title: POSICIÓN COMÚN (CE) Nº 41/98 aprobada por el Consejo el 29 de junio de 1998 con vistas a la adopción de la Directiva 98/.../CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de ..., relativa a los vehículos de motor y sus remolques destinados al transporte de mercancías peligrosas por carretera y por la que se modifica la Directiva 70/156/CEE sobre la homologación de los vehículos a motor y de sus remolques

eurovoc_concepts:
commercial vehicle
motor vehicle
road transport
transport of dangerous goods

text: 19. 8. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 262/1 I (Comunicaciones) CONSEJO POSICIÓN COMÚN (CE) No 41/98 aprobada por el Consejo el 29 de junio de 1998 con vistas a la adopción de la Directiva 98/. /CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de. , relativa a los vehículos de motor y sus remolques destinados al transporte de mercancías peligrosas por carretera y por la que se modifica la Directiva 70/156/CEE sobre la homologación de los vehículos a motor y de sus remolques (98/C 262/01) EL PARLAMENTO EUROPEO Y EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, nes del Acuerdo europeo sobre transporte internacional de mercancías peligrosas por carretera (ADR), Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea y, en particular, su artículo 100 A, Vista la propuesta de la Comisión (1), Visto el dictamen del Comite´ Económico y Social (2), De conformidad con el procedimiento establecido en el artículo 189 B del Tratado (3), Vista la Directiva 94/55/CE del Consejo, de 21 de noviembre de 1994, sobre la aproximación de las legisla- ciones de los Estados miembros con respecto al trans- porte de mercancías peligrosas por carretera (4), por la que se transponen al Derecho comunitario las disposicio- (1) DO C 29 de 30. 1. 1997, p. 17. (2) DO C 296 de 29. 9. 1997, p. 1. (3) Dictamen del Parlamento Europeo de 19 de febrero de 1998 (DO C 80 de 16. 3. 1998, p. 209), Posición común del Consejo de 29 de junio de 1998 (y Decisión del Parlamento Europeo de. (no publicada aún en el Diario Oficial). (4) DO L 319 de 12. 12. 1994, p. 7. Directiva cuya última modificación la constituye la Directiva 96/86/CE (DO L 335 de 24. 12. 1996, p. 43). Considerando que el mercado interior implica un espacio sin fronteras interiores en el que la libre circulación de mercancías, personas, servicios y capitales debe quedar garantizada; Considerando que es necesario armonizar completamente los requisitos te´cnicos aplicables a los vehículos destina- dos a transportar mercancías peligrosas por carretera a fin de lograr plenamente ese objetivo; Considerando que es preciso eliminar los obstáculos te´cnicos al comercio respecto a las disposiciones de homologación CE de los vehículos destinados al trans- porte de mercancías peligrosas por carretera, para favore- cer el buen funcionamiento de las organizaciones corres- pondientes del mercado; Considerando que, por consiguiente, es necesario, en el contexto del mercado interior, armonizar las normas aplicables a los medios de transporte de mercancías peligrosas por carretera; Considerando que deben armonizarse los procedimientos de homologación aplicados en los Estados miembros; Considerando que la presente Directiva será una de las directivas particulares que deberán cumplirse a fin de ajustarse al procedimiento de homologación CE estable- C 262/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 8. 98 cido en la Directiva 70/156/CEE (1) con vistas a garanti- zar la conformidad de los vehículos con los requisitos del procedimiento de homologación CE establecido en esta Directiva; que, por consiguiente, se aplicará a la presente Directiva lo dispuesto en la Directiva 70/156/CEE en lo que se refiere a los vehículos; Considerando que, en particular, el apartado 4 del artícu- lo 3 y el apartado 3 del artículo 4 de la Directiva 70/156/CEE establecen que, para informatizar la homolo- gación, se adjunte a cada una de las directivas particula- res una ficha de características que incluya los puntos pertinentes del anexo I de dicha Directiva y un certificado de homologación conforme al anexo VI de esa Direc- tiva, HAN ADOPTADO LA PRESENTE DIRECTIVA: Artículo 1 La presente Directiva se aplicará a los vehículos de las categorías «N» y «O» tal como se definen en el artículo 2 y en el anexo II de la Directiva 70/156/CEE, destinados al transporte de mercancías peligrosas por carretera tanto dentro de cada Estado miembro como entre Estados miembros. El ámbito, definición, clasificación y requisitos relativos a dichos vehículos, así como las disposiciones administrati- vas sobre su homologación CE, se establecen, respectiva- mente, en los anexos I y II de la presente Directiva. Artículo 2 A efectos de la presente Directiva, se entenderá por: — «mercancías peligrosas»: las materias y objetos a que se refiere el artículo 2 de la Directiva 94/55/CE; — «transporte»: toda operación de transporte por carre- tera a que se refiere el artículo 2 de la Directiva 94/55/CE. Artículo 3 a) se añadirá el siguiente punto al anexo I: «14. DISPOSICIONES ESPECIALES PARA LOS VEHÍCULOS DESTINADOS AL TRANS- PORTE DE MERCANCIAS PELIGROSAS 14. 1. Equipo ele´ctrico, de conformidad con la Directiva 94/55/CE:. 14. 1. 1. Protección contra el sobrecalentamiento de conductores:. 14. 1. 2. Tipo de interruptor:. 14. 1. 3. Tipo y accionamiento del interruptor princi- pal de batería:. 14. 1. 4. Descripción y emplazamiento de la barrera de seguridad del tacógrafo:. 14. 1. 5. Descripción de los circuitos alimentados per- manentemente. Se indicará la norma europea (EN) de aplicación:. 14. 1. 6. Construcción y protección de la instalación ele´ctrica situada detrás de la cabina de con- ducción:. 14. 2. Prevención de los riesgos de incendio:. 14. 2. 1. Tipo de material difícilmente inflamable de la cabina de conducción:. 14. 2. 2. Tipo de pantalla te´rmica situada detrás de la cabina de conducción (si la hubiere):. 14. 2. 3. Posición y proteccción te´rmica del motor:. 14. 2. 4. Posición y protección te´rmica del dispositivo de escape:. 14. 2. 5. Tipo y diseño del sistema de protección te´r- mica del dispositivo de frenado de ralentiza- ción:. 14. 2. 6. Tipo, diseño y posición de las calderas de combustión:. 14. 3. Requisitos especiales para la carrocería, si la hubiere, de conformidad con la Directiva 94/55/CE:. 14. 3. 1. Descripción de las medidas con que se da cumplimiento a los requisitos previstos para los vehículos del tipo EX/II y del tipo EX/III:. 14. 3. 2. Para los vehículos del tipo EX/III, resistencia al calor exterior:. ». La Directiva 70/156/CEE se modificará como sigue: IV: b) se añadirá el siguiente punto a la parte I del anexo (1) Directiva 70/156/CEE del Consejo, de 6 de febrero de 1970, relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre la homologación de vehículos a motor y de sus remolques (DO L 42 de 23. 2. 1970, p. 1). Directiva cuya última modificación la constituye la Directiva 98/14/CE (DO L 91 de 25. 3. 1998, p. 1). 19. 8. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 262/3 Asunto Número de la Directiva Referencia del Diario Oficial Aplicabilidad M1 M2 M3 N1 N2 N3 O1 O2 O3 O4 «56. Vehículos 98/. /CE L. × × × × × × ×» destinados al transporte de mercancías peligrosas Artículo 4 Artículo 5 1. Los Estados miembros no podrán — denegar a un tipo de vehículo la concesión de la homologación CE ni la nacional, o — prohibir la matriculación, la venta o la puesta en circulación de los vehículos de base o completados, tal como los define el artículo 2 de la Directiva 70/156/CEE por motivos relacionados con el transporte de mercancías peligrosas si se cumplen los requisitos de la presente Directiva. 2. Los Estados miembros no podrán prohibir la matricu- lación, la venta o la puesta en circulación de un vehículo completado a partir de un vehículo de base con arreglo a lo definido en el artículo 2 de la Directiva 70/156/CEE por motivos relacionados con el vehículo de base y el transporte de mercancías peligrosas: — cuando el vehículo de base cumpla los requisitos de los anexos de la presente Directiva y la compleción del vehículo de base no haya invalidado dicho cumpli- miento, o Los Estados miembros pondrán en vigor las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas necesarias para dar cumplimiento a lo establecido en la presente Directiva a más tardar el. (1). Informarán de ello inmediata- mente a la Comisión. Cuando los Estados miembros adopten dichas disposicio- nes, e´stas harán referencia a la presente Directiva o irán acompañadas de dicha referencia en su publicación ofi- cial. Los Estados miembros establecerán las modalidades de la mencionada referencia. Los Estados miembros comunicarán a la Comisión el texto de las principales disposiciones de Derecho interno que adopten en el ámbito regulado por la presente Directiva. Artículo 6 La presente Directiva entrará en vigor el día de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Artículo 7 Los destinatarios de la presente Directiva serán los Esta- dos miembros. Hecho en. , el. — cuando el vehículo completado cumpla los requisitos de los anexos de la presente Directiva. Por el Parlamento Europeo Por el Consejo El Presidente El Presidente (1) Doce meses despue´s de la fecha de entrada en vigor de la presente Directiva. C 262/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 8. 98 ANEXO I ÁMBITO DE APLICACIÓN, DEFINICIÓN, CLASIFICACIÓN Y REQUISITOS 1. Ámbito de aplicación 1. 1. La presente Directiva se aplicará a todos los vehículos, tanto completos (por ejemplo, furgonetas, camiones, tractores o remolques de una sola fase de fabricación) como incompletos (por ejemplo, bastidores-cabina, bastidores-remolque) o completados (por ejemplo, bastidores, bastidores-cabina equipados con carrocería) destinados a transportar mercancías peligrosas por carretera. 2. Definición 2. 1. El «tipo de vehículo» consistirá en los vehículos que no difieran entre sí en los siguientes aspectos fundamentales: — fabricante, — denominación de tipo del fabricante, — categoría — aspectos fundamentales de la fabricación y del diseño en relación con las «Disposiciones te´cnicas» del ape´ndice B2 del anexo B de la Directiva 94/55/CE. 3. Clasificación de los vehículos destinados al transporte de mercancías peligrosas por carretera 3. 1. Los vehículos destinados al transporte de mercancías peligrosas por carretera se clasificarán según el marginal 220 301 del anexo B de la Directiva 94/55/CE: 3. 1. 1. EX/II Vehículos destinados a transportar explosivos como unidades de transporte del tipo II. 3. 1. 2. EX/III Vehículos destinados a transportar explosivos como unidades de transporte del tipo III. 3. 1. 3. FL 3. 1. 4. OX 3. 1. 5. AT Vehículos destinados a transportar líquidos con una temperatura de inflamación no superior a 61 °C o gases inflamables en contenedores cisterna de capacidad superior a 3 000 litros, en cisternas fijas o en cisternas desmontables y vehículos accionados con acumulador de capacidad superior a 1 000 litros y destinados a transportar gases inflamables. Vehículos destinados a transportar sustancias de la clase 5. 1, marginal 2501, punto 1°(a) en contenedores cisterna de capacidad superior a 3 000 litros, en cisternas fijas o en cisternas desmontables. Vehículos, distintos de los de los tipos FL u OX, destinados a transportar mercancías peligrosas en contenedores cisterna de capacidad superior a 3 000 litros, en cisternas fijas o en cisternas desmontables y vehículos accionados con acumulador de capacidad superior a 1 000 litros, salvo del tipo FL. 4. Requisitos Deberán cumplirse los requisitos aplicables a la fabricación de vehículos destinados a transportar mercancías peligrosas por carretera, incluidas las disposiciones aplicables a su homologación, en su caso, establecidos en los marginales 220 500 a 220 540 del anexo B de la Directiva 94/55/CE. 19. 8. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 262/5 ANEXO II DISPOSICIONES ADMINISTRATIVAS SOBRE LA HOMOLOGACIÓN CE 1. SOLICITUD DE HOMOLOGACIÓN CE 1. 1. De conformidad con el apartado 4 del artículo 3 de la Directiva 70/156/CEE, la solicitud de homologación CE de un tipo de vehículo destinado al transporte de mercancías peligrosas por carretera será presentada por el fabricante. 1. 2. El modelo de la ficha de características figura en el ape´ndice 1. 1. 3. Deberá presentarse al servicio te´cnico encargado de la realización de los ensayos de homologación, como representativos del tipo de vehículo cuya homologación se solicite, uno o varios vehículos acordes a las características descritas en el ape´ndice 1 de la presente Directiva y elegidos de conformidad con dicho servicio. 