddelande från kommissionen - Lettland: Partnerskap för anslutning

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Latvia
accession to the European Union
cooperation policy
financial aid

formats: html pdf print

text: C 202/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 LETTLAND: PARTNERSKAP FÖR ANSLUTNING (98/C 202/05) 1. INLEDNING prioriteringar, etappmål och villkor som fastställts av rådet. I det yttrande som kommissionen, i enlighet med arti- kel O i Fördraget, lämnade till rådet i juli 1997 har kommissionen framfört sin rekommendation i anledning av Lettlands ansökan om medlemskap i Europeiska unio- nen. Kommissionen anser att medlemskapsförhandlingar med Lettland bör inledas så snart landet gjort tillräckliga framsteg för att tillfredsställa villkoren för medlemskap som fastställts av Europeiska rådet vid dess möte i Köpenhamn. Denna rekommendation är grundad på ana- lysen i yttrandet i vilket kommissionen framför som sin åsikt i) att Lettland uppvisar de kännetecken som utmär- ker en demokrati med stabila institutioner som garanterar de rättsstatliga principerna, de mänskliga rättigheterna samt respekten för och skyddet av minoriteter, men att åtgärder dock måste vidtas så att de rysktalande icke- medborgarna kan integreras snabbare i det lettiska sam- hället, ii) att Lettland har gjort betydande framsteg när det gäller att skapa en marknadsekonomi, men att landet på medellång sikt skulle ha allvarliga problem att hand- skas med konkurrenstrycket och marknadskrafterna i unionen, samt iii) att Lettland har gjort framsteg när det gäller införlivande och genomförande av gemenskapens regelverk och detta särskilt vad gäller den inre markna- den, och att Lettland med betydande ansträngningar torde vara i stånd på medellång sikt fullt ut bli en del av den inre marknaden. Europaavtalet kommer även fortsättningsvis att utgöra grunden för Europeiska unionens förbindelser med Lett- land. Strategin inför anslutningen kommer dock att för- stärkas för att göra det möjligt att inrikta stödet på de olika kandidatländernas specifika behov och på så sätt hjälpa dem att lösa de särskilda problem som påtalats i yttrandet. I Agenda 2000 anförde kommissionen föl- jande: ”Den förstärkta samarbetssstrategi inför anslut- ning som presenteras nedan har två huvudsyften. För det första att samla de olika former av stöd som unionen tillhandahåller inom en och samma ram, partnerskap för anslutning, och att arbeta tillsammans med kandidatlän- derna inom denna ram på grundval av ett tydligt definie- rat program för att förbereda länderna för medlemskap, vilket bland annat innebär att kandidatländerna förbinder sig att ange vissa prioriterade mål och en tidtabell för deras genomförande. För det andra att göra kandidatlän- derna bekanta med unionens politik och arbetssätt genom att de erbjuds möjlighet att delta i gemenskapspro- gram. ” Vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 beslöt Europeiska rådet att partnerskapen för anslutning skall utgöra kärnan i strategin inför anslutningen och inom denna enhetliga ram samla alla former av stöd till kandi- datländerna i Central- och Östeuropa. Detta partnerskap för anslutning har beslutats av kommissionen efter sam- råd med Lettland och på grundval av de principer, 2. MÅL Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa de prioriteringar i det fortsatta arbetet som anges i kommissionens yttrande om Lettlands ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, de finan- siella medlen för att hjälpa Lettland att förverkliga dessa prioriteringar samt villkoren för detta stöd. Detta part- nerskap för anslutning utgör en ram för ett antal poli- tiska instrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för medlemskap. Hit hör bland annat det nationella program för antagandet av gemenskapens regelverk som skall antas av Lettland, den gemensamma utvärderingen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, pakten mot organiserad brottslig- het och vägledningen till den inre marknaden. Dessa instrument är alla olika och kommer att utarbetas och genomföras på olika sätt. De kommer inte att utgöra en integrerande del av detta partnerskap men de priorite- ringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet. 3. PRINCIPER De viktigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatland rör landets förmåga att uppfylla Köpenhamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande: — Kandidatlandet skall ha stabila institutioner som ga- ranterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättighe- ter samt respekt för och skydd av minoriteter. — Kandidatlandet skall ha en fungerande marknads- ekonomi liksom förmågan att hantera det konkur- renstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen. — Kandidatlandet skall ha förmåga att uppfylla de skyl- digheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till de mål som sammanhänger med den politiska, ekonomiska och monetära unionen. Vid sitt möte i Madrid underströk Europeiska rådet att kandidatländerna måste anpassa sina administrativa strukturer för att kunna tillämpa gemenskapspolitiken på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen. Vid sitt möte i Luxemburg framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstiftningen är nödvän- digt, men inte i sig tillräckligt. Det är nödvändigt att tillse att regelverket verkligen tillämpas. 