title: Ανακοίνωση της Επιτροπής - Κοινοτικές πολιτικές για τη στήριξη της απασχόλησης

eurovoc_concepts:
EU employment policy
economic growth
economic policy
fight against unemployment

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες, 03. 06. 1998 COM(1998) 354 τελικό ΑΝΑΚΟΙΝΩΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ Κοινοτικές πολιτικές για τη στήριξη της απασχόλησης Κοινοτικές πολιτικές για τη στήριξη της απασχόλησης Ανακοίνωση της Επιτροπής Εισαγωγή Σχο έκχακχο Ευρωπαϊκό Συμβούλιο για χην απασχόληση που πραγμαχοποιήθηκε σχο Λουξεμβούργο, χο Νοέμβριο χου 1997, έγινε έκκληση για συσχημαχικόχερη και πιο επισταμένη διαχείριση, απΟ όχι μέχρι χώρα, όλων χων κοινοχικών πολιχικών για χη σχήριξη χης απασχόλησης, χόσο χων πολιχικών -πλαίσιο όσο και χων πολιχικών σχήριξης προκειμένου να απελευθερωθεί χο δυναμικό για χην ανάπχυξη χου επιχειρημαχικού πνεύμαχος στην οικονομία χης Ευρώπης. Αυχό συμβαδίζει με χο άρθρο 127(2) χης συνθήκης χου Άμσχερνχαμ η οποία προβλέπει όχι σχην χάραξη και σχην εφαρμογή χων κοινοχικών πολιχικών και δρασχηριοχήχων πρέπει να λαμβάνεχαι υπόψη ο σχόχος μιας υψηλού επιπέδου απασχόλησης. δυναμισμού χου και Επί πολλά έτη η Επιχροπή εφισχούσε χην προσοχή σχο πεδίο και σχο δυναμικό χων κοινοχικών πολιχικών και πρωχοβουλιών για χην προώθηση χης απασχόλησης. Σχα πλαίσια αυχά αξίζει να αναφερθούν η ανακοίνωση χης Επιχροπής χης 5ης Ιουνίου 1996 - Δράση για την απασχόληση στην Ευρώπη: Σύμφωνο εμπιστοσύνης - και η ανακοίνωση χης 12ης Νοεμβρίου 1997 Κοινοτικές πολιτικές στην υπηρεσία της απασχόλησης. οι απασχόλησης Σχόχος της ανακοίνωσης αυτής είναι να δείξει πώς οι κοινοχικές πολιχικές και οι δράσεις σε επίπεδο ΕΕ μπορούν να βοηθήσουν χα κράχη μέλη να αναπχύξουν και να εφαρμόσουν οποίες πολιχικές συμβιβάζονχαι χόσο με χις καχευθυνχήριες γραμμές για χην απασχόληση όσο και με χις χης γενικές οικονομικής πολιχικής. Τα χρία αυχά έγγραφα χα οποία θα χεθούν από κοινού σχην χράπεζα χων διαπραγμαχεύσεων χης συνόδου κορυφής χου Κάρνχιφ, παρέχουν χις παραμέχρους για χην χην απασχόληση η οποία έχει ενσωμαχωθεί σχην νέα συνθήκη. καχευθυνχήριες συνχονισμένη σχραχηγική γραμμές για Πλαίσιο για την αύξηση της απασχόλησης Η Ευρωπαϊκή Ένωση καθίσχαχαι όλο και περισσόχερο μια ολοκληρωμένη οικονομική ονχόχηχα. Το εμπόριο και η ροή κεφαλαίων αποδεικνύουν όχι η Ένωση καθίσχαχαι όλο και περισσόχερο - όπως οι Ην. Πολιχείες - μια σχεχικά αυχόνομη οικονομία με υψηλό επίπεδο αλληλεξάρχησης μεχαξύ χων οικονομιών