2. CONCESIÓN DE LA HOMOLOGACIÓN CE 2. 1. La homologación CE se concederá, de conformidad con el apartado 3 del artículo 4 y, si procede, con el apartado 4 del artículo 4 de la Directiva 70/156/CEE, siempre que se cumplan los correspondientes requisitos. 2. 2. El modelo del certificado de homologación CE figura en el ape´ndice 2. 2. 3. Se asignará un número de homologación a cada tipo de vehículo homologado según lo dispuesto en el anexo VII de la Directiva 70/156/CEE. Un mismo Estado miembro no podrá asignar ide´ntico número a dos tipos de vehículo diferentes. 3. MODIFICACIÓN DEL TIPO O DE LA HOMOLOGACIÓN 3. 1. 3. 2. En caso de modificarse el tipo homologado con arreglo a la presente Directiva, se aplicarán las disposiciones del artículo 5 de la Directiva 70/156/CEE. Podrá realizarse un ensayo parcial determinado por el servicio te´cnico en relación con las modificaciones efectuadas. 4. CONFORMIDAD DE LA PRODUCCIÓN Las medidas para garantizar la conformidad de la producción se tomarán de conformidad con las disposiciones establecidas en el artículo 10 de la Directiva 70/156/CEE. C 262/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 8. 98 Ape´ndice 1 FICHA DE CARACTERÍSTICAS N°:. de conformidad con el anexo I de la Directiva 70/156/CEE respecto a la homologación CE de vehículos destinados a transportar mercancías peligrosas por carretera Si procede aportar la información que figura a continuación, e´sta se presentará por triplicado e irá acompañada de una lista de los elementos incluidos. Los planos, en su caso, se presentarán a la escala adecuada, suficientemente detallados y en formato A4 (210 mm × 297 mm) o en un folleto desdoblable de formato A4. Las fotografías, si las hubiere, serán suficientemente detalladas. Si los sistemas, componentes o unidades te´cnicas independientes tienen funciones controladas electrónica- mente, se suministrará información relativa a sus prestaciones. 0. 0. 1. 0. 2. GENERALIDADES Marca (razón social del fabricante):. Tipo:. 0. 2. 1. Denominación(es) comercial(es) general(es) (si procede):. 0. 3. Medio de identificación del tipo de vehículo, si está marcado en e´ste (b) (1):. 0. 3. 1. Emplazamiento de esta indicación:. 0. 4. Categoría del vehículo (c):. 0. 4. 1. Clasificación según las mercancías peligrosas que haya de transportar el vehículo:. 0. 5. 0. 8. 1. 1. 1. 1. 6. 2. 2. 8. 2. 9. Nombre y dirección del fabricante:. Dirección(es) de la(s) planta(s) de montaje:. CONSTITUCIÓN GENERAL DEL VEHÍCULO Fotografías y/o planos de un vehículo representativo:. Emplazamiento y disposición del motor:. MASAS Y DIMENSIONES (e) (en kg y en mm) Masa máxima en carga te´cnicamente admisible declarada por el fabricante (y) (máxima y mínima de cada versión):. Carga/masa máxima te´cnicamente admisible sobre cade eje, y si se trata de un semirremolque o un remolque de eje central, sobre el punto de acoplamiento, declarada por el fabricante:. 2. 10. Carga/masa máxima te´cnicamente admisible sobre cada grupo de ejes:. 3. 3. 2. UNIDAD MOTRIZ (q) Motor de combustión interna 3. 2. 2. Combustible: gasóleo/gasolina/GLP/los demás (2) 3. 2. 3. 1. D e p ó s i t o ( s ) p r i n c i p a l ( e s ) d e c o m b u s t i b l e 3. 2. 3. 1. 2. Dibujo y descripción te´cnica del/de los depósito(s) con todas sus conexiones y líneas del sistema de ventilación y de aireación, y con todos los cierres, válvulas y elementos de sujeción:. (1) La numeración de los epígrafes y las notas a pie de página de la presente ficha de características corresponden a las del anexo I de la Directiva 70/156/CEE. Se han recogido únicamente los epígrafes pertinentes para la presente Directiva. (2) Táchese lo que no proceda. 19. 8. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 262/7 3. 2. 3. 1. 3. Dibujo en el que se indique claramente la posición del/de los depósitos(s) en el vehículo:. 3. 2. 3. 2. D e p ó s i t o ( s ) a u x i l i a r ( e s ) d e c o m b u s t i b l e 3. 2. 3. 2. 2. Dibujo y descripción te´cnica del/de los depósito(s) con todas sus conexiones y líneas del sistema de ventilación y el de aireación, y con todos los cierres, válvulas y elementos de sujeción:. 3. 2. 3. 2. 3. Dibujo en el que se indique claramente la posición del/de los depósito(s) en el vehículo:. 8. 8. 5. 8. 5. 1. 8. 9. FRENOS Dispositivo antibloqueo de frenos: sí/no/optativo (1) Para los vehículos con dispositivos antibloqueo, descripción del funcionamiento del mismo (incluidos los elementos electrónicos), diagrama ele´ctrico de bloques, esquema del circuito neumático o hidráulico:. Descripción breve de los dispositivos de frenado (conforme a lo dispuesto en el punto 1. 6 de la adenda al ape´ndice 1 del anexo IX de la Directiva 71/320/CEE):. 8. 11. Datos sobre el tipo o tipos de sistema(s) de frenado de ralentización:. 9. 9. 1. 9. 2. 12. 12. 6. CARROCERÍA Tipo de carrocería:. Materiales utilizados y me´todo de fabricación:. VARIOS Limitadores de velocidad 12. 6. 1. Fabricante(s):. 12. 6. 2. Tipos(s):. 12. 6. 3. Número(s) de homologación, si se dispone de ellos:. 14. DISPOSICIONES ESPECIALES PARA LOS VEHÍCULOS DESTINADOS AL TRANSPORTE DE MERCANCÍAS PELIGROSAS 14. 1. Equipo ele´ctrico, de conformidad con la Directiva 94/55/CE:. 14. 1. 1. Protección contra el sobrecalentamiento de conductores:. 14. 1. 2. Tipo de interruptor:. 14. 1. 3. Tipo y accionamiento del interruptor principal de batería:. 14. 1. 4. Descripción y emplazamiento de la barrera de seguridad del tacógrafo:. 14. 1. 5. 14. 1. 6. Descripción de los circuitos alimentados permanentemente. Se indicará la norma europea (EN) de aplicación:. Construcción y protección de la instalación ele´ctrica situada detrás de la cabina de conducción:. 14. 2. Prevención de los riesgos de incendio:. 14. 2. 1. Tipo de material difícilmente inflamable de la cabina de conducción:. 14. 2. 2. Tipo de pantalla te´rmica situada detrás de la cabina de conducción (si la hubiere):. 14. 2. 3. Posición y protección te´rmica del motor:. (1) Táchese lo que no proceda. C 262/8 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 8. 98 14. 2. 4. Posición y protección te´rmica del dispositivo de escape:. 14. 2. 5. Tipo y diseño del sistema de protección te´rmica del dispositivo de frenado de ralentización:. 14. 2. 6. Tipo, diseño y posición de las calderas de combustión:. 14. 3 14. 3. 1. Requisitos especiales para la carrocería, si la hubiere, de conformidad con la Directiva 94/55/CE: Descripción de las medidas con que se da cumplimiento a los requisitos previstos para los vehículos del tipo EX/II y del tipo EX/III:. 14. 3. 2. Para los vehículos del tipo EX/III, resistencia al calor exterior:. 19. 8. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 262/9 Ape´ndice 2 MODELO [formato máximo: A4 (210 × 297 mm)] CERTIFICADO DE HOMOLOGACIÓN CE Sello de la administración Comunicación relativa a: — la homologación (1), — la extensión de la homologación (1), — la denegación de la homologación (1), — la retirada de la homologación (1), de un tipo de vehículo/componente/unidad te´cnica independiente (1) en virtud de la Directiva 98/. /CE relativa a los vehículos a motor y sus remolques destinados al transporte de mercancías peligrosas por carretera y por la que se modifica la Directiva 70/156/CEE sobre la homologación de los vehículos a motor y sus remolques. Homologación CE n°:. Motivos de la extensión:. SECCIÓN I 0. 1. Marca (razón social del fabricante):. 0. 2. Tipo:. 0. 2. 1. Denominación/denominaciones comercial(es) (si procede):. 0. 3. Medio de identificación del tipo de vehículo/componente/unidad te´cnica independiente (2), si está marcado en el vehículo:. 0. 3. 1. Emplazamiento de estas marcas:. 0. 4. Categoría de vehículo (3). 0. 5. Nombre, apellidos y dirección del fabricante:. Nombre, apellidos y dirección del responsable de la ejecución de la última fase de fabricación del vehículo:. 0. 8. Nombre(s) y dirección/direcciones de la(s) planta(s) de montaje:. SECCION II 1. 2. 3. 4. Información complementaria (si procede): ve´ase adenda Servicio te´cnico responsable de la realización de los ensayos:. Fecha del acta de ensayo:. Número del acta de ensayo:. (1) Táchese lo que no proceda. (2) Si el medio de identificación del tipo contiene caracteres no pertinentes para la descripción del tipo de vehículo, componente o unidad te´cnica independiente incluidos en el presente certificado de homologación, tales caracteres se sustituirán en la documentación por el símbolo: «?» (por ejemplo: ABC??123???). (3) Tal y como se define en el anexo II (A) de la Directiva 70/156/CEE. C 262/10 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 19. 8. 98 5. 6. 7. 8. 9. Observaciones: (ve´ase la adenda) Lugar:. Fecha:. Firma:. Se adjunta el índice del expediente de homologación presentado al organismo competente y que podrá obtenerse previa solicitud. al certificado de homologación CE no. relativo a la homologación de un vehículo destinado a transportar mercancías peligrosas por carretera, conforme a la Directiva 98/. /CE Adenda 1. Información complementaria (1) 1. 1. Clasificación de conformidad con el punto 3 del anexo I:. 1. 2. 1. 3. Breve descripción de la estructura, las dimensiones y los materiales constituyentes del tipo de vehículo:. Emplazamiento del motor (para los tipos EX/II y EX/III, tambie´n se indicará si está emplazado delante o debajo del compartimiento de carga):. 5. Observaciones:. (1) Si es necesario, hágase referencia a la ficha de características. 19. 8. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 262/11 EXPOSICIÓN DE MOTIVOS DEL CONSEJO I. INTRODUCCIÓN 1. El 2 de diciembre de 1996, la Comisión presentó una propuesta, basada en el artículo 100 A del Tratado CE, relativa a los vehículos de motor y sus remolques destinados al transporte de mercancías peligrosas por carretera y por la que se modificaba la Directiva 70/156/CEE relativa a la homologación de los vehículos a motor y de sus remolques. 2. El Parlamento Europeo emitió su dictamen el 19 de febrero de 1998 proponiendo en e´l una enmienda. 3. El Comite´ Económico y Social emitió su dictamen el 9 de julio de 1997. 4. El 29 de junio de 1998, el Consejo adoptó una posición común sobre la propuesta de la Comisión de conformidad con el artículo 189 B del Tratado. II. OBJETIVO 5. El objetivo de la propuesta de Directiva es establecer los requisitos te´cnicos aplicables a los vehículos de motor y a sus remolques destinados al transporte de mercancías peligrosas por carretera y garantizar la armonización total de las disposiciones te´cnicas correspondientes. III. ANÁLISIS DE LA POSICIÓN COMÚN 6. Parte dispositiva Se han revisado los artículos de la Posición común con objeto de adaptarlos a la estructura de otras Directivas recientes adoptadas por el Consejo y el Parlamento Europeo en materia de vehículos de motor (ve´ase la Directiva 97/27/CE relativa a la masa y dimensiones de determinadas categorías de vehículos de motor). En el artículo 2, se ha suprimido la definición del acuerdo «ADR» dado que ni en los restantes artículos ni en los anexos se hace referencia al mismo. No obstante, se ha incluido una referencia en la exposición de motivos para demostrar la relación existente entre esta Directiva y el mencionado acuerdo. 7. Anexos Las enmiendas de los anexos te´cnicos consisten principalmente en ajustes de redacción para tener en cuenta por un lado la ampliación del ámbito de aplicación introducida en el punto 1. 1 del anexo I y, por otro, la Directiva 97/27/CE que se ha adoptado despue´s de que la Comisión presentara su propuesta. El Consejo ha simplificado la definición del punto 2. 1 del anexo I mediante una referencia cruzada a las disposiciones te´cnicas que afectan al transporte de mercancías peligrosas recogidas en el anexo B de la Directiva 94/55/CE, por haberse considerado los aspectos enumerados en la propuesta de la Comisión innecesariamente restrictivos para los fabricantes. El anexo II se ha adaptado a las disposiciones administrativas normales en materia de homologación que se derivan de la Directiva 92/53/CEE. El ape´ndice 1 del anexo II se ha adaptado asimismo a las Directivas 92/53/CEE y 97/27/CE. Por otra parte, se han añadido subapartados más detallados en la sección 8 («Frenos»), y se han introducido dos nuevas secciones: 12 («Varios») y 14 («Disposi- ciones especiales para los vehículos destinados al transporte de mercancías peligrosas»). Se ha eliminado la sección 2 relativa a las masas y dimensiones por carecer de relevancia a efectos de homologación de vehículos destinados al transporte de mercan- cías peligrosas