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/43 4. PRIORITERINGAR OCH ETAPPMÅL Av kommissionens yttranden och rådets behandling av dessa har framgått att kandidatländerna måste göra stora ansträngningar på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Det har också bedömts att inget kandidat- land för närvarande helt uppfyller Köpenhamnskrite- rierna. Denna situation kommer att göra det nödvändigt att fastställa olika etapper med prioriteringar med angi- vande, för varje prioritering, av bestämda mål vilka skall fastställas i samarbete med de berörda länderna. Uppnå- endet av dessa mål kommer att påverka omfattningen av det stöd som beviljas, hur förhandlingarna med vissa länder utvecklas och inledandet av förhandlingar med andra länder. Prioriteringarna och etappmålen har delats upp i två grupper, de på kort sikt och de på medellång sikt. Som kortsiktiga betecknas de prioriteringar och etappmål som Lettland realistiskt sett kan förväntas uppnå under 1998 eller beträffande vilka Lettland i vart fall kan förväntas göra betydande framsteg inom samma frist. Med hänsyn till den korta tidsfristen och den administrativa kapacitet som fordras för att genomföra dem har endast ett mindre antal prioriteringar fastställts på kort sikt. Prioriteringarna på medellång sikt förväntas ta över ett år att uppnå, även om arbetet med dem kan och bör inledas under 1998. Lettland kommer att uppmanas att till slutet av mars utarbeta ett nationellt program för antagandet av gemen- skapens regelverk som innehåller en tidsplan för genom- förandet av dessa prioriteringar och etappmål och, i de fall det är möjligt och relevant, uppgift om behovet av personella och finansiella resurser. I partnerskapet för anslutning anges att Lettland måste vidta åtgärder på alla de områden som tas upp i yttran- det. Bilagan innehåller en kortfattad checklista över dessa områden. Det inte är tillräckligt att införliva gemenska- pens regelverk med den nationella lagstiftningen. Det är dessutom nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de standarder som gäller inom unionen. På alla de områden som är förtecknade nedan krävs att gemenskapens regelverk genomförs på trovär- digt och effektivt sätt. Med ledning av kommissionens yttrande och rådets behandling av detta har följande prioriteringar och etapp- mål, på kort respektive medellång sikt, fastställts för Lettland. 4. 1 Prioriteringar på kort sikt (1998) ring av företagen, särskilt genom slutförande av priva- tiseringsprocessen, fortsatt förstärkning av banksek- torn, modernisering av jordbrukssektorn och inrät- tande av ett fastighetsregister. — Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Ytterligare strukturreformer av den of- fentliga förvaltningen behöver genomföras, särskilt av tull- och skatteförvaltningen, kapacitet för finansiell kontroll, förstärkning av jordbruksministeriet och utarbetande av en utbildningsstrategi för rättsväsen- det, förstärkning av de fytosanitära och veterinär- medicinska förvaltningarna, särskilt vad gäller resur- serna vid de yttre gränserna; förstärkning av insti- tutionerna på miljöområdet och påbörjande av arbetet med att upprätta de strukturer som krävs för regio- nal- och strukturpolitiken. — Den inre marknaden: Ytterligare anpassning, bland annat på områdena intellektuell och industriell ägan- derätt, offentlig upphandling, finansiella tjänster, kon- kurrens, statligt stöd och indirekt beskattning, anta- gande av en ny lag om statligt stöd och ökad insyn genom förbättring av förteckningen över statliga stöd samt förstärkning av den nya myndigheten för över- vakning av konkurrensbegränsande samverkan. — Rättsliga och inrikes frågor: Detta omfattar ytterligare ansträngningar för att genomföra åtgärder för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet och för att fortsätta reformen av rättsväsendet. — Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, upp- rättande och genomförande av detaljerade tillnärm- ningsprogram och genomförandestrategier rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av genomförandet av dessa program och strategier. 4. 2 Prioriteringar på medellång sikt — Politiska kriterier: Påskyndad integration av icke- medborgare genom enklare naturalisationsförfaran- den, även för statslösa barn. — Ekonomiska reformer: Konsolidering av privatise- ringsprocessen, förstärkning av marknadsanpassade omstruktureringar i företags-, finans- och banksek- torerna, utveckling av en lagstiftningsram för den offentliga servicesektorn och för finansiella tjänster, förstärkning av konkurrenspolitiken. — Politiska kriterier: Åtgärder för att göra naturalisa- tionsförfarandena enklare så att icke-medborgare, inbegripet statslösa barn, kan bli bättre integrerade, och för att förbättra utbildningen i lettiska för icke- lettisktalande. — Ekonomiska reformer: Fastställande av prioriteringar på medellång sikt inom den ekonomiska politiken och gemensam utvärdering inom ramen för Europaavtalet, påskyndande av en marknadsorienterad omstrukture- — Ekonomisk politik: Regelbunden översyn av den gemensamma utvärderingen inom ramen för Europa- avtalen av prioriteringarna i den ekonomiska politi- ken, med fokus på uppfyllande av Köpenhamnskrite- rierna för medlemskap i unionen och gemenskapens regelverk rörande ekonomisk och monetär politik (samordning av den ekonomiska politiken, framläg- gande av konvergensprogram, undvikande av alltför stora underskott). Lettland förväntas införa euron omedelbart vid anslutningen, men förväntas inte C 202/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 dock föra en politik som syftar till faktisk konvergens i enlighet med unionens mål beträffande ekonomisk och social sammanhållning och till nominell konver- gens som är förenlig med slutmålet, införandet av euron. — Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Genomförande av gemenskapens lagstift- ning om den inre marknaden och upprättande av institutioner som kan tillämpa gemenskapens program för regional utveckling och gemenskapens jordbruks- politik (inbegripet statistisk kompetens) inbegripet organ för bedrägeribekämpning, förstärkning av