χων κρατών μελών. Η ΟΝΕ θα αυξήσει περαιχέρω πς ευκαιρίες χων ευρωπαϊκών επιχειρήσεων για διασυνοριακό περιλαμβανομένων ειδικόχερα χων MME. Σήμερα οι εισαγωγές αγαθών εκχός χης ΕΕ ανχισχοιχούν μόνο σχο 8% χου κοινοχικού ΑΕΠ. εμπόριο, Σχην πορεία προς χο χελικό σχάδιο χης ΟΝΕ, η εν λόγω αλληλεξάρχηση παρέχει την ευκαιρία και έναν επαρκή λόγο για χην ενίσχυση χων οικονομικών πολιχικών και χων πολιχικών απασχόλησης καθώς και για χη βέλχισχη χρήση χων δυναχοχήχων που παρέχονχαι με χη θέση σε ισχύ χης ΟΝΕ από την 1. 1. 1999. Αυχό θα απαντήσει χον αποχελεσμαχικό συνχονισμό χης πολιχικής και χην πλήρη τήρηση χων κανόνων και χων προτύπων της Ενιαίας Αγοράς. Ενιαία Αγορά πρόοδος. Όσον αφορά Το σχέδιο δράσης για την Ενιαία Αγορά, που συμφωνήθηκε σχο Ευρωπαϊκό Συμβούλιο χου Άμσχερνχαμ, δεσμεύει χα κράχη μέλη να εξαλείψουν χους υπολειπόμενους φραγμούς μέχρι την 1η Ιανουαρίου 1999. Ο δεύτερος απολογισμός για την Ενιαία Αγορά που εκδόθηκε πρόσφατα, επισημαίνει ότι επετεύχθη σημαντική την προσφορά οι μεταρρυθμίσεις προχωρούν: για παράδειγμα στην ενέργεια, στις εναέριες μεταφορές. Ωστόσο, ενώ υπολείπονται μόνο έξι μήνες πριν την προθεσμία του τέλους του έτους, γίνονται και εμφανείς δισταγμοί πράγμα που είναι ανησυχητικό. Ειδικότερα, ορισμένα κράτη μέλη έχουν μείνει κοινοτικής πίσω τηλεπικοινωνίες, καθυστερήσεις εφαρμογή ορισμένες στην στις της νομοθεσίας απολογισμό. όπως προκύπτει από τον Φορολογία και απασχόληση εβδομάδες. Η έκθεση της Επιτροπής προς το Ευρωπαϊκό Συμβούλιο ("Η Ευρώπη πρέπει να δρα λιγότερο για να δρα καλύτερα: τα γεγονότα") αποδεικνύει ότι έχει μειωθεί ο αριθμός των προτάσεων για κοινοτική νομοθεσία καθώς και ότι τα ίδια τα κράτη μέλη φέρουν σε μεγάλο βαθμό την ευθύνη για την συμπληρωματική νομοθεσία. Εν τω μεταξύ, συνεχίζεται το έργο της απλούστευσης. Η τρίτη φάση του SLIM τέθηκε σε εφαρμογή το Μάρτιο του 1998 και η τέταρτη αναμένεται να ξεκινήσει κατά τις επόμενες υπάρχει σοβαρός κίνδυνος να ορθωθούν νέοι φραγμοί στο τα κράτη μέλη συνεχίζουν να θεσπίζουν πολυάριθμες τεχνικές κανονιστικές ρυθμίσεις σχεχικά με τα προϊόνχα. Αυχό υπογραμμίζει χη σημασία χων προχάσεων που προεχοιμάζει η Επιχροπή για την αμοιβαία αναγνώριση και χα πρότυπα. Αναμένεχαι να συμβάλλουν σχην τόνωση των επιπτώσεων που έχει η ενιαία αγορά στη δημιουργία θέσεων απασχόλησης η οποία έχει ήδη συντελέσει στη δημιουργία εκατοντάδων χιλιάδων θέσεων απασχόλησης σύμφωνα με την οικονομική αξιολόγηση που διεξήχθη από χην Επιχροπή το 