title: Beschluß des Rates vom 29. Juni 1998 zur Ernennung eines stellvertretenden Mitglieds des Beratenden Ausschusses für die Ausbildung von Hebammen

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
alternate
appointment of staff
midwife
vocational training

formats: html pdf print

text: 16. 7. 98 DE Amtsblatt der Europ…ischen Gemeinschaften C 222/7 C. Sachverst…ndige aus den zust…ndigen Beh‰rden des Mitgliedstaates Mitglied Stellvertreter(in) Belgien Herr Richard MARTIN Frau Anniek DECOCK Geschehen zu Luxemburg am 29. Juni 1998. F(cid:190)r den Rat Der Pr…sident R. COOK BESCHLUSS DES RATES vom 29. Juni 1998 zur Ernennung eines stellvertretenden Mitglieds des Beratenden Ausschusses f(cid:190)r die Ausbildung von Hebammen DER RAT DER EUROP´ISCHEN UNION - (98/C 222/04) gest(cid:190)tzt auf den Beschlu¤ 80/156/EWG des Rates vom 21. Januar 1980 zur Einsetzung eines Beratenden Ausschusses f(cid:190)r die Ausbildung von Hebammen(cid:216)(˛), insbesondere auf die Artikel 3 und 4; in der Erw…gung, da¤ der Rat mit Beschlu¤ vom 23. Oktober 1995(cid:216)(ˇ) Frau Claudie VIATTE f(cid:190)r die Zeit bis zum 22. Oktober 1998 zum stellvertretenden Mitglied des obengenannten Aus(cid:220) schusses ernannt hat; in der Erw…gung, da¤ die franz‰sische Regierung Herrn Claude PLANCHOU als Nachfolger von Frau Claudie VIATTE benannt hat - BESCHLIESST: Einziger Artikel Herr Claude PLANCHOU wird als Nachfolger von Frau Claudie VIATTE f(cid:190)r deren verblei(cid:220) bende Amtszeit, d. (cid:216)h. bis zum 22. Oktober 1998, zum stellvertretenden Mitglied des Beraten(cid:220) den Ausschusses f(cid:190)r die Ausbildung von Hebammen ernannt. Geschehen zu Luxemburg am 29. Juni 1998. Im Namen des Rates Der Pr…sident R. COOK (˛)(cid:217)ABl. L 33 vom 11. 2. 1980, S. 13. (ˇ)(cid:217)ABl. C 292 vom 7. 11. 1995, S. 2


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1371/98 av den 29 juni 1998 om ändring av förordning (EG) nr 1474/95 om öppnande och förvaltning av tullkvoter för ägg och äggalbumin

eurovoc_concepts:
CCT duties
animal protein
egg
egg product
tariff quota

text: 30. 6. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 185/17 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1371/98 av den 29 juni 1998 om (cid:132)ndring av f(cid:148)rordning (EG) nr 1474/95 om (cid:148)ppnande och f(cid:148)rvaltning av tull- kvoter f(cid:148)r (cid:132)gg och (cid:132)ggalbumin EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 1095/96 av den 18 juni 1996 om genomf(cid:148)randet av medgivandena i lista CXL som fastst(cid:132)lls sedan f(cid:148)rhandlingarna enligt GATT artikel XXIV. 6 avslutats (1), s(cid:132)rskilt artikel 1 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: sig att (cid:148)ppna tullkvoter Inom ramen f(cid:148)r v(cid:132)rldshandelsorganisationen har gemen- skapen f(cid:148)rbundit f(cid:148)r vissa produkter inom sektorn f(cid:148)r (cid:132)gg och (cid:132)ggalbumin. Det b(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r uppr(cid:132)ttas till(cid:132)mpningsf(cid:148)reskrifter f(cid:148)r dessa kvoter f(cid:148)r perioden fr(cid:134)n och med den 1 juli 1998 till och med den 30 juni 1999. I kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1474/95 (2), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 1514/97 (3), f(cid:148)reskrivs f(cid:148)rvaltning av dessa tullkvoter f(cid:148)r perioden fr(cid:134)n och med den 1 juli 1997 till och med den 30 juni 1998. Det (cid:132)r l(cid:132)mpligt att f(cid:148)reskriva f(cid:148)rvaltning av dessa f(cid:148)r perioden fr(cid:134)n och med den 1 juli 1998 till och med den 30 juni 1999. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)resl(cid:134)s i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r (cid:132)gg och fj(cid:132)derk(cid:148)tt. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 F(cid:148)rordning (EG) nr 1474/95 (cid:132)ndras enligt f(cid:148)ljande: 1. Artikel 1 skall ers(cid:132)ttas med f(cid:148)ljande: ”Artikel 1 F(cid:148)r perioden 1 juli 1998–30 juni 1999 skall de importtullkvoter som avses i bilaga I (cid:148)ppnas f(cid:148)r de produktgrupper som d(cid:132)r anges, p(cid:134) de villkor som d(cid:132)r anges. ” 2. Bilaga I skall ers(cid:132)ttas med bilagan till den h(cid:132)r f(cid:148)rord- ningen. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 1 juli 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 29 juni 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 146, 20. 6. 1996, s. 1. (2) EGT L 145, 29. 6. 1995, s. 19. (3) EGT L 204, 31. 7. 1997, s. 16. L 185/18 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 30. 6. 98 BILAGA ”BILAGA I Grupp- nummer KN-nummer Tull enligt Gemensamma tulltaxan ecu/ton produktvikt Tullkvoter 1. 7. 1998–30. 6. 1999 (ton) E 1 E 2 E 3 0407 00 30 0408 11 80 0408 19 81 0408 19 89 0408 91 80 0408 99 80 3502 11 90 3502 19 90 152 711 310 331 687 176 617 83 109 120 6 642 (1) 12 390 (1) (1) Ber(cid:132)knat som (cid:132)gg med skal. Omvandling enligt schablonavkastningsgrader fastst(cid:132)llda i bilaga 77 till kommissionens f(cid:148)rordning (EEG) nr 2454/93 (EGT L 253, 11. 10. 1993, s. 1). ”


title: Decisión del Consejo de 29 de junio de 1998 por la que se nombran un miembro titular y un miembro suplente del Comité consultivo para la formación de matronas

text: 16. 7. 98 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 222/9 DECISIŁN DEL CONSEJO de 29 de junio de 1998 por la que se nombran un miembro titular y un miembro suplente del Comit~ consultivo para la formaci(cid:246)n de matronas (98/C 222/06) EL CONSEJO DE LA UNIŁN EUROPEA, Vista la Decisi(cid:246)n 80/156/CEE del Consejo, de 21 de enero de 1980, sobre la creaci(cid:246)n de un Comit~ consultivo para la formaci(cid:246)n de matronas(cid:216)(˛) y, en particular, sus art(cid:242)culos 3 y 4, Considerando que sus Decisiones de 23 de octubre de 1995 y de 16 de septiembre de 1996(cid:216)(ˇ), el Consejo nombr(cid:246) a la Sra. Vassiliki FLOURI miembro titular y a la Sra. Maria NOULA miem(cid:220) bro suplente del Comit~ para el per(cid:242)odo que termina el 22 de octubre de 1998; Considerando que el Gobierno griego ha designado a la Sra. Maria NOULA con vistas a susti(cid:220) tuir a la Sra. Vassiliki FLOURI y a la Sra. Antiopi GRIVA con vistas a sustituir a la Sra. Maria NOULA, DECIDE: Se nombra al a Sra. Maria NOULA miembro titular del Comit~ consultivo para la formaci(cid:246)n de matronas en sustituci(cid:246)n de la Sra. Vassiliki FLOURI, para el per(cid:242)odo del mandato que aœn queda por transcurrir, es decir, hasta el 22 de octubre de 1998. Art(cid:242)culo 1 Se nombra a la Sra. Antiopi GRIVA miembro suplente del Comit~ consultivo para la formaci(cid:246)n de matronas en sustituci(cid:246)n de la Sra. Maria NOULA, para el per(cid:242)odo del mandato que aœn queda por transcurrir, es decir, hasta el 22 de octubre de 1998. Art(cid:242)culo 2 Hecho en Luxemburgo, el 29 de junio de 1998. Por el Consejo El Presidente R. COOK (˛)(cid:217)DO L 33 de 11. 2. 1980, p. 13. (ˇ)(cid:217)DO C 292 de 7. 11. 1995, p. 2 y DO C 290 de 3. 10. 1996, p. 1