bud- getprocessen och kapacitet för makroekonomiska prognoser, förbättring av rättsväsendets verksamhet, utbildning i gemenskapsrätt och dess tillämpning för tjänstemän inom rättsväsendet, ytterligare utveckling av den nationella revisionsmyndigheten och av struk- turerna för intern finansiell kontroll, inrättande av organ för övervakning av konkurrensbegränsande verksamhet och statligt stöd, förstärkning av de insti- tutioner som ansvarar för rättsliga och inrikes frågor (så att de får tillräcklig och välutbildad personal, särskilt poliser och gränsvakter samt personal i minis- terier och domstolar), reformer av tull- och skatte- myndigheterna så att de skall vara redo att tillämpa gemenskapens regelverk och förstärkning av myndig- heterna med ansvar för livsmedelskontroll. — Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat anpassning av lagstiftningen inom områdena tull, poli- tik rörande den audiovisuella sektorn statistik och finansiella tjänster, förbättring av strukturer för stan- dardisering och bedömning av överensstämmelse samt upprättande av ett system för marknadsövervakning, och anpassning av den övergripande tekniska lagstift- ningen om industriprodukter, ytterligare anpassning av konkurrenslagstiftningen, särskilt beträffande stat- ligt stöd, förstärkning av de myndigheter som ansva- rar för övervakningen av konkurrensbegränsande samverkan och statligt stöd, främjande av företagsut- vecklingen, inbegripet små och medelstora företag, anpassning till gemenskapens regelverk rörande tele- kommunikation, konsumentskydd och den inre mark- naden för energi. — Rättsliga och inrikes frågor: Detta omfattar bland annat utvecklingen av effektiv gränskontroll, särskilt vid östgränsen, genomförande av invandringspolitiken och av asyl- och flyktinglagstiftning, fortsatt kamp mot organiserad brottslighet (särskilt penningtvätt, narkotikahantering och människosmuggling) och kor- ruption, samt anpassning av viseringspolitiken till Europeiska unionens viseringspolitik och slutförande av anpassningen till internationella konventioner, sär- skilt med sikte på tillämpning av Schengenregelver- ket. — Jordbruk: Detta omfattar bland annat anpassning med gemenskapens regelverk på jordbruksområdet (inbegripet fytosanitära och veterinärmedicinska frå- gor, särskilt vad gäller kontrollen vid yttre gränser), beaktande av jordbrukets miljöaspekter och av den biologiska mångfalden, konsolidering av fastighets- strukturen och utveckling av en landsbygdspolitik. Utveckling av kapaciteten att införa och genomdriva jordbrukspolitiken, särskilt de den gemensamma grundläggande förvaltningsmekanismerna och admini- strativa strukturerna för övervakning av marknaderna för jordbruksprodukter och genomförande av struk- turåtgärder och åtgärder för utveckling av landsbyg- den, antagande och genomförande av veterinärmedi- cinska och fytosanitära krav, förbättring av vissa anläggningar för beredning av livsmedel och av an- läggningar för provtagning och diagnostisering samt omstrukturering av jordbrukets livsmedelsindustri. — Fiskeri: Utveckling av förmågan att genomföra och tillämpa den gemensamma fiskeripolitiken. — Transport: Ytterligare insatser för anpassning till gemenskapens regelverk, särskilt beträffande vägtrans- port av gods (tekniska regler och beskattning), sjöfart (säkerhet) och järnvägstransport och för att tillhanda- hålla nödvändiga investeringar i transportinfrastruk- tur, särskilt en utbyggnad av de transeuropeiska näten. — Sysselsättning och sociala frågor: Utveckling av lämp- liga arbetsmarknadsstrukturer och gemensam översyn av sysselsättningspolitiken som förberedelse för delta- gande i samordningen inom Europeiska unionen, anpassning av arbetslagstiftningen och av lagstift- ningen rörande hälsa och säkerhet i arbetet och utveckling av strukturerna för genomförande, särskilt ett tidigt antagande av ramdirektivet om hälsa och säkerhet i arbetet, genomdrivande av lika möjligheter för män och kvinnor, ytterligare utveckling av en aktiv och oberoende dialog mellan arbetsmarknadens parter, utveckling av det sociala skyddet och åtgärder för att bringa folkhälsostandarderna i linje med Euro- peiska unionens normer. — Miljö: Utveckling av strukturer och kapacitet för övervakning och genomförandekontroll, fortgående planering och genomförande av tillnärmningsprogram rörande enskilda rättsakter. Särskild vikt bör läggas vid bestämmelser rörande avfall, spillvatten och luft- föroreningar, inbegripet kraven i institutionellt hänse- ende. Miljöskyddskraven och vikten av en hållbar utveckling måste fastställandet och genomförandet av nationell politik på olika områ- den. integreras i — Regionalpolitik och sammanhållning: Införande av en rättslig och administrativ ram samt en budgetram för en nationell politik som syftar till att på ett integrerat sätt utjämna de regionala skillnaderna, med sikte på deltagande i Europeiska unionens strukturprogram efter anslutningen. 5. DE VIKTIGASTE INSTRUMENTEN FÖR GEMENSKA- PENS TEKNISKA OCH EKONOMISKA STÖD 5. 