1996. καθόσον Ωστόσο, εμπόριο Ιΐλεκτρονικό Εμπόριο των II παγκοσμιοποίηση, η τεχνολογιών πληροφοριών και- επικοινωνιών ανάπτυξη να για έχει καταστούν την φορολογία τονίσει Το Ευρωπαϊκό Συμβούλιο επανειλημμένα και για τελευταία φορά στο Λουξεμβούργο το Νοέμβριο του 1997, ότι η φορολογική πολιτική στην ΕΕ πρέπει να προσαρμοσθεί ώστε τα φορολογικά συστήματα περισσότερο φιλικά προς την απασχόληση. Αυτό απαιτεί, μεταξύ άλλων την αντιστροφή της τάσης που επικρατεί στις φορολογικές δομές για μετατόπιση των φορολογικών επιβαρύνσεων από το κεφάλαιο στο εργατικό δυναμικό. Ένα σημαντικό βήμα στην κατεύθυνση αυτή πραγματοποιήθηκε την 1η Δεκεμβρίου 1997, όταν το συμβούλιο ECOFIN συμφώνησε μια δέσμη μέτρων για την αντιμετώπιση του επιβλαβούς φορολογικού ανταγωνισμού στην Ευρωπαϊκή Ένωση. Η δέσμη αυτή η οποία αποτελείται από κώδικα των συμπεριφοράς επιχειρήσεων και συμφωνία περί στοιχείων φορολογίας εισοδήματος από αποταμιεύσεις και φορολογίας των τόκων και των αμοιβών που καταβάλλονται μεταξύ επιχειρήσεων, αντίστοιχα, θα αυξήσει τις δυνατότητες ελιγμών των κρατών μελών προκειμένου να του μειώσουν τις φορολογικές επιβαρύνσεις εργατικού δυναμικού. Η Επιτροπή παρουσίασε στο μεταξύ δύο σχέδια οδηγιών βασισμένα στις κατευθύνσεις που συμφωνήθηκαν από το συμβούλιο ECOFIN το Δεκέμβριο του 1997. Μια άλλη δυνατότητα για να μειωθούν οι φορολογικές επιβαρύνσεις στους εργαζομένους είναι η εφαρμογή της πρότασης της Επιτροπής για ενεργειακό φόρο ο οποίος θα συμβάλει στη δημιουργία απασχόλησης λαμβανομένου υπόψη ότι τα έσοδα από τη φορολογία θα χρησιμοποιούνται για τη μείωση των εισφορών κοινωνικής ασφάλισης. φυσικών θέσεων πόρων των Ενίσχυση του επιχειρηματικού πνεύματος στην Ευρώπη Για τη δημιουργία νέων και καλύτερων θέσεων απασχόλησης απαιτείται ένα απλό περιβάλλον για τις νέες επιχειρήσεις και ενθάρρυνση του επιχειρηματικού πνεύματος. Η δράση που αναπτύσσεται στο επίπεδο της ΕΕ έχει ως σχόχο χη δημιουργία και χη διαχήρηση για όλους χους χομείς της οικονομίας ενός θεχικού περιβάλλονχος σχο οποίο θα επισημαίνονχαι οι νέες πηγές θέσεων απασχόλησης και όπου χο δυναμικό δημιουργίας θέσεων απασχόλησης χων αναπτυσσομένων τομέων και υπηρεσιών θα ενθαρρύνεται και δεν θα εμποδίζεται. - Task Force BEST μεγάλη εξάρτηση ιδιαίτερα από βραχυπρόθεσμα δάνεια αυξάνει τον κίνδυνο της αποτυχίας, ιδιαίτερα σε περίοδο ύφεσης. Η ευρέως των επιδεινώνει καθυστερημένων περαιτέρω τα προβλήματα ρευστότητας, ιδίως για τις MME. διαδεδομένη πληρωμών πρακτική το