title: Rådets forordning (EF) nr. 1434/98 af 29. juni 1998 om de nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødevareindustrien

eurovoc_concepts:
authorised catch
catch area
catch by species
conservation of fish stocks
fishing controls
fishing industry
human nutrition
quantity of fish landed
sea fish
sea fishing

text: L 191/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 7. 98 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) R(cid:143)DETS FORORDNING (EF) Nr. 1434/98 af 29. juni 1998 om de nærmere betingelser for landing af sild til industrien, bortset fra fødeva- reindustrien R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), og ud fra følgende betragtninger: R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2115/77 af 27. september 1977 om forbud mod direkte fiskeri og landing af sild bestemt til industrien, bortset fra fødevareindustrien (3), bygger p(cid:134) en situation med overudnyttelse, som ikke længere findes i mange geografiske omr(cid:134)der; sildebestandene i Østersøen, Bælterne og Øresund er for øjeblikket ikke truede; mere økonomisk anvendelse af disse bestande gør det muligt at befiske dem til andet end fødevareindustrien; der er ikke behov for restriktioner med hensyn til det industrielle form(cid:134)l, med henblik p(cid:134) hvilket landinger fra disse bestande finder sted; industrifiskeri efter sild i Østersøen kan give anledning til betydelige bifangster af unge torsk; dette fiskeri bør derfor ikke tillades i omr(cid:134)der med mange unge torsk; sildebestandens Kattegat giver anledning til alvorlig bekymring; tilstand i Nordsøen, Skagerrak og for andre sildebestande i det nordøstlige Atlanterhav giver det nuværende fiskerimønster, dvs. fiskeri til fødevarein- dustrien, anledning til en tilstrækkelig høj udnyttelses- grad; ændringer i fiskerimønsteret for disse bestande er derfor ikke ønskelige; niveauet for bifangster af sild bør begrænses ved industri- fiskeri efter andre arter; bifangster, der tages p(cid:134) grundlag af s(cid:134)danne begrænsninger, kan anvendes til industrien; ifølge R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (4) kan der fra den 1. juli 1998 foretages satellitoverv(cid:134)gning af fartøjer, der driver industrifiskeri; i R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 88/98 af 18. december 1997 om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund (5) fastsættes betingelser for sildefiskeri i disse farvande; i R(cid:134)dets forordning (EF) nr. 894/97 af 29. april 1997 om fastlæggelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne (6) fastsættes betingelser for opbevaring om bord og landing af sild fanget i region 1 og 2 med redskaber, der almindeligvis anvendes til fiskeri til indu- strien, bortset fra fødevareindustrien (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Ved anvendelse af denne forordning gælder følgende 1. farvandsdefinitioner: Region 1 Alle farvande nord og vest for en linje fra et punkt p(cid:134) 48(cid:190) N, 18(cid:190) V, derfra stik nord til 60(cid:190) N, derfra stik øst til 5(cid:190) V, derfra stik nord til 60(cid:190) 30Y N, derfra stik øst til 4(cid:190) V, derfra stik nord til 64(cid:190) N og derfra stik øst til den norske kyst. (1) EFT C 25 af 24. 1. 1998, s. 19. (2) Udtalelse afgivet den 19. juni 1998 (endnu ikke offentliggjort i Tidende). (3) EFT L 247 af 28. 9. 1977, s. 2. (4) EFT L 261 af 20. 10. 1993, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 2205/97 (EFT L 304 af 7. 11. 1997, s. 1). (5) EFT L 9 af 15. 1. 1998, s. 1. (6) EFT L 132 af 23. 5. 1997, s. 1. 7. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 191/11 Region 2 andre arter, fanget med s(cid:134)danne redskaber og opbevaret om bord. Alle farvande nord for 48(cid:190) N bortset fra farvande i region 1 og ICES-afsnit IIIb, IIIc og IIId. Region 3 Alle farvande, der svarer til ICES-underomr(cid:134)de VIII og IX. 2. ICES-afsnit IIIb, IIIc og IIId er opdelt i elleve under- afsnit med numrene 22-32, der er beskrevet i bilag I i forordning (EF) nr. 88/98. Artikel 2 1. Sild, der er fanget i forbindelse med fiskeri (cid:190) i region 1 og 2 med net med en mindstemaskestør- relse p(cid:134) under 32 mm, eller (cid:190) i region 3 med en mindstemaskestørrelse p(cid:134) under 40 mm m(cid:134) ikke opbevares om bord, medmindre disse fangster: i) er taget inden for ICES-underomr(cid:134)de IV, best(cid:134)r af en blanding af sild og andre arter, ikke er sorteret, og sild ikke overstiger 20 vægtprocent af den samlede kombi- nerede vægt af sild og andre arter, fanget med s(cid:134)danne redskaber og opbevaret om bord, eller ii) er taget inden for ICES-afsnit IIIa, udelukkende best(cid:134)r af en blanding af brisling og sild, ikke er sorteret, og sild ikke overstiger 10 vægtprocent af den samlede kombinerede vægt af sild og brisling, fanget med s(cid:134)danne redskaber og opbevaret om bord, eller iii) er taget inden for ICES-afsnit IIIa, best(cid:134)r af en blan- ding af sild og andre arter, uanset om disse omfatter brisling, ikke er sorteret, og sild ikke overstiger 10 vægtprocent af den samlede kombinerede vægt af sild og andre arter, fanget med s(cid:134)danne redskaber og opbevaret om bord, eller iv) er taget uden for ICES-underomr(cid:134)de IV eller ICES- afsnit IIIa, best(cid:134)r af en blanding af sild og andre arter, ikke er sorteret, og sild ikke overstiger 10 vægtprocent af den samlede kombinerede vægt af sild og andre arter, fanget med s(cid:134)danne redskaber og opbevaret om bord. 2. Sild, der er fanget af EF-fiskerfartøjer i forbindelse med fiskeri i ICES-afsnit IIIb eller IIIc eller i ICES-afsnit IIId, vest for 16(cid:190) østlig længde med en mindstemaskestør- relse p(cid:134) under 32 mm, m(cid:134) ikke opbevares om bord, medmindre disse fangster best(cid:134)r af en blanding af sild og andre arter, ikke er sorteret, og sild ikke overstiger 20 vægtprocent af den samlede kombinerede vægt af sild og Sild der er fanget af EF-fiskerfartøjer i forbindelse 3. med fiskeri (cid:190) øst for 16(cid:190) østlig længde i ICES-afsnit IIId i underaf- snit 25-27 med net med en mindstemaskestørrelse p(cid:134) under 32 mm, eller (cid:190) i ICES-afsnit IIId, underafsnit 28 eller i den del af underafsnit 29 af ICES-afsnit IIId, der er beliggende syd for 59(cid:190) 30Y nordlig bredde, med net med en mind- stemaskestørrelse p(cid:134) under 28 mm, eller (cid:190) i ICES-afsnit IIId, underafsnit 30-32 eller i den del af underafsnit 29 af ICES-afsnit IIId, der er beliggende nord for 59(cid:190) 30Y nordlig bredde, med net med en mindstemaskestørrelse p(cid:134) under 16 mm m(cid:134) ikke opbevares om bord, medmindre disse fangster best(cid:134)r af en blanding af sild og andre arter, ikke er sorteret, og sild ikke overstiger 45 vægtprocent af den samlede kombinerede vægt af sild og andre arter, fanget med s(cid:134)danne redskaber og opbevaret om bord. Artikel 3 1. Det er forbudt at lande sildefangster til andet end fødevareindustrien, n(cid:134)r s(cid:134)danne fangster er taget (cid:190) i region 1 og 2 med trukne redskaber med en mind- stemaskestørrelse p(cid:134) 32 mm eller derover, eller (cid:190) i region 3 med trukne redskaber med en mindstema- skestørrelse p(cid:134) 40 mm eller derover, eller (cid:190) i ICES-afsnit IIIb og IIIc med trukne redskaber med en mindstemaskestørrelse p(cid:134) 32 mm eller derover, eller (cid:190) i underafsnit 24 eller den del af underafsnit 25 af ICES-afsnit IIId, der er beliggende vest for 16(cid:190) 00Y østlig længde, med trukne redskaber med en mindste- maskestørrelse p(cid:134) 32 mm eller derover, eller (cid:190) i region 1, 2 eller 3 eller i ICES-afsnit IIIb eller IIIc eller i den del af ICES-afsnit IIId, der er beliggende vest for 16(cid:190) 00Y østlig længde, med andre redskaber end trukne medmindre de først udbydes til salg med henblik p(cid:134) konsum og ikke afsættes. Landing til andet end fødevareindustrien er dog 2. tilladt af (cid:190) sild, der er fanget med enhver form for redskaber i ICES-afsnit IIId øst for 16(cid:190) 00Y østlig længde, eller L 191/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 7. 98 (cid:190) sild, der er fanget med enhver form for redskaber i henhold til betingelserne i artikel 2. Artikel 5 Forordning (EØF) nr. 2115/77 ophæves. Artikel 4 Artikel 6 R(cid:134)det træffer senest den 31. december 2002 p(cid:134) baggrund af en beretning og et forslag af Kommissionen afgørelse om eventuelle nødvendige tilpasninger af denne forord- ning. Denne forordning træder i kraft p(cid:134) syvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 1999. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Luxembourg, den 29. juni 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne R. COOK Formand


title: WRITTEN QUESTION No. 1984/98 by Nikitas KAKLAMANIS to the Council. Destruction of the Parthenon ('Elgin') Marbles

eurovoc_concepts:
Central Greece
United Kingdom
competence of the Member States
heritage protection
monument
museum

formats: html print


title: WRITTEN QUESTION No. 1998/98 by Jaak VANDEMEULEBROUCKE to the Council. Legal action against representatives of the Greek Rainbow Party

eurovoc_concepts:
Greece
competence of the Member States
legal process
linguistic discrimination
national law
political parties
political rights