1 Programplanering Anslagen från Phare för perioden 1995–1997 uppgick till sammanlagt 112 miljoner ecu. Förutsatt att Phare-budge- 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/45 ten för den kvarvarande perioden godkänns kommer kommissionen att bekräfta anslagen för 1998 och 1999. Lettland kan dessutom komma i fråga för bidrag från de stödmedel för att hjälpa länderna att ”komma ikapp” (catch-up facility) som planerats för 1998 för att finan- siera projekt som rör privatisering/omstrukturering, främ- jande av utländska direktinvesteringar och kampen mot korruption. Finansieringsförslag kommer i enlighet med rådets förordning (EG) nr 3906/89 att läggas fram för Phares förvaltningskommitté. Samfinansiering med kandi- datländerna kommer systematiskt att krävas för samtliga investeringsprojekt. Kommissionen kommer tillsammans med Lettland, Europeiska investeringsbanken och de internationella finansiella instituten, särskilt Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Världs- banken, att arbeta för att underlätta samfinansieringen av projekt som rör prioriteringarna inför anslutningen. Det finansiella stödet från år 2000 och framåt kommer att omfatta stöd till jordbruket och ett instrument för struk- turpolitiken med vars hjälp åtgärder liknande dem som genomförs i sammanhållningsfondens regi kan prioriteras. Lettland kommer dessutom att få tillgång till finansiering från sådana program som omfattar flera länder och som direkt rör gemenskapens regelverk. Phare-programmet är det främsta finansieringsinstrumen- tet inom den förstärkta strategin inför anslutningen. Målet för Phare är i första hand att bistå länderna i Central- och Östeuropa i deras förberedelser inför anslut- ningen genom att inrikta stödet på åtgärder för antagan- det av gemenskapens regelverk och särskilt på de priorite- ringar som fastställts i detta partnerskap för anslutning och i det nationella programmet för antagande av gemen- skapens regelverk. Kommissionen kommer varje år att underteckna ett finansavtal med Lettland i vilket Lettland förbinder sig att förverkliga ett antal av de prioriteringar som anges i detta partnerskap för anslutning och kom- missionen förbinder sig att bidra finansiellt till detta. Programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd kommer att göras med hänsyn till prioriteringarna och tidsplanen i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. Vidare kommer det fortsatta beviljandet av finansiellt stöd att i hög grad göras beroende av att de lettiska myndigheterna fullgör åtagandena i det nationella pro- grammet för antagande av gemenskapens regelverk. Vissa insatser inför anslutningen kan förstärkas nu (t. ex. stöd till förstärkningen av institutionell och administrativ kapacitet) medan andra, såsom finansieringen av större investeringsprojekt som syftar till att kraven i gemenska- pens regelverk på områden som miljö och kärnsäkerhet skall uppfyllas, kommer att bli föremål för programpla- nering över en period på fem till sex år. Från 1998 kommer stödet inom Phare att kanaliseras genom insatser av följande slag. administrativa strukturerna och utbilda de personer som behövs för att tillämpa gemenskapens regelverk. Stödet till förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten kommer att ges i form av, bland annat, utbildningsåtgärder, tekniskt stöd och organiserat samarbete mellan institutioner och förvalt- ningar i Lettland och motsvarande organ i medlems- staterna. Inledningsvis kommer detta organiserade samarbete att inriktas på prioriterade områden såsom ekonomi, jordbruk, miljö samt rättsliga och inrikes frågor. — Investeringsstöd (omkring 70 %) för att möjliggöra de investeringar som krävs för att anpassa Lettlands infrastruktur till gemenskapens regelverk. Detta stöd skall koncentreras på i) strukturåtgärder, vilket omfat- tar omstrukturering av jordbrukssektorn, regional utveckling och investeringar i mänskligt och intellek- tuellt kapital, vilket också skulle kunna omfatta Phare-bidraget för deltagande i ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, ii) förenlighet med gemenskapens normer, särskilt vad gäller miljö, jord- bruk, industri, säkerhet på arbetsplatsen och arbets- miljö, transport och telekommunikation, iii) samfinan- siering av stora infrastrukturprojekt (1) och iv) utveck- ling av små och medelstora företag (2). 5. 2 De internationella finansiella institutens roll Partnerskapet för anslutning kommer att ge ny inriktning och nya impulser åt samarbetet mellan Lettland och de internationella finansiella instituten. Gåvobiståndet som tillhandahålls inom partnerskapet för anslutning kommer att utgöra ett startkapital och fungera som en katalysator för att få fram större belopp för utvecklingsfinansiering från de internationella finansiella instituten. Denna pro- cess kommer att utvecklas av kommissionen tillsammans med kandidatländerna, Europeiska investeringsbanken och Världsbanken i syfte att göra det lättare att samfi- nansiera projekt med anknytning till prioriteringarna inför anslutningen. Med stöd av ett nytt långivningsmandat för perioden 1997–1999 kan Europeiska investeringsbanken ställa 3 520 miljoner ecu till förfogande i Central- och Östeu- ropa. Genom det nya stöd inför anslutningen som god- kändes av EIB:s råd i början på 1998 ökas detta belopp till 7 miljarder ecu. Lån från Europeiska investeringsban- ken kommer, för att underlätta anslutningsprocessen, att användas inom alla sektorer som kan komma i fråga för finansiering från banken. — Förstärkning av institutionell och administrativ kapa- citet, ”Institution building” (omkring 30 %), vilket omfattar förstärkning av de demokratiska institutio- nerna, rättsstaten, den offentliga förvaltningen och alla organ som ansvarar för de offentliga tjänsterna i syfte att upprätta de nödvändiga institutionella och (1) Vad gäller investeringsprojekt i allmänhet kommer det att fordras av Lettland att landet, i enlighet med komplementari- tetsprincipen, bidrar med minst 25 % till gemensamt finansie- rade projekt. (2) Ett horisontellt stöd för små och medelstora företag kommer att ställas till förfogande för att avhjälpa bristen av kapital för investeringar i små företag. C 202/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 6. VILLKORLIGHET Gemenskapens stöd kommer att villkoras av att Lettland fullgör sina åtaganden enligt Europaavtalet liksom av fortsatta framsteg när det gäller att uppfylla Köpen- hamnskriterierna och av framsteg i tillämpningen av detta partnerskap för anslutning. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att på grundval av arti- kel 4 i rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 besluta att tills vidare inställa det finansiella stö- det. 7. GENOMFÖRANDE AV STÖDET INFÖR ANSLUTNINGEN Det finansiella stödet till Lettland kommer att vara bero- ende av om de projekt som den lettiska regeringen föreslår skall tas med i finansieringsavtalen är tillräckligt långt framskridna. När det gäller projekt som måste bli föremål för anbudsinfordran kommer kommissionen endast att finansiera projekt som när finansieringsavtalet undertecknas är klara för anbudsinfordran. Dessutom måste eventuella tidigare åtaganden inom samma sektor helt ha omsatts i avtal eller vara under fullgörande. För att ett effektivt genomförande skall kunna säkerställas får projekten i princip inte understiga ett tröskelvärde på två till tre miljoner ecu, särskilt inte när det gäller infrastruk- turprojekt. Om dessa principer leder till att Lettland inte kan tillgodogöra sig hela sitt vägledande anslag, kommer anslaget att reduceras i motsvarande mån. Skillnaden mellan det vägledande och det slutgiltiga anslaget kom- mer att överföras till det horisontella stödet för små och medelstora företag eller stödet för stora infrastrukturpro- jekt. Det kommer inte att ske någon efterföljande gottgö- relse för detta belopp. Lettland uppmanas att inrätta en genomförandestruktur som innebär en garanti för att de olika slagen av finan- siellt stöd från Europeiska unionen och de nationella resurserna är konsekventa och kompletterar varandra. En nationell samordnare kommer att vara ansvarig för att det upprätthålls ett nära samband mellan anslutningspro- cessen i stort och programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd. Lettlands regering kommer under 1998 (helst inom finansministeriet) att inrätta en nationell fond för att främja investeringar och för förstärkning av den insti- tutionella och administrativa kompetensen, vilken skall ledas av en nationell utanordnare. Denna fond skall vara det centrala organet för kanalisering av Phare-stöd och andra former av finansiellt stöd från gemenskapen och som sådant ha ansvar för förvaltningen av dessa medel i ett decentraliserat genomförandesystem som skall medge ökad öppenhet och motverka att fondmedlen splittras. Fonden skall ha det övergripande ansvaret för hur med- len förvaltas, inbegripet iakttagandet av bestämmelserna i finansieringsavtalet, och inför kommissionen ansvara för hur medlen används. Fonden skall också sörja för och övervaka flödet av nationella och andra samfinansierings- resurser i enlighet med finansieringsavtalet. Den natio- nella fondens exakta uppgifter och ansvar kommer att fastställas i de enskilda finansieringsavtalen. I samarbete med Lettlands regering kommer kommissio- nen, när vissa förutsättningar är uppfyllda och i den utsträckning som medges av gemenskapernas budgetför- ordning, särskilt artikel 105. 3 i denna, att eftersträva en vidare decentralisering av genomförandet av det finan- siella stödet. Detta kommer att göras i syfte att, gradvis och inom vissa gränser, upprätta ett förhållande mellan kommissionen och Lettland som präglas av gemensamt ansvar i linje med det förhållande som råder mellan kommissionen och medlemsstaterna vad gäller struktur- fonderna. Kommissionen kan, om Lettland så begär, undersöka möjligheten att tillämpa nationella upphandlingsförfaran- den vid infordran av anbud och ingående av avtal i samband med Phare-projekt, särskilt vad gäller investe- ringar. Kommissionens beslut i denna fråga kommer att fattas efter, bland annat, en granskning av Lettlands nationella upphandlingslagstiftning med avseende på dess förenlighet med gemenskapens grundläggande regler för offentlig upphandling och med budgetförordningen, inbe- gripet bestämmelserna om lika möjlighet att delta i anbudsförfaranden och bestämmelserna i artikel 118. Kommissionen kommer att fatta eventuella beslut om att använda sig av nationella upphandlingsreglerna i varje enskilt fall, och sådana beslut kommer att bekräftas i de enskilda finansieringsavtalen. Övervakningen av genomförandet av programmen skall utföras gemensamt med kommissionen enligt förfaranden som fastställts i de enskilda finansieringsavtalen. För att säkerställa effektiv övervakning av genomförandet av stödet inom Phare-programmet kommer varje Phare- program att innehålla kvantifierade fysiska och finansiella mål som skall anges i finansieringsavtalet. För att man skall kunna bedöma hur effektiva de åtgärder som finan- sieras inom Phare-programmet faktiskt är kommer dessa att bli föremål för en utvärdering i efterhand av deras verkan i förhållande till målen. 8. ÖVERVAKNING Genomförandet av partnerskapet för anslutning kommer att övervakas inom Europaavtalets ram. Detta kommer att börja 1998, innan kommissionen för rådet lägger fram sin första ordinarie rapport om Lettlands framsteg som också skall omfatta genomförandet av partnerskapet för anslutning. Relevanta delar av partnerskapet för anslutning kommer att diskuteras i den behöriga underkommittén. Associe- ringskommittén kommer att behandla den allmänna utvecklingen, framsteg och problem vad gäller att upp- 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/47 fylla prioriteringarna och etappmålen liksom mer speci- fika frågor som hänskjuts till kommittén från underkom- mittéerna. Associeringskommittén kommer att rapportera till associeringsrådet om genomförandet av partnerskapet för anslutning. Phares förvaltningskommitté kommer att sörja för att finansieringsbesluten är förenliga med partnerskapen för anslutning. Partnerskapet för anslutning kommer att i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 ändras då så behövs. Kommissionen kommer att föreslå att detta partnerskap ses över före utgången av 1999 och därefter regelbundet. I denna översyn kommer att tas upp frågan om det, mot bakgrund av de förslag som gjorts när det gäller att nå de mål som fastställts i detta partnerskap, finns ett behov av att ange ytterligare etappmål. C 202/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 BILAGA Lettland kommer att behöva vidta åtgärder på alla de områden som anges i yttrandet. Syftet med denna bilaga är att ge en kortfattad checklista för detta i form av rekomendationer till åtgärder. Dessa anges i den ordning i vilken motsvarande område behandlas i yttrandet, utan rangordning efter betydelse eller angelägenhetsgrad. De prioriterade åtgärdsområdena för varje kandidatland anges i form av prioriteringar och etappmål i själva partnerskapet för anslutning. 1. Politiska kriterier Ansträngningar bör göras för att effektivisera rättsväsendet, förbättra förhållandena i fängelserna och intensifiera kampen mot korruption. Särskilda åtgärder måste vidtas för att snabba på naturaliseringsprocessen och förbättra icke-medborgarnas integrering i det lettiska samhället. Detta inbegriper att se över naturaliseringsförfarandet och att underlätta statslösa barns naturalisering. Lettland måste också fortsätta sina insatser för att se till att icke-medborgare och minoriteter inte diskrimineras, i synnerhet vad beträffar tillträde till vissa yrken. Fortsatta insatser måste göras för att lära ut lettiska till icke lettisktalande personer. 2. Ekonomiska kriterier Liberaliseringsprocessen bör fortsätta. I synnerhet måste kvarstående hinder mot att nya företag kommer in på marknaden, t. ex. tungrodd byråkrati och inkonsekvent lagstiftning, undanröjas. Privatiseringsprocessen bör fullbordas. Särskild tonvikt måste läggas på omstrukturering av företag och på att ta bort strukturella hinder som hindrar en snabbare omstrukturering. Upprättandet av ett fungerande fastighetsregister är härdvidlag en prioriterad fråga. Konkurrensmyndigheterna bör förstärkas, och regleringsorgan för allmän- nyttiga tjänster och den finansiella sektorn måste skapas. Bankväsendet måste stärkas och insatserna för att fördjupa den finansiella sektorn måste fortsätta. Stora investeringar kommer att krävas inom miljö-, energi- och transportområdet. Den ekonomiska politiken måste inriktas på att stimulera utbildning av arbetskrafen i syfte att öka flexibiliteten och det marknadsekonomiska tänkandet. 3. Förmåga att påta sig skyldigheterna i samband med ett medlemskap 3. 1 En gränslös inre marknad De fyra friheterna D e n a l l m ä n n a r a m e n — Ansträngningar måste göras för att skynda på lagstiftningsarbetet när det gäller offentlig upphandling, t. ex. inom sektorn för allmännyttiga tjänster och reglerna om tjänster och anbudsförfaranden. Lagstiftning och kontrollmekanismer vad beträffar intellektuell och industriell ägande- rätt måste förbättras avsevärt. Bolagsrätten måste anpassas fullt ut till tredje, elfte och tolfte bolagsrättsdi- rektiven. Redovisnings- och revisionslagstiftningen måste också bringas i överensstämmelse med Europeiska unionens krav, samtidigt som ansträngningar måste göras för att råda bot på bristen på kvalificerade revisorer och bokföringskunniga. Skyddet av personuppgifter måste förbättras för att det skall komma upp på samma nivå som den i gemenskapens ramdirektiv. F r i r ö r l i g h e t f ö r v a r o r — Den ramlagstiftning som gör det möjligt för Lettland att införa de grundläggande principerna i Europeiska unionens system har redan antagits och bör nu genomföras. Det finns ett behov av en förstärkning av mekanismerna för standardisering och för bedömning av överensstäm- melse. Samtidigt måste anpassningen av sektorsdirektiv snabbas på, särskilt läkemedels-, kemikalie- och motorfordonsdirektiven. När den tekniska lagstiftningen väl är harmoniserad, måste en marknadsövervak- ningsmekanism skapas för att på längre sikt kunna bli helt operativ. F r i r ö r l i g h e t f ö r k a p i t a l — Lettland har gjort valutan konvertibel för löpande transaktioner och nästan helt avreglerat kapitalrörelserna och borde vara i stånd att avskaffa återstående begränsningar på meddelång sikt. 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/49 F r i r ö r l i g h e t f ö r t j ä n s t e r — Bankväsendet måste förstärkas så att det kan fungera som penningfö- medlare till stöd för inhemska investeringar. Vidare måste banklagstiftningen ändras ytterligare för att uppfyllelse av Europeiska unionens krav skall åstadkommas, inklusive bestämmelser om insättningsgaranti och tvättning av pengar. För en anpassning till gemenskapens lagstiftning krävs ändringar i värdepapper- slagstiftningen (t. ex. om insiderhandel och introduktion på fondbörsen). F r i r ö r l i g h e t f ö r p e r s o n e r — Beträffande det ömsesidiga erkännandet av yrkeskvalifikationer måste ansträngningar göras för att genomföra nödvändiga lagstiftnings- och genomdrivandeåtgärder. Samma sak gäller för samordningen av de sociala trygghetssystemen. Konkurrens Konkurrenslagstiftningen måste anpassas ytterligare, särskilt när det gäller konkurrensbegränsande samver- kan. Arbetet med införande av lagstiftning om övervakning av statligt stöd, inbegripet både materiella regler och förfaranderegler, måste slutföras. Öppenheten kring beviljandet av stöd måste förbättras genom att en övergripande stödförteckning upprättas och uppdateras kontinuerligt i enlighet med gemenskapens praxis. En översikt över alla stödåtgärder måste göras, och de åtgärder som inte är förenliga med Europaavtalet måste ändras eller avskaffas. Nya stödåtgärder måste systematiskt övervakas. Vissa exklusiva rättigheter och statliga monopol som inte är förenliga med gemenskapens regelverk måste stegvis anpassas eller avskaffas. 3. 2 Ny teknik och framtidsfrågor Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor För att öka konkurrenskraften och produktionskvaliteten måste man göra betydande investeringar i kursplansreformer, lärarutbildning, läroböcker, utrustning och byggnader. Forskning och teknisk utveckling Reforminitiativen som syftar till att modernisera och rationalisera forskningssystemet måste få fortsatt stöd. Telekommunikation Betydande förändringar krävs i politik och lagstiftning för att uppnå förenlighet med Europeiska unionens direktiv, särskilt när det gäller att begränsa den nationella operatörens monopol. Samtidigt innehåller gemenskapens regelverk bestämmelser om att staten måste se till att moderna telefonitjänster finns tillgängliga överallt till överkomliga priser. Att uppfylla detta krav kommer att kräva betydande investe- ringar i systemet. Den audiovisuella sektorn Nuvarande lagstiftning måste ändras, och detta gäller i synnerhet regler om rätten att ta emot utsändningar, marknadsföring av europeiska produktioner, reklam och skydd av minderåriga. 3. 3 Ekonomiska och fiskala frågor Den ekonomiska och monetära unionen Bestämmelser och praxis för centralbankens finansiering av underskott i den offentliga budgeten måste ändras för att bli helt förenliga med gemenskapens regler. Insatserna för att förstärka den ännu sårbara banksektorn måste fortsätta. Beskattning Betydande anpassningar måste göras av mervärdes- och punktskattelagstiftningen för att uppnå full förenlighet med Europeiska unionens krav, vilket bl. a. innebär att göra den mindre allmänt hållen och mer konsekvent. Särskilda ansträngningar måste göras när det gäller undantagen från mervärdesskatt och återbetalning av mervärdesskatt till utländska skattesubjekt. Skillnaderna mellan det lettiska punktskattesystemet och Europeiska unionens regler måste åtgärdas. I synnerhet måste ett system med godkända skatteupplag för förflyttning av varor som omfattas av ett suspensivt arrangemang inrättas. Punktskatternas struktur och skattesatserna måste anpassas till gemen- skapens system. Statistik Insatser måste göras när det gäller officiell statistik, i synnerhet beträffande näringslivsstatistik, national- och jordbruksräkenskaper samt tillämpningen av klassifikationer och nomenklatur. C 202/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 3. 4 Politiken inom olika sektorer Industri För att öka konkurrenskraften måste ytterligare ansträngningar göras för att genomdriva en politik som syftar till att främja öppna och konkurrenskraftiga marknader och till att överta gemenskapens industripo- litik både när det gäller styrmedel för marknadens funktion (produktspecifikationer och tillträde till marknaden, handelspolitik, statligt stöd och konkurrenspolitik) och åtgärder knutna till industrins anpass- ningsförmåga (stabilt makroekonomiskt klimat, teknik, yrkesutbildning osv. ). Jordbruk Betydande ansträngningar måste göras för att anpassa lagstiftningen till Europeiska unionens bestämmelser. Särskilda satsningar behövs när det gäller att genomföra och genomdriva de veterinära och fytosanitära kraven och förbättra anläggningarna och inspektions- och kontrollåtgärderna för att skydda Europeiska unionens yttre gränser. De administrativa strukturerna måste förbättras för att genomföra och genomdriva den gemensamma jordbrukspolitikens instrument, inklusive importreglerna. Jordbrukets livsmedelsindustri måste omstruktureras ytterligare så att den blir konkurrenskraftig. Fiske Administrationen på fiskeområdet måste förstärkas så att den gemensamma fiskeripolitiken kan genomförs, särskilt när det gäller att bevara och förvalta resurserna, införa ett övervaknings- och kontrollsystem, genomföra den gemensamma organisationen av marknaden och strukturpolitiken för fiskeri- och vatten- brukssektorerna, upprätta ett register över fiskeflottan, samla in statistiska uppgifter samt genomföra miljöskyddsaspekterna på Europeiska unionens fiskeripolitik. Energi Nuvarande ansträngningar måste intensifieras, i synnerhet vad gäller anpassning av lagstiftningen och av monopol, inklusive import- och exportfrågor, tillgången till nätverk, energipriser, energieffektivitet, miljö- normer och beredskapsåtgärder inklusive uppbyggnad av det obligatoriska oljelagret. Transport Ytterligare ansträngningar måste göras för anpassning till gemenskapens transportlagstiftning genom att införa nödvändig lagstiftning och se till att den genomföras i praktiken. Detta gäller i synnerhet godstransporter på väg (yrkesbehörighet, fordons vikt och dimensioner, vägtrafikskatter) och sjöfartssektorn (säkerhet) samt järnvägssektorn (allmän trafikplikt och standardisering av redovisningssystemen). Lettland måste investera i infrastruktur som utnyttjas för internationell trafik, t. ex. genom att förbättra sitt öst-västliga järnvägsnät och gränsövergångarna i land och i hamnarna. Lettland bör förbättra sina förvaltningsstrukturer, inklusive kontrollorgan för t. ex. säkerheten. På nationell nivå finns behov av särskilda strategier för utveckling och finansiering av transportinfrastrukturen. Små och medelstora företag Åtgärder måste vidtas för att ytterligare förfina de företagspolitiska instrumenten med avseende på små och medelstora företag samt öka politikens enhetlighet. Lagstiftningen och förvaltningen måste göras mer samföretagarvänlig och infrastrukturerna för stöd måste förbättras liksom skattemiljön och företagens tillgång till finansiering. 3. 5 Ekonomisk och social sammanhållning Sysselsättning och sociala frågor Lagstiftningen måste anpassas till Europeiska unionens krav när det gäller t. ex. hälsa och säkerhet i arbetet, arbetsrätt och lika möjligheter för kvinnor och män, och en struktur måste byggas upp för att genomföra lagstiftningen. De sociala reformerna måste fortsätta, och investeringarna i den allmänna hälsovården måste ökas avsevärt. En aktiv arbetsmarknadspolitik måste utvecklas och ses över gemensamt som en förberedelse för deltagande i Europeiska unionens samordningsarbete. En aktiv, självständig social dialog måste utvecklas liksom den sociala tryggheten. Regionalpolitik och sammanhållning Lettland måste införa en integrerad och effektiv regionalpolitik. Förvaltningsstrukturer och budgetförfaran- den måste skapas som gör det möjligt för landet att fullt ut delta i Europeiska unionens strukturpolitik och effektivt kanalisera medlen när landet blir medlem. 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/51 3. 6 Miljö och livskvalitet Miljö Åtgärder måste vidtas för att införliva hela gemenskapens regelverk på miljöområdet, och betydande framsteg måste göras när det gäller att genomföra det i praktiken. I synnerhet måste ramdirektiven om luft, vatten och avfall samt direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar snabbt införlivas. Investeringarna måste öka, i synnerhet när det gäller rening av avloppsvatten från tätbegyggelse, dricksvatten, aspekter på avfallshantering och lagstiftning om luftföroreningar. Betydande satsningar måste göras för att utveckla lämpliga strukturer för genomförande och genomdrivande av lagstiftningen. Konsumentskydd Lagstiftningen måste ändras vad gäller skydd av konsumenteras ekonomiska intressen (försäljning utanför fasta affärslokaler, distansförsäljning, försäljning av fast egendom på tidsdelningsbasis och konsumentkre- dit). Vidare krävs ändringar i lagstiftningen om vilseledande reklam, oskäliga avtalsvillkor samt produkt- säkerhet på vissa områden. Lagstiftningen om paketresor och prismärkning måste kompletteras. Starka och oberoende konsumentorganisationer, stödda av de offentliga myndigheterna, måste utvecklas. 3. 7 Rättsliga och inrikes frågor Det finns betydande brister i den lettiska lagstiftningen och dess tillämpning som måste åtgärdas. Kampen mot ekonomisk brottslighet måste intensifieras. Gränsförvaltningssystemen vid gränsen mot öster måste i betydande grad förbättras både vad gäller mänskliga och tekniska resurser och kontrollstrukturer. Gränsen mellan Lettland och Vitryssland är ännu inte fysiskt utmärkt. 1951 års Genèvekonvention och asyllagen måste genomföras i praktiken. Kampen mot organiserad brottslighet, bl. a. narkotikahandel, kvinnohandel, prostitution, tvättning av pengar och smuggling, måste intensifieras. Efterlevnaden av narkotikalagstift- ningen måste förbättras ytterligare. Det lettiska rättsväsendet måste förberedas för ett medlemskap i Europeiska unionen. Problemen med begränsade resurser och brist på erfaren personal samt brister i arbetsledningen som leder till ineffektivitet och viss korruption måste tacklas. 3. 8 Utrikespolitik Handel och internationella ekonomiska förbindelser Förberedelser måste göras för att vid anslutningen tillämpa gemenskapens olika samarbets- och förmåns- avtal, dess multilaterala och bilaterala handelspolitiska åtaganden och dess autonoma handelspolitiska skyddsåtgärder. Samtidigt måste nationell lagstiftning inom detta område upphävas. Utvecklingssamarbete Förberedelser måste göras för att Lettland vid anslutningen skall kunna tillämpa Lomékonventionens handelsordning på AVS-länderna och tillsammans med övriga medlemsstater bidra till finansieringen av Europeiska utvecklingsfonden. Tull Tullagstiftningen måste anpassas till gemenskapens, och tullväsendets organisation och personalens uppgifter måste moderniseras. Stora insatser behöver göras för att tillgodose kraven på tjänstemännens integritet. Datoriserade system måste införas för att Lettland i full utsträckning skall kunna delta i tullunionen och den inre marknaden. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att förbereda tullväsendet för att tillämpa alla tullförfaranden med ekonomisk verkan, systemet med tillfälligt upphävande av tullar samt tullkvoter och tulltak. Planeringen på lång sikt måste ta hänsyn till förstärkningen av gränsstationerna vid Lettlands gränser mot länder som inte är medlemsstater vid tiden för anslutningen. 3. 9 Finansiella frågor Nödvändiga förvaltnings- och kontrollsystem måste upprättas för att säkerställa att gemenskapens politik genomförs på ett tillfredsställande sätt. Nuvarande redovisnings- och tullsystem måste ändras så att systemet med egna medel kan genomföras i praktiken. Nationalräkenskaperna måste bli så tillförlitliga att de kan utgöra bas för en riktig beräkning av BNI-medlen. C 202/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk För att se till att gemenskapens regelverk genomförs i praktiken krävs betydande reformer för att förstärka Lettlands förvaltning inom så gott som alla sektorer som är av betydelse vid ett medlemskap. Särskilda ansträngningar krävs för att förstärka de myndigheter som har ansvar för tillämpningen av gemenskapens bestämmelser om den inre marknaden samt tullväsendet. Tillsyns- och övervakningsmyndigheterna måste förstärkas inom områden som konkurrens, värdepapper, försäkringar, bankväsendet, tvättning av pengar, offentlig upphandling, konsumentskydd, transportsäkerhet, standarder och certifiering, miljö, finansiell kontroll, veterinär och fytosanitär kontroll, livsmedelskontroll och yrkesinspektion. Ytterligare ansträngningar måste göras för att öka tjänstemännens kunskaper om frågor kring Europeiska unionen och effektiv offentlig förvaltning i allmänhet. Ett nationellt utbildningsprogram för offentligt anställda måste utarbetas. Rättsväsendet måste förstärkas, resurs- och kunskapsmässigt. En omfattande utbildning av domarna, i synnerhet i frågor kring Europeiska unionen, måste genomföras