επιχειρηματικό Η Task Force BEST υπέβαλε πρόσφατα την έκθεση της σχετικά με το πως μπορεί να βελτιωθεί περιβάλλον προκειμένου να ενθαρρυνθεί το επιχειρηματικό πνεύμα και να εξαλειφθούν ή να μειωθούν τα εμπόδια και οι φραγμοί, ιδίως για τις MME. Η έκθεση, η οποία περιλαμβάνει συστάσεις που πρέπει να εξετασθούν σε ευρωπαϊκό επίπεδο καθώς και από τα κράτη μέλη, υποβλήθηκε στη σύνοδο κορυφής του Κάρντιφ. Η απάντηση της Επιτροπής στις επιμέρους συστάσεις της BEST θα αποτελέσει μια συνολική στρατηγική για δράση πριν το τέλος τους 1998. Στην πρόσφατη ανακοίνωση της για την Προώθηση του Επιτροπή πνεύματος επιχειρηματικού υπογράμμισε της προώθησης του επιχειρηματικού πνεύματος και ενός τις επιχειρήσεις καθώς και την ανάγκη για συντονισμένη προσπάθεια σε κοινοτικό, εθνικό και να προσδιορισθούν και να εφαρμοσθούν μέτρα με συνοχή και συνέπεια. Οι προτεραιότητες περιλαμβάνουν την προώθηση της εκπαίδευσης και των υπηρεσιών στήριξης των επιχειρήσεων, την απλούστευση της δημόσιας διοίκησης, την πρόσβαση στις νέες τεχνολογίες και την ενθάρρυνση της καινοτομίας και της καλύτερης πρόσβασης στη χρηματοδότηση. η τη σημασία της κατάρτισης, περιβάλλοντος τη βελτίωση προκειμένου εκ νέου επίπεδο φιλικού τοπικό προς Η Επιτροπή, από την πλευρά της, θα προωθήσει ενεργειών, περιλαμβανομένης μιας σειρά ανακοίνωσης για την κατάρτιση. Όσον αφορά τις MME και της ίδρυσης ενός ευρωπαϊκού δικτύου εκπαίδευσης σε θέματα επιχειρήσεων. - Πρόσβαση στην χρηματοδότηση Η έλλειψη μέσων χρηματοδότησης εμποδίζει ίδρυση επιχειρήσεων ή περιορίζει το την δυναμικό ανάπτυξης, ιδίως στην περίπτωση των MME και των επιχειρήσεων που παρέχουν καινοτόμα προϊόντα ή υπηρεσίες. Η έλλειψη σε ευελιξίας χρηματοδοτικής οφειλόμενη της της στις ανάπτυξη καινοτόμες ανακοίνωση εξοικείωσης σε Επιχειρηματικά Στην κεφάλαια: Το κλειδί για τη δημιουργία θέσεων απασχόλησης στην Ευρωπαϊκή Ένωση, η Επιτροπή ανέλυσε τις επιζήμιες συνέπειες που έχει η ανεπαρκής εξοικείωση με τις μετοχές στην δυνατότητες και απασχόλησης εργατικού δυναμικού στις ταχέως επιχειρήσεις. αναπτυσσόμενες, Εκτός από την εφαρμογή του προγράμματος δράσης που αποσκοπεί στο άνοιγμα των ευρωπαϊκών αγορών κεφαλαίων και στην ενίσχυση ευρωπαϊκό επίπεδο με τις μετοχές προς όφελος των ευρωπαϊκών να επιχειρήσεων, αντιμετωπισθούν - ιδίως από τα κράτη μέλη - (πολιτιστικών, μια σειρά άλλων φραγμών κανονιστικών φορολογικών, και Η Ένωση πρέπει να γραφειοκρατικών). δημιουργήσει το οικονομικό εκείνο περιβάλλον στο οποίο θα μπορούν