text: 8. 4. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 96/23 Komissio ei ole tietoinen sellaisesta toiminnasta, joka voisi liitty(cid:228) arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kysymyk- 3. seen yhteyksist(cid:228) Kyproksen pohjoisosassa toimiviin tiedotusv(cid:228)lineisiin. komission yhteisty(cid:246) Euronewsin kanssa liittyy kanavan laajentumishankkeeseen, jonka tarkoituksena on 4. nostaa sen katsojalukuja. Katsojalukujen viimeaikainen kehitys on ollut varsin lupaava. Euronewsin kanssa teht(cid:228)v(cid:228)n yhteisty(cid:246)n yhten(cid:228) tavoitteena on lis(cid:228)t(cid:228) l(cid:228)hetyksiss(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)vien kielten 5. lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). My(cid:246)s Euronews itse pyrkii t(cid:228)h(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n. (1999/C 96/030) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1998/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jaak Vandemeulebroucke (ARE) neuvostolle Aihe: Oikeudenk(cid:228)ynti Kreikan sateenkaaripuolueen edustajia vastaan (29. kes(cid:228)kuuta 1998) Tietojeni mukaan Kreikan sateenkaaripuolueen nelj(cid:228)(cid:228) johtajaa vastaan on aloitettu oikeudenk(cid:228)ynti. T(cid:228)m(cid:228) puolue on t(cid:228)ysin laillinen, ja se on osallistunut jo kahdesti vaaleihin Kreikassa, muun muassa Euroopan parlamentin vaaleihin vuonna 1994. Tosiseikat, joiden vuoksi n(cid:228)m(cid:228) nelj(cid:228) johtajaa, Vasilis Romas, Costas Tasopoulos, Petros Vasiliades ja Pavlos Voskopoulos on haastettu, ovat seuraavat: heid(cid:228)n syyskuussa 1995 ripustamassaan kilvess(cid:228) on ilmoitettu heid(cid:228)n puolueensa nimi kahdella kielell(cid:228) (kreikan ja slaavilaisen makedonian kielell(cid:228)), mik(cid:228) on antanut aiheen (cid:148)kansalaisten keskin(cid:228)iseen vihaan(cid:148) (Kreikan rikoslain 192 artikla). Sekasorron keskell(cid:228) Florinassa sijaitsevan uuden toimiston koko irtaimisto hakattiin s(cid:228)p(cid:228)leiksi. Onko neuvosto tietoinen n(cid:228)ist(cid:228) p(cid:246)yristytt(cid:228)vist(cid:228) tosiasioista ja k(cid:228)ynnistyv(cid:228)st(cid:228) oikeudenk(cid:228)ynnist(cid:228)? Onko se yht(cid:228) mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:246)in loukataan demokraattisia ja inhimillisi(cid:228) perusoikeuksia? Onko neuvostolla tietoa mahdollisista toimista, joilla voidaan taata kaikkien Kreikan kansalaisten ja kreikkalaisten poliittisten puolueiden demokraattiset ja poliittiset oikeudet? Onko neuvosto lopuksi valmis ottamaan t(cid:228)m(cid:228)n kysymyksen toimivaltaisen ministerineuvoston esityslistalle ja ryhtym(cid:228)(cid:228)n sen edellytt(cid:228)miin jatkotoimiin? Vastaus (22. lokakuuta 1998) Neuvoston toimivaltaan ei kuulu ottaa kantaa asiaan, joka kuuluu asianosaisen j(cid:228)senvaltion sis(cid:228)iseen oikeus- j(cid:228)rjestykseen. (1999/C 96/031) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2000/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Irini Lambraki (PSE) komissiolle (16. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Amsterdamin sopimusta koskeva tiedotuskampanja Amsterdamin sopimus on nyt p(cid:228)(cid:228)ssyt siihen vaiheeseen, ett(cid:228) se on j(cid:228)senvaltioiden hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228). Komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n, aikooko se toteuttaa sopimuksen merkityst(cid:228) koskevan tiedotuskampanjan ja jos n(cid:228)in on, mit(cid:228) summia se on suunnitellut asettaa kunkin j(cid:228)senvaltion k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ja mill(cid:228) menettelyill(cid:228) se tulee hallinnoimaan n(cid:228)it(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja kussakin j(cid:228)senvaltiossa? Komission j(cid:228)senen Marcelino Orejan komission puolesta antama vastaus (31. hein(cid:228)kuuta 1998) Komissio on jatkanut vuonna 1998 ensisijaiseen Euroopan kansalaisten tiedotusohjelmaan (Prince) kuuluvaa (cid:148)Yhteist(cid:228) Eurooppaa rakentamassa(cid:148) -tiedotustointa. Tavoitteena on helpottaa toimintaa, jonka avulla Amsterda- min sopimusta selvitet(cid:228)(cid:228)n Euroopan kansalaisille. T(cid:228)h(cid:228)n kampanjaan varattiin 12 miljoonaa ecua vuonna 1998. Asiaa koskeva ehdotuspyynt(cid:246) julkaistiin virallisessa lehdess(cid:228) (1), mink(cid:228) lis(cid:228)ksi halukkaat j(cid:228)senvaltiot ovat


title: Meddelelse fra Kommissionen - Tjekkiet: Tiltrædelsespartnerskab

eurovoc_concepts:
Czechia
EU aid
EU programme
accession to the European Union
cooperation policy
financial aid

text: 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/13 TJEKKIET: TILTRÆDELSESPARTNERSKAB (98/C 202/02) 1. INDLEDNING I den udtalelse, som Kommissionen forelagde Rådet den 17. juli 1997 i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel O i traktaten, henstillede Kommissionen, at der blev indledt tiltrædelsesforhandlinger med Tjkekkiet. Denne henstilling bygger på analysen i udtalelsen, i hvilken Kommissionen fremsætter det synspunkt, i) at Tjekkiet har stabile institutioner og garanterer retsstaten, menneskerettighederne og beskyttelse af mindretallene, ii) kan betragtes som en fungerende markedsøkonomi, der er i stand til at modstå konkurrencepresset og mar- kedskræfterne i Unionen på mellemlang sigt, og iii) skulle være i stand til på mellemlang sigt at anvende Fællesska- bets regelværk, forudsat at det fortsætter sine bestræbel- ser for omsætning og intensiverer sin indsats for gennem- førelsen af dette regelværk. Europaaftalen skal fortsat danne grundlaget for EU’s forbindelser med Tjekkiet. Førtiltrædelsesstrategien vil imidlertid blive styrket på en sådan måde, at bistanden vil blive rettet mod specifikke behov i hvert ansøgerland til at afhjælpe særlige problemer, der er omtalt i udtalelsen. Kommissionen siger følgende i Agenda 2000: »Den styr- kede førtiltrædelsesstrategi har to hovedmål: For det første at samle EU’s forskellige former for bistand inden for samme rammer, tiltrædelsespartnerskaberne, og at arbejde sammen med ansøgerlandene inden for disse rammer på grundlag af et klart defineret program til forberedelse af medlemskab, der omfatter tilsagn fra ansøgerlandene om at prioritere bestemte områder og en tidsplan for gennemførelsen. For det andet at gøre ansø- gerlandene fortrolige med EU’s politikker og procedurer gennem muligheden for at deltage i EU-programmer. « På sit møde i Luxembourg i december 1997 besluttede Det Europæiske Råd, at tiltrædelsespartnerskaberne skulle være et nøgleelement i den styrkede førtiltrædel- sesstrategi, og at alle former for bistand til ansøgerlan- dene skulle samles i en enkelt ramme. Kommissionen har vedtaget tiltrædelsespartnerskabet efter konsultation af Tjekkiet og på grundlag af de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, som Rådet har vedta- get. vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policyinstrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser på med- lemskab. Det drejer sig bl. a. om det nationale program for Tjekkiets overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter, pag- ten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. Hvert af disse instrumenter er af forskellig art og vil blive forberedt og implementeret efter speci- fikke procedurer. De vil ikke blive en integrerende del af partnerskabet, men de prioriteter, de indeholder, vil være forenelige med det. 3. PRINCIPPER De vigtigste prioriterede områder, der er indkredset for hvert ansøgerland, vedrører deres evne til at påtage sig forpligtelserne til at opfylde Københavnerkriterierne, hvorefter: — ansøgerlandet skal have oprettet stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneske- rettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretal — ansøgerlandet skal have en fungerende markedsøko- nomi og være i stand til at modstå konkurrencepres- set og markedskræfterne i Unionen — ansøgerlandet skal være i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab og bl. a. tilslutte sig målene for politisk, økonomisk og monetær union. På sit møde i Madrid pegede Det Europæiske Råd på, at ansøgerlandene skulle tilpasse deres forvaltningsstruktu- rer for at sikre en harmonisk anvendelse af Fællesskabets politikker efter tiltrædelsen, og i Luxembourg fremhæ- vede det, at omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning var nødvendig, men ikke i sig selv tilstrække- lig; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes. 2. MÅL 4. PRIORITETER OG MELLEMLIGGENDE MÅL Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens udtalelse om Tjekkiets ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige med de finansielle midler til at hjælpe Tjekkiet med at realisere disse prioriteter samt Af Kommissionens udtalelser og Rådets behandling heraf kan det udledes, hvilken indsats ansøgerlandene endnu skal gøre på visse områder for at forberede sig på tiltrædelse, og det blev konkluderet, at ingen af landene for nærværende fuldt ud opfylder alle Københavnerkrite- C 202/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 rierne. Dette betyder, at prioriteterne skal fordeles på mellemliggende stadier, hvert med præcise mål, som skal fastlægges i samarbejde med de berørte lande, og hvis indfrielse vil være betingende for omfanget af den bevil- gede bistand og fremskridtene i igangværende forhand- linger med nogle lande og indledningen af forhandlinger med andre. Prioriteterne og de mellemliggende mål er blevet inddelt i to grupper — på kort sigt og på mellem- lang sigt. Prioriteterne og målene på kort sigt er blevet udvalgt på det grundlag, at det er realistisk at forvente, at Tjekkiet kan indfri dem fuldt ud eller sikre en væsentlig udvikling inden udgangen af 1998. I betragtning af den knappe tid og den administrative kapacitet, der kræves, er der kun udvalgt et begrænset antal prioriteter på kort sigt. Det forventes, at det vil tage mere end et år at realisere prioriteterne på mellemlang sigt, selvom arbejdet hermed vil kunne og bør gå i gang i 1998. Tjekkiet vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mel- lemliggende mål, og for så vidt det er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle ressourcer angives. Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Tjekkiet tager skridt i alle anliggender, som er behandlet i udtalelsen. Som bilag findes der en liste herover. Omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning er ikke i sig selv tilstrækkeligt; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes på samme måde som i Unionen. På alle nedenfor anførte områder er det nødvendigt med en troværdig og effektiv implementering og håndhævelse af regelværket. På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets behandling heraf er der indkredset følgende prio- riteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for Tjekkiet. 4. 1. Kort sigt (1998) — Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter på mellemlang sigt og fælles vurdering inden for rammerne af Europaaftalen; en politik til at opretholde både den interne og eksterne balance; forbedring af rammerne for virksomhedsledelse, særlig gennem en fremskyndelse af omstruktureringen af visse industrisektorer, som f. eks. stålindustrien og banker, med lovgivning om regulering af finanssekto- ren (banker og investeringsselskaber) og styrkelse af den nye værdipapir- og børskommission. — Styrkelse af den institutionelle og administrative kapa- citet: forbedring af kapaciteten inden for banktilsyn, værdipapir- og forsikringssektoren, intern finanskon- trol, miljø, landbrug, styrkelse af plante- og dyresund- hedsforvaltningerne, særlig med hensyn til faciliteter ved de eksterne grænser, indledning af forarbejdet med oprettelse af de nødvendige strukturer for regio- nal- og strukturpolitikken. — Det indre marked: herunder på områderne intellektuel ejendomsret (lovgivning og håndhævelse) og certifice- ring og standardisering (yderligere tilpasning af lov- givningsforanstaltninger og indgåelse af en aftale om overensstemmelsesvurdering), ændring af antitrustlov- givningen, yderligere udbygning af lovgivningen om statsstøttekontrol og øget gennemsigtighed på grund- lag af endnu en opgørelse over statsstøtte. — Retlige og indre anliggender: effektiv forvaltning af grænserne. — Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udar- bejdelse af detaljerede programmer for indbyrdes til- nærmelse og påbegyndelse af gennemførelsen heraf samt implementering af strategier i forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og påbegyndelse af gen- nemførelsen af disse programmer og strategier. 4. 2. Mellemlang sigt — Politiske kriterier: yderligere arbejde med integration af sigøjnerne. Styrkelse af lovgivningen om pressefri- hed. En større indsats for at sikre lige adgang til offentlig service. — Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at opfylde Københavnerkriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets regelværk om den økonomiske poli- tik (koordination af den økonomiske politik, forelæg- gelse af konvergensprogrammer, undgåelse af over- drevne underskud); Tjekkiet forventes ikke at indføre euroen straks ved tiltrædelsen, men det forventes at føre en politik, som skal sigte mod virkelig konver- gens i overensstemmelse med Unionens mål for øko- nomisk og social samhørighed, og nominel konver- gens, der er forenelig med det endelige mål med indførelsen af euroen. — Styrkelse af den institutionelle og administrative kapa- citet: fortsættelse af politikken for modernisering af den offentlige forvaltning; forbedring af retssystemets funktionsmåde, uddannelse inden for retsvæsenet i EF-retten og dens anvendelse, told, oprettelse af uaf- hængige instanser for overvågning af databeskyttelse og forbrugerbeskyttelse; styrkelse af institutionerne for de retlige og indre anliggender (med tilstrækkeligt og ordentligt uddannet personale, særlig politi, græn- sevagter, ministerier og domstole), reform af told- og 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/15 skatteforvaltningerne, så de er klar til at anvende regelværket, og styrkelse af administrationerne for levnedsmiddelkontrol. — Det indre marked: herunder tilpasning af lovgivningen om offentlige indkøb, regnskabslovgivning, databe- skyttelse, finansielle tjenesteydelser, indirekte beskat- ning, den audiovisuelle sektor, forbrugerbeskyttelse, yderligere udvikling af standardiserings- og overens- stemmelsesvurderingsorganer og indførelse af et mar- kedstilsynssystem, teknisk lovgivning vedrørende in- dustrivarer, styrkelse af konkurrencemyndighederne, endelig tilpasning og effektiv håndhævelse af konkur- rencelovgivningen, fuldførelse at tilpasningen af kon- kurrencelovgivningen, fremme af virksomhedsudvik- ling, herunder SMV’er, tilpasning efter Fællesskabets regelværk inden for telekommunikation, forbrugerbe- skyttelse og det interne energimarked. — Retlige og indre anliggender: udvikling af en effektiv grænseforvaltning, migrationspolitik og asylprocedu- rer samt bekæmpelse af organiseret kriminalitet (sær- lig pengevask, narkotika og menneskehandel) og kor- ruption, et mere effektivt fungerende domstols- og lovhåndhævelsessystem, tilpasning af visumpolitikken efter EU’s og fuldførelse af tilpasningen til internatio- nale konventioner, navnlig med henblik på anvendelse af Schengen-reglerne. — Landbrug: herunder tilpasning til regelværket på land- brugsområdet (inklusive dyre- og plantesundhedsan- liggender, særlig kontrol ved de ydre grænser), tilgo- deseelse af miljøaspekterne af landbrug og biodiversi- tet. Udvikling af kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger og administrative strukturer for overvågning af land- brugsmarkederne og gennemførelse af strukturforan- staltninger og foranstaltninger til udvikling af landdis- trikter, vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsføde- vareindustrien. — Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk vedrørende vejtransport (markedsadgang, sikkerhedsregler og afgifter) og for tilvejebringelse af de nødvendige investeringer i trans- portinfrastruktur, navnlig udvidelse af transeuropæ- iske net. — Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersø- gelse af beskæftigelsespolitikken som forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgiv- ningen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, navnlig hur- tig overtagelse af rammedirektivet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; yderligere udvikling af den sociale beskyttelse; foran- staltninger til at bringe folkesundhedsstandarderne på linje med EU-standarderne. — Miljø: udvikling af overvågnings- og implementerings- kontrolstrukturer og -kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes tilnær- melse med berøring til de enkelte retsakter. Der fokuseres særlig på luft, vand og affald. Miljøbeskyt- telseskravene og behovet for bæredygtig udvikling skal tages i betragtning ved udformningen og gennem- førelsen af national og sektorspecifik politik. — Regional- og samhørighedspolitik: lovgivning og de administrative og budgetmæssige rammer for en inte- greret regionalpolitik med henblik på deltagelse i EU’s strukturprogrammer efter medlemskab. 5. DE VIGTIGSTE INSTRUMENTER I FÆLLESSKABETS FAGLIGE OG FINANSIELLE BISTAND 5. 1. Programmering af de finansielle ressourcer Phare-tildelingen for perioden 1995-1997 er på i alt 224 mio. ECU. Med forbehold af godkendelse af Phare- budgettet for den resterende periode vil Kommissionen bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Phares forvalt- ningsudvalg vil få forelagt finansieringsforslag i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89. Der vil syste- matisk blive krævet samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Kommissio- nen vil arbejde sammen med Tjekkiet, Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og de internationale finansierings- institutioner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med henblik på at lette samfinansiering af projekter med berøring til førtiltrædelsesprioriteterne. Den finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med Samhørighedsfonden priori- teres. Desuden vil Tjekkiet få adgang til finansiering fra multilandeprogrammer, der direkte relaterer til Fællesska- bets regelværk. Phare-programmet er det vigtigste finansieringsinstrument i den styrkede førtiltrædelsesstrategi. Phares mål er i første række at forberede de central- og østeuropæiske lande på tiltrædelse ved at rette den bistand, der ydes, mod overtagelse af Fællesskabets regelværk og særlig mod de prioriteter, der er indkredset i dette tiltrædelses- partnerskab og i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Kommissionen vil hvert år indgå et finansieringsmemorandum med Tjekkiet, hvorved Tjek- kiet påtager sig at opfylde en række af prioriteterne i C 202/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 dette tiltrædelsespartnerskab, og Kommissionen vil for- pligte sig til at bidrage finansielt hertil. Ved programme- ringen af Fællesskabets finansielle bistand vil der blive taget hensyn til prioriteterne og tidsplanen i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Desuden vil det være en forudsætning for senere finansiel bistand, at den tjekkiske regering indfrier sine tilsagn i henhold til det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Visse førtiltrædelsesaktiviteter kan styrkes allerede nu (f. eks. støtte til opbygning af institutioner), medens andre som f. eks. finansiering af større investeringsprojekter med sigte på at opfylde kra- vene i henhold til regelværket på områder som miljø og nuklear sikkerhed vil skulle programmeres over en periode på fem-seks år. Fra 1998 vil Phare-bistanden blive bevilget til følgende typer foranstaltninger: — Opbygning af institutioner (ca. 30 %), som omfatter styrkelse af de demokratiske institutioner, retsstaten, den offentlige forvaltning og alle instanser, der har ansvaret for offentlig service, for dermed at skabe de nødvendige institutionelle og administrative strukturer og at oplære personale i anvendelsen af regelværket. Støtten til opbygning af institutioner vil bl. a. tage form af uddannelsesaktioner, faglig bistand og twin- ning af institutioner og forvaltninger i Tjekkiet med de relevante organer i medlemsstaterne. Indledningsvis vil denne twinning blive rettet mod prioriterede områ- der som f. eks. finanssektoren, landbruget, miljø, ret- lige og indre anliggender. — Investeringsstøtte (ca. 70 %) for at muliggøre de nød- vendige investeringer i en tilpasning af den tjekkiske infrastruktur til Fællesskabets regelværk. Støtten vil blive koncentreret om: i) strukturforanstaltninger, navnlig omstrukturering inden for landbrug, regional- udvikling og investering i den menneskelige og intel- lektuelle kapital, i hvilken forbindelse der vil kunne ydes Phare-bidrag til deltagelse i rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, ii) opfyldelse af Fællesskabets standarder, særlig inden for miljø, landbrug, industri, sikkerhed og sundhed på arbejds- pladsen, transport og telekommunikation, iii) sam- infrastrukturprojekter (1) og finansiering af større iv) udvikling af små og mellemstore virksomheder (2). (1) Hvad angår investeringsprojekter i almindelighed vil Tjekkiet skulle opfylde princippet om komplementaritet og bidrage med mindst 25 % til projekter, der finansieres i fællesskab. (2) Der vil være en horisontal facilitet til rådighed for SMV’er til at afhjælpe manglen på investeringskapital for mindre virk- somheder. 5. 2. De internationale finansieringsinstitutioners rolle Tiltrædelsespartnerskabet vil give nye impulser til og sætte nyt lys på samarbejdet mellem Tjekkiet og de internationale finansieringsinstitutioner. Gavebistanden i henhold til tiltrædelsespartnerskabet vil tjene som igang- sættelsestilskud og virke som en katalysator for større beløb af udviklingsfinansiering fra de internationale finansieringsinstitutioner. Denne proces vil blive udviklet af Kommissionen sammen med ansøgerlandene, EIB og de finansieringsinstitutitoner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med sigte på at lette samfinan- siering af projekter med berøring til førtiltrædelsespriori- teterne. internationale I henhold til et nyt långivningsmandat for perioden 1997-1999 kan EIB stille 3 520 mio. ECU til rådighed i Central- og Østeuropa. Med den nye førtiltrædelsesfacili- tet, som EIB’s bestyrelse godkendte i begyndelsen af 1998, øges dette beløb til 7 mia. ECU. EIB-lånene vil blive brugt i alle sektorer, der er berettigede til EIB- finansiering, for at lette tiltrædelsesprocessen. 6. BETINGETHED Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Tjekkiet indfrier sine forpligtelser i henhold til Europaaftalen, tillige med yderligere fremskridt med hensyn til opfyldelse af Københavnerkriterierne og implementeringen af dette tiltrædelsespartnerskab. Indfries disse almindelige beting- elser ikke, vil Rådet kunne træffe afgørelse om suspen- sion af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 622/98. 7. GENNEMFØRELSE AF FØRTILTRÆDELSESBISTANDEN Finansiel støtte til Tjekkiet vil afhænge af, hvor modne de projekter, som den tjekkiske regering foreslår med hen- blik på et finansieringsmemorandum, er. Hvis projekterne skal udgives i udbud, vil Kommissionen kun finansiere projekter, der allerede er klar til udbud på tidspunktet for underskrivelsen af finansieringsmemorandummet. Des- uden skal alle tidligere/bestående tilsagn inden for samme sektor være indfriet eller under afvikling. For at garantere en effektiv gennemførelse af projekter, der skal finansie- res, må disse i princippet ikke falde under en tærskel på 2-3 mio. ECU, navnlig for infrastrukturprojekters ved- kommende. Hvis dette betyder, at Tjekkiet ikke kan optage sin fulde vejledende tildeling, nedsættes den tilsva- rende. Differencen mellem den vejledende og endelige 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/17 tildeling vil blive overført til den horisontale facilitet for SMV’er eller større infrastruktur. Der vil ikke siden blive kompenseret for dette beløb. Den tjekkiske regering opfordres til at etablere en imple- menteringsinstans, som skal sikre sammenhæng i og komplementaritet mellem alle typer finansiel bistand fra Den Europæiske Union og de nationale ressourcer. En national koordinator vil få ansvaret for at sikre en nær forbindelse mellem tiltrædelsesprocessen i almindelighed og programmeringen af Fællesskabets finansielle bistand. Den tjekkiske regering opretter i 1998 (helst under finansministeriet) en national fond for investeringsfremme og opbygning af institutioner, der skal fungere under en national anvisningsberettigets ansvar. Som den centrale instans, gennem hvilken Phare-bistanden og andre former for EF-bistand skal kanaliseres, skal den nationale fond have ansvaret for forvaltningen af disse midler som led i et decentralt gennemførelsessystem for dermed at øge gennemsigtigheden og hindre en for stor spredning af midlerne. Den skal have det generelle ansvar for forvalt- ningen af midlerne, også overholdelsen af bestemmelserne i finansieringsmemorandummet, og den skal stå til regn- skab over for Kommissionen, hvad angår midlernes anvendelse. Den skal også drage omsorg for og overvåge strømmen af nationale og andre samfinansieringsmidler i finansieringsmemorandummet. Den som omhandlet nationale fonds nærmere opgaver og ansvar vil blive beskrevet i de enkelte finansieringsmemoranda. Kommissionen vil i samarbejde med den tjekkiske rege- ring føre en politik for yderligere decentralisering af gennemførelsen af den finansielle bistand, når visse betingelser på forhånd er opfyldt, og for så vidt finans- forordningen for De Europæiske Fællesskaber tillader det, navnlig artikel 105, stk. 3. Sigtet hermed er inden for visse grænser og gradvis at etablere et forhold mellem Kommissionen og Tjekkiet, hvor ansvaret deles mellem parterne på samme måde som det bestående forhold til medlemsstaterne med hensyn til anvendelsen af struktur- fondene. også hvad angår lige adgang til deltagelse i udbud og bestemmelserne i artikel 118. Kommissionen træffer sine beslutninger om anvendelse af nationale indkøbsregler fra sag til sag, og dette vil blive nedfældet i de enkelte finansieringsmemoranda. Overvågningen af programgennemførelsen sker i fælles- skab med Kommissionen efter procedurerne i de enkelte finansieringsmemoranda. Hvert Phare-program skal om- fatte kvantificerede fysiske og finansielle mål, som skal nedfældes i finansieringsmemorandaene, for at sikre en effektiv overvågning af, hvordan bistanden under Phare- programmet gennemføres. Med henblik på at måle, hvor effektive de finansierede foranstaltninger under Phare- programmet har været, skal der foretages en efterfølgende evaluering af deres virkninger i forhold til målene. 8. OVERVÅGNING Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltræ- delsespartnerskabet inden for rammerne af Europaafta- len. Dette vil begynde i 1998, inden Kommissionen forelægger Rådet sin første ordinære rapport om Tjekki- ets fremskridt, også med implementeringen af tiltrædel- sespartnerskabet. De forskellige dele af tiltrædelsespartnerskabet vil blive drøftet i de relevante underudvalg. Associeringsudvalget skal drøfte udviklingen generelt, fremskridt og problemer med opfyldelse af prioriteterne og de mellemliggende mål tillige med mere specifikke anliggender, som indbringes for det af underudvalgene. Associeringsudvalget rapporte- rer til Associeringsrådet om implementeringen af tiltræ- delsespartnerskabet. Phare-forvaltningsudvalget drager omsorg for, at finansie- ringsafgørelserne er forenelige med tiltrædelsespartnerska- bet. Kommissionen kan i denne sammenhæng, hvis den tjek- kiske regering anmoder derom, udforske muligheden for at anvende de nationale indkøbsprocedurer i forbindelse med udbud og kontraktindgåelse for Phare-projekter, særlig hvor det drejer sig om investeringer. Kommissio- nen vil træffe beslutning herom efter bl. a. at have under- søgt den tjekkiske indkøbslovgivning for at kunne fastslå, om den er i overensstemmelse med grundbestemmelserne i EF’s regler om offentlige indkøb og finansforordningen, Tiltrædelsespartnerskabet kan om fornødent ændres i i forordning (EF) overensstemmelse med artikel 2 nr. 622/98. Kommissionen vil stille forslag om nybehand- ling af partnerskabet inden udgangen af 1999 og derefter med regelmæssige mellemrum. I denne sammenhæng vil det blive overvejet, om det er nødvendigt yderligere at specificere de mellemliggende mål i lyset af de fremskridt, som Tjekkiet gør med hensyn til at opfylde målene for partnerskabet. C 202/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 BILAG Tjekkiet vil skulle tage fat på alle de punkter, der er identificeret i udtalelsen. Formålet med dette bilag er at fremlægge en kort checkliste over de punkter, der er nævnt i udtalelsen om Tjekkiet. De er udformet som henstillinger om indsats. De er opført i samme rækkefølge som i udtalelsen, uden at der er tale om nogen rangorden med hensyn til vigtighed eller presserende karakter. De prioriterede indsatsområder for de enkelte ansøgerlande er fastlagt som prioriteter og mellemliggende målsætninger i selve tiltrædelsespartnerskabet. 1. Politiske kriterier De resterende svagheder i lovene om pressefrihed skal afhjælpes. Opmærksomheden skal især rettes mod vilkårene for enhver yderligere forlængelse af en lov, der udelukker medlemmer af den tidligere sikkerheds- tjeneste og aktive medlemmer af det kommunistiske regime fra offentlig tjeneste. Der må gøres en indsats for at afslutte overbelastningen af domstolene, især gennem forbedringer af dommernes erfaringer og kvalifikationer. Kampen mod korruption skal intensiveres. Problemet om diskrimination af sigøjnere skal behandles, bl. a. gennem anvendelse af loven om statsborgerskab. 2. Økonomiske kriterier Der skal træffes foranstaltninger til at genskabe den eksterne og interne makroøkonomiske balance. Navnlig må landet indføre såvel strukturelle som makroøkonomiske foranstaltninger for at kontrollere betalingsbal- anceunderskuddet. En af de vigtigste prioriteter er at fortsætte med at forbedre rammerne for selskabsledelse, navnlig med henblik på at fremskynde privatiseringen af virksomheder. I denne forbindelse bør de resterende statsejede banker privatiseres. Nylige ændringer af lovene om banker og investeringer skal gennemføres fuldt ud. Der må træffes foranstaltninger til at styrke finanssektoren i Tjekkiet samt forbedre åbenheden og genskabe investerorernes tillid. Navnlig bør den nye værdipapirs- og valutakommission tillades at spille en stærk regulerende rolle. Banksektoren skal også styrkes, og banktilsynet skal forbedres. 3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab 3. 1. Det indre marked uden grænser De fire friheder D e g e n e r e l l e r a m m e r — Der er behov for en yderligere indsats, navnlig på områderne for offentlige indkøb, beskyttelse af intellektuel ejendomsret og gennemførelsesstrukturerne for beskyttelse af personoplys- ninger. Der er behov for en indsats af mindre omfang på området for selskabsret og regnskab for at bringe den tjekkiske lovgivning i fuld overensstemmelse med EF-lovgivningen. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r v a r e r — Den rammelovgivning, der vil gøre det muligt for Tjekkiet at antage grundprincipperne i EU-systemet, er blevet vedtaget. Den fulde tilpasning til EF-lovgivningen skal gennem- føres. Det er nu nødvendigt at foretage en fuld tilpasning af »ny metode«-lovgivningen, styrke infrastruktu- ren for overensstemmelsesvurdering, gennemføre harmoniseringen af lovgivningen om kemikalier og lægemidler, forbedre levnedsmiddellovgivningen, fremskynde harmoniseringen af lovgivningen om motorkø- retøjer og etablere en markedsovervågningsmekanisme. Tjekkiet må opretholde den hurtige tilpasningstakt for lovgivningen om industrivarer, så EU-systemet gennemføres i fuldt omfang. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r k a p i t a l — Lovgivningen skal ændres, så personer, der ikke bor i landet, får mulighed for at købe fast ejendom. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r t j e n e s t e y d e l s e r — Der skal gøres en betydelig yderligere indsats i sektoren for finansielle tjenesteydelser. Banktilsynet skal styrkes. Lovgivningen om værdipapirer, børsforhold, 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/19 investeringsselskaber og fonde skal bringes i fuld overensstemmelse. Gennemførelsen af foranstaltningerne i hvidbogen om det indre marked (fase I-direktiverne) skal fremskyndes. F r i b e v æ g e l i g h e d f o r p e r s o n e r — Der skal gøres en yderligere indsats for at sikre de nødvendige lovgivnings- og håndhævelsesmæssige foranstaltninger med hensyn til gensidig anerkendelse af eksamensbe- viser og erhvervskvalifikationer. Der skal gøres en yderligere indsats for at sikre de nødvendige lovgivnings- og håndhævelsesmæssige foranstaltninger med hensyn til koordineringen af sociale sikringsordninger. Konkurrence Antitrustregler skal gennemføres og yderligere tilpasses fællesskabslovgivningen. På området for statsstøtte er der behov for yderligere tiltag for at sikre en fuld gennemsigtighed. Navnlig skal der tilvejebringes oplysninger om alle eksisterende direkte og indirekte støtteforanstaltninger, der ydes af statslige, regionale eller lokale myndigheder eller gennem offentlige midler, så der etableres og løbende ajourføres en mere omfattende fortegnelse over statsstøtte på samme grundlag som i Fællesskabet. Der skal desuden etableres de retlige rammer, som er nødvendige for tildeling af statsstøtte i overensstemmelse med EF-lovgivningen for statsstøtte. Tilsynsmyndigheden for statsstøtte skal have tilstrækkelige beføjelser og kvalificeret personale samt de nødvendige procedurer og praktiske værktøjer til at gennemføre kontrollen. For så vidt angår sektorer, der traditionelt er genstand for monopoler, bør politikken med liberalisering og åbning for konkurrence videreføres. 3. 2. Innovation Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender De retlige rammer skal styrkes og finjusteres med særlig opmærksomhed på højere uddannelser (diversifice- ring af finansiering og udbud, forbedring af universiteternes strategiske ledelse, udvikling af den ikke- universitære sektor) og tilpasning af læseplaner i EF-regulerede erhverv. Der skal anlægges en mere strategisk fremgangsmåde over for reformerne af erhvervsuddannelsessystemet. Forskning og teknologisk udvikling Der må ske forbedringer i graden af innovation i økonomien samt i forbindelserne mellem forskningsinsti- tutioner, erhvervslivet samt små og mellemstore virksomheder. Telekommunikation Der er behov for politiske ændringer for at sikre den regeludstedende myndigheds nødvendige uafhængighed og gøre det muligt for den at indtage en overbevisende og positiv holdning til konkurrence. Der er behov for ny lovgivning for at sikre overholdelse af EU-direktiver. Samtidig kræver regelværket, at regeringerne nu skal sikre, at der overalt er adgang til en moderne telefontjeneste til en rimelig pris. Hvis denne forpligtelse skal overholdes, kræves der betydelige investeringer i systemet. Den audiovisuelle sektor Der skal gøres en stor og vedvarende indsats for at gøre den tjekkiske audiovisuelle lovgivning forenelig med EF-lovgivningen. Lovgivningsmæssige mangler på områderne for modtagelsesfrihed, fremme af europæiske og nye værker, uafhængige producenter og isolerede reklamespots skal behandles. 3. 3. Økonomiske og fiskale anliggender Økonomisk og monetær union Centralbanklovgivningen skal gøres forenelig med EF-reglerne. Privatiseringen og omstruktureringen af banksektoren skal fortsætte, og konkursprocedurerne skal håndhæves korrekt. Beskatning Der skal gøres en særlig indsats for så vidt angår momsstrukturen og momsrefusionsordningen for turister og personer, der beskattes i udlandet. På området for punktafgifter bør der rettes særlig opmærksomhed mod indførelsen af et oplagssystem for bevægelse af varer, der er omfattet af toldsuspensionsordninger. Skattestrukturerne og punktafgifternes størrelse skal tilpasses Fællesskabets model. C 202/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 Statistik Nogle spørgsmål vedrørende åbenhed og fortrolighed skal stadig løses, og der er mangler i sektorer såsom virksomhedsregisteret samt regionale, finansielle og landbrugsmæssige statistikker. 3. 4. Sektorpolitik Industrien For at forbedre konkurrenceevnen bør der udfoldes yderligere bestræbelser for at føre politikker, der fremmer åbne og konkurrenceprægede markeder, samt for at antage instrumenterne i EU’s industripolitik vedrørende både markeders funktion (produktspecifikation og markedsadgang, handelspolitik, statsstøtte og konkurrencepolitik) og foranstaltninger i forbindelse med industriens evne til at tilpasse sig forandringer (et stabilt makroøkonomisk klima, teknologi, uddannelse osv. ). En yderligere omstrukturering af visse industri- sektorer, især stålsektoren, er nødvendig. Landbrug Der er behov for en særlig indsats for at gennemføre og håndhæve veterinære og fytosanitære krav, forbedre foretagender, så de opfylder EF-standarderne, styrke administrative strukturer for at sikre den nødvendige kapacitet til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks politiske instrumenter og omstruktu- rere agrofoodsektoren yderligere for at forbedre dens konkurrenceevne. Energi De nuværende tilpasningsbestræbelser skal opretholdes, navnlig med hensyn til justering af monopoler, herunder import- og eksportspørgsmål, adgang til netværk, prisfastsættelse for energi, nødberedskab (med opbygning af obligatoriske olielagre) samt statsindgreb i sektorerne for fast brændstof og uran, og udviklingen vedrørende effektiv energianvendelse og kvalitetsstandarder for brændsel skal følges nøje. Der skal lægges særlig vægt på en rettidig gennemførelse af programmer for nuklear sikkerhed, så alle nukleare reaktorer bringes op på de sikkerhedsniveauer, der generelt accepteres i EU, og der må findes langsigtede løsninger på affaldsproblemerne. Den nukleare sikkerhedsmyndighed skal styrkes. Transport Tjekkiet skal forbedre sit nationale vejtransportmarkeds funktion (navnlig vedrørende markedsadgang, sikkerhedsregler og skat) og jernbanesektorens finansielle gennemsigtighed. De ressourcer, som er nødven- dige for at lægge grunden til det fremtidige udvidede transeuropæiske transportnet, bør i videst muligt omfang stilles til rådighed. På nationalt plan er der behov for at udarbejde specifikke strategier for udvikling og finansiering af transportinfrastrukturer. Administrative strukturer og især organer, der overvåger områder som f. eks. sikkerhed, må hurtigt styrkes. Små og mellemstore virksomheder Der skal gøres en indsats for at forbedre og øge SMV-politikkens kohærens, så der skabes et retligt og administrativt klima, der støtter små og mellemstore virksomheder. 3. 5. Økonomisk og social samhørighed Beskæftigelse og sociale anliggender Der skal gøres en indsats for at tilnærme lovgivningen om beskyttelse af arbejdstageres sundhed og sikkerhed på bestemte områder. Arbejdslovene om beskyttelse af ansatte ved arbejdsgiverens insolvens og kollektive afskedigelser skal bringes i yderligere overensstemmelse. Der er behov for lovgivningsmæssige tilpasninger vedrørende virksomhedsoverdragelser, information af arbejdstagerne om vilkår for ansættelses- forholdet og om arbejdstider. Informationen og konsultationen af arbejdstagerne bør, i overensstemmelse med hvad der kræves i en række EF-direktiver, styrkes yderligere. Der skal foretages ændringer af den nationale lovgivning for at indføre retten til fri bevægelighed, navnlig med hensyn til adgangen til beskæftigelse og behandling uden nogen form for diskrimination begrundet i nationalitet. Visse tekniske tilpasninger vil være nødvendige på området for social sikkerhed for vandrende arbejdstagere. EF- direktiverne om advarselsmærkning af cigaretpakker og maksimalt tjæreindhold skal gennemføres. Ord- ningen for finansiering af det tjekkiske sundhedssystem skal reformeres. 29. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 202/21 Regionalpolitik og samhørighed Der skal etableres retlige, administrative og budgetmæssige rammer for en integreret regionalpolitik, der er i overensstemmelse med EU-reglerne. 3. 6. Livskvalitet og miljø Miljø Mangler i sektorlovgivningen og den sekundære lovgivning om økonomiske instrumenter, gennemførelse og håndhævelse skal afhjælpes. Opmærksomheden bør særlig rettes mod en hurtig gennemførelse af rammedi- rektiver om luft, vand og affald samt direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (IPPC) og mod fastlægning af finanseringsstrategier for lovgivningen i vand-, luft- og affaldssektorerne. På visse områder er der kun tale om en begrænset overensstemmelse med regelværket, og der må fokuseres på en effektiv gennemførelse og håndhævelse, herunder økonomiske instrumenters effektivitet. Der vil stadig være behov for betydelige investeringer, både på offentligt niveau og på virksomhedsplan. Ledsagemekanis- mer såsom licenssystemer eller offentlig deltagelse skal etableres eller forbedres, og institutioner, der beskæftiger sig med håndhævelse og gennemførelse, skal styrkes. Forbrugerbeskyttelse Der er behov for en yderligere indsats for at tilnærme lovgivningen om vildledende reklame og urimelige kontraktvilkår. Der skal indføres lovgivning på områder såsom salg uden for forretningslokalerne, fjernsalg, pakkerejser, timeshare og forbrugerkredit. Der mangler stadig nogle få vigtige elementer med hensyn til forpligtelser i forbindelse med generel produktsikkerhed og farlige imitationer. Ansvarsområderne for de forskellige institutionelle organer, der arbejder med forbrugerbeskyttelse, skal koordineres og organiseres, og håndhævelsen af lovgivningen skal sikres. Der må udvikles en stærk og uafhængig forbrugerbevægelse, der støttes af de offentlige myndigheder. 3. 7. Retlige og indre anliggender Visse vigtige huller i lovgivningen skal dækkes. Der skal gøres en indsats for at bringe indvandringsstrøm- men under kontrol. Den institutionelle ressourceknaphed og politiets og domstolenes mangel på kendskab til ny lovgivning skal behandles. Regelværket på området for indvandrings- og asyllovgivningen skal vedtages. Domstolenes (dommere og anklagere) uafhængighed skal styrkes og deres funktion forbedres. Der skal etableres administrative domstole. Kommunikationen inden for og samarbejdet mellem politiet, grænsepoli- tiet og retsvæsenet skal forbedres. Et betydeligt administrativt arbejde hos politiet og retsvæsenet bør udføres af administrativt personale. Politiet og grænsepoliti skal følge Schengen-modellen. Der er behov for en styrkelse af politikker til bekæmpelse af forskellige former for organiseret kriminalitet, herunder handel med kvinder, hvidvaskning af penge samt handel med narkotika, våben, sprængstoffer og nukleare materialer. Der skal gøres en indsats over for den institutionelle korruption. Kommunikationssystemerne til grænseforvaltning skal forbedres. Der skal udvikles og opretholdes effektive systemer til bekæmpelse af narkotikahandel og organiseret kriminalitet. 3. 8. Eksterne politikker Handel og internationale økonomiske forbindelser Der skal gøres forberedelser til, at Tjekkiet fra tiltrædelsen anvender Fællesskabets forskellige samarbejds- og præferenceaftaler, multi- og bilaterale handelspolitiske forpligtelser samt dets autonome instrumenter til beskyttelse af handelen. Samtidig må den nationale lovgivning på dette område ophæves. Udvikling Der skal gøres forberedelser til, at Tjekkiet ved tiltrædelsen anvender Lomé-handelsordningen på AVS- staterne, og til at landet sammen med de øvrige medlemsstater deltager i finansieringen af Den Europæiske Udviklingsfond. C 202/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 29. 6. 98 Told Toldlovgivningen skal bringes på linje med EF-lovgivningen, og personalets arbejdsområder skal være i overensstemmelse med de opgaver, en moderne toldforvaltning skal kunne påtage sig. De tjekkiske myndigheder skal fremskynde afviklingen af de toldfri forretninger ved landegrænsen med Tyskland og Østrig. Der skal gøres en indsats for at udvikle edb-systemer med henblik på fuld deltagelse i toldunionen og det indre marked. En særlig opmærksomhed skal rettes mod at forberede toldforvaltningerne til at gennemføre alle toldprocedurer med økonomiske konsekvenser, systemet vedrørende toldsuspensioner og forvaltningen af toldkontingenter og -lofter. Den strategiske planlægning vil skulle tage hensyn til styrkelsen af grænseposter langs Tjekkiets eksterne grænse til lande, der ikke er medlemmer af EU på tidspunktet for tiltrædelsen. 3. 9. Finansielle spørgsmål Finanskontrol Der skal etableres mekanismer for finansforvaltning og -kontrol for at sikre en vellykket gennemførelse af Fællesskabets politikker (særlig en uafhængig kontrol). For at bekæmpe bedrageri skal der sikres en tilstrækkelig bemanding og et enhedsinformationssystem for udveksling af oplysninger, og der skal etableres en bedrageribekæmpelsesenhed, som skal beskytte samfundets finansielle interesser. 4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk Manglen på en central enhed med oversigt over den samlede administration og manglen på en lov for administrationen er vigtige strukturelle svagheder, som må afhjælpes. I de fleste ministerier er de enheder, der er ansvarlige for lovadministration, underbemandet. Der må gøres noget for at modvirke manglen på personale med erfaring inden for f. eks. banktilsyn og kapitalmarkeder, og gennemførelses- og håndhævelsesstrukturerne på områder som miljøpolitik skal styrkes. Ansættelses- og forfremmelsesreglerne skal forbedres, og lønproblemerne skal behandles. Der er behov for en indsats for at styrke tilsynsførende og regeludstedende organer på området for veterinær og fytosanitær kontrol, levnedsmiddelkontrol og forbrugerbeskyttelse. Kampen mod korruption skal intensiveres