να αναπτυχθούν ταχέως και επικερδώς νέες ιδέες εντός της Ευρωπαϊκής Ένωσης, στην προοπτική της παγκόσμιας αγοράς. Η Επιτροπή θα προτείνει βελτιώσεις στη χρηματοδότηση της πίστωσης, ιδίως κατά την φάση εκκίνησης, στο πλαίσιο της τρίτης στρογγυλής τράπεζας των τραπεζιτών και των MME, και θα μελετήσει τη δυνατότητα ίδρυσης ενός οργανισμού επενδύσεων για τις MME σε επίπεδο ΕΕ βασισμένο στην επιτυχημένη Small Business Investment Corporation στις ΗΠΑ. πρέπει Για να εξασφαλισθεί η συνοχή στην εφαρμογή των μέτρων άσκησης πολιτικής σε όλα τα επίπεδα για την προώθηση του επιχειρηματικού πνεύματος, θα εκπονείται ετήσια έκθεση για τις βασικές προτεραιότητες που θα καλύπτονται από τα Εθνικά Σχέδια Δράσης η οποία θα υποβάλλεται στο Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο. Συμβούλιο στο και ρέ^ίιψφΪ^^ί^^^ψ^Ι Ί^νθ#φύν. \ τον πο%ιτίατϊΐέές>;>;, •^οέστηρί^τήΐτϊ ^ ^ _ ατά;·; οπτικά κοινωνικό- ύν β^να^ό δημιουργίας,;. ptf §ών Γ. απάσχ^λήσή^ Από^. πρρσφατέ^ ότι κατά το ; 1995 ο αριθμός. Λτων θέσεων απασχόλησης •στον:jsv;%&γφ. :τρμ£αν πέρΐΜ|ϊβένόρ4νων των εκ^άτομή^ρία ή îrteptou το 2%Ί των θέσεων απ^οχοληοτης/στήν ÉÇ: " ϊ^γματι,» Οι τομείς του πολιτισμού παρέχουν &% ε^&αφέρον πεδίο πειραματισμού για νέες - πρακτικές που συνδυάζουν την προσαρμοστικότητα, την απασχόληση και χχ\ γεωγραφική, κινητικότητα καθώς και για καινοτόμες- νέες προσεγγίσεις που μπορούν να δημιουργήσουν νέες θέσεις απασχόλησης- Παρόλο που έχουν εμφανισθεί όμιλοι πολυμέσων που αναπτύσσουν δράση σε παγκόσμια οικονομική κλίμακα,, στον εν λόγω τομέα συνεχίζουν να κυριαρχούν οι μικρές και ανεξάρτητες επιχειρήσεις. στην (on-line) κοινωνία Οι δυνατότητες που παρέχονται από τα πολυμέσα και από τις υπηρεσίες με απευθείας της σύνδεση πληροφορίας, αναπτύσσονται ταχέως. Ωστόσο, μπορεί νά χρειασθεί και η δημόσια ενίσχυση προκειμένου5 να συμβάλλει,στην ανάπτυξη των αναγκαίων υποδομών και στην ενθάρρυνση του επιχειρηματικού πνεύματος* περιλαμβανομένης ειδικότερα ^ης-^πρόσβασης στη χρηματοδότηση, καθώ£. καί ^να βοηθήσει στην κάλυψη των κένφν σέ: θέμάτα^προ^όντων <μ£ νέα μέσα καταρτισής,και επιμόρφωσης. •'"'" Μία ισχυρή κοινωνική διάσταση η οποία θα είναι ανοικτή στις αλλαγές και θα αντιμετωπίζει τις νέες προκλήσεις εξέδωσε Η Επιτροπή νέο πρόγραμμα κοινωνικής δράσης 1998-2000 το οποίο παρέχει το πλαίσιο για τη συνεχή ανάπτυξη της κοινωνικής πολιτικής σε επίπεδο ΕΕ. Η δομή του προγράμματος έχει βασισθεί σε τρεις και κινητικότητας· αλληλοσυνδεόμενους στόχους που είναι: η προώθηση των θέσεων απασχόλησης, των προσόντων ο της μεταβαλλόμενος κόσμος της εργασίας και μια κοινωνία χωρίς αποκλεισμούς. Η απασχόληση κατέχει κεντρική θέση στην προσέγγιση που προτείνεται στο εν λόγω πρόγραμμα καθόσον οι ευρωπαϊκού κοινωνικού προτύπου θα στηριχθούν από την εργαζόμενη Ευρώπη. θεμελιώδεις αξίες του η και βελτίωση κοινωνικής προστασίας, Στο πλαίσιο αυτό, η Επιτροπή ξεκίνησε συζητήσεις για σειρά θεμάτων όπως ο των εκσυγχρονισμός συστημάτων οι επιπτώσεις των δημογραφικών μεταβολών για την οικονομική και κοινωνική πολιτική καθώς και για την πολιτική σε θέματα απασχόλησης και η ανάγκη να ξεσκεπασθεί η λαθραία εργασία. Βελτίωση της κοινωνικής προστασίας Η βελτίωση της δυνατότητας απασχόλησης των αποκλεισμένων ατόμων από την αγορά εργασίας, αποτελεί σήμερα κύριο στόχο της πολιτικής για την κοινωνική προστασία, μαζί με την διατήρηση του εισοδήματος και την πρόληψη τού κοινωνικού αποκλεισμού. Η Επιτροπή, στα πλαίσια της ανακοίνο^σής της, της 12ης Μαρτίου 1997, Εκσυγχρονισμός και βελαίωση της κοινωνικής προστασίας στην ΕΕ, εξετάζει επί του παρόντος πώς μπορεί να καταστεί πιο φιλικό προς την απασχόληση το σύστημα κοινωνικής προστασίας. Υπό την προοπτική αυτή, η Επιτροπή μελέτησε, στην πρόσφατη "έκΦε^ή της, Κοινωνική προστασία στην Ενρφπή 'Ϊ'ΡΡΖ, τίς ; πρωτοβουλίες των κρατών μελών, προκειμένου να sκαταστούν αυστηρότεροι όί· όροι έπιλεξίμότητας για παροχές, να ; αυξηθούν τα κίνητρα ^προς εργασία, να σημειωθεί «φθ|ρ^. σέ,ενεργάφέτρα για νά βοηθηθούν* οί άνεργοι να · βρουν; θέση απασχόλησης, να επεκταθούν τα προγράμματα δημιουργίας θέσεων απασχόλησης, να μειωθεί η εξάρτηση από τις; κοινωνικές ,παροχίς5, να βοηθηθούν τα 'αείονεκτούντ,ά ; (^xd|id καί^να αντιστραφεί- ;>%::^^êxsrf^ /. Jfitx 'ΐ/μΐφ^ΡφΆ' :μειι συντ κοινωνικούς εταίρους και μεταξύ αυτών καθώς και να ενθαρρυνθεί η περαιτέρω ανάπτυξη των συμβασιακών σχέσεων τόσο σε διαβιομηχανικό όσο και σε τομεακό επίπεδο. ενισχυθεί στο πλαίσιο Ο διάλογος αυτός πρέπει να προσαρμοσθεί και να των μεγάλων προκλήσεων πολιτικής που αντιμετωπίζει η ΕΕ, απασχόλησης, ιδίως περιλαμβανομένης της της εργασίας, της ευελιξίας στον εργατικό βίο και της διάρκειας της εργασίας. οργάνωσης τομέα στον της Λαθραία εργασία Στις 7 Απριλίου 1998, η Επιτροπή εζ ανακοίνωση - για* τη/ λαθραία εργασία. Η πρόθεση της Επιτροπής είναι να ξεκινήσει διάλογο για τις αιτίες- της λαθραίας εργασίας και για τις. δυνατότητες που υφίστανται στα πλαίσια να συζητηθεί ανοικτά το θέμα αυτό, Η. Επιτροπή ~ΛΛΛ. «ί. „. , ΛΜ "Ίτά ' πρώτο λόγο, πρέπει να | της πολιτικής προκειμένου ;καιη,έι άντιμι&^^ - Εργασιακές αλλαγές του Η ομάδα υψηλού επιπέδου για χις οικονομικές και κοινωνικές επιπχώσεις χων εργασιακών αλλαγών, την οποία συνέστησε η Επιτροπή στις έτους αυτού μετά από τα αρχές συμπεράσματα της συνόδου κορυφής για την απασχόληση, υπέβαλε προετοίμασε ενδιάμεση έκθεση η οποία διαβιβάστηκε στη σύνοδο κορυφής του Κάρντιφ. και τις των από δυσκολιών κοινωνικός έκθεση αυτή υπογραμμίζει ότι ένας Η διάλογος αποτελεσματικός βασισμένος στην αμοιβαία εμπιστοσύνη και πληροφόρηση είχε πρωταρχική σημασία για την προσαρμογή στις συνεχείς αλλαγές και για που την αντιμετώπιση προκύπτουν εργασιακές αναδιαρθρώσεις. Για το σκοπό αυτό, οι εργοδότες, οι εργαζόμενοι ενώ οι κυβερνήσεις πρέπει να μοιράζονται την ευθύνη όσον αφορά την εξασφάλιση της δυνατότητας απασχόλησης του εργατικού δυναμικού και οι κυβερνήσεις να προβλέπουν για το σκοπό αυτό κατάλληλα προγράμματα κατάρτισης και εκπαίδευσης, οι εργοδότες να συνεχίζουν να αναπτύσσουν τα προσόντα του εργατικού δυναμικού τους και οι εργαζόμενοι να αξιοποιούν όλες τις ευκαιρίες που τους παρέχονται για να βελτιώσουν τα προσόντα τους. στις να Η έκθεση υπογραμμίζει την ανάγκη, της πλήρους κατανόησης των δυνάμεων που εργασιακές αλλαγές και συντελούν να συγκεντρωθούν προτείνει διανεμηθούν ευρωπαϊκό από παρατηρητήριο των εργασιακών αλλαγών οι μελέτες οικονομικές προβλέψεις από προοπτικής που ιδιωτικούς επαγγελματικές οργανώσεις και της ερευνητικούς Ευρωπαϊκής Ένωσης. και οι εκπονήθηκαν οργανισμούς μέσω ένα και - Κοινωνικός διάλογος ' ΐζρί^Ή^ίίβ^^ Ο κοινωνικός διάλογος σε επίπεδο ΕΕ έχει ένα όλο και σημαντικότερο ρόλο να διαδραματίσει στην ανάπτυξη πολιτικής σε επίπεδο ΕΕ, της πληροφόρησης, της ειδικότερα μέσω διαβούλευσης, των εταιρικών σχέσεων για την απασχόληση και της διαπραγμάτευσης. Ο μεγαλύτερη στόχος τους με συνεργασία επιτευχθεί αμεσότητα είναι και να Η Επιχροπή εξέδωσε ανακοίνωση για χην Προσαρμογή και την προώθηση του κοινωνικού διαλόγου με σχόχο την ενίσχυση του σε ευρωπαϊκό επίπεδο και τη στενότερη σύνδεση του έργου των κοινωνικών εταίρων με την ανάπτυξη και την εφαρμογή των πολιτικών της ΕΕ. Η ανακοίνωση είναι το αποτέλεσμα μιας ευρείας το Σεπτέμβριο του 1996. Περιλαμβάνει σειρά βασικών δράσεων που αποσκοπούν σε έναν πιο ανοικτό σε αποτελεσματικότερη διαβούλευση και διάλογο και συλλογικής διαδικασίας διαπραγμάτευσης σε ευρωπαϊκό επίπεδο. διαβούλευσης κοινωνικό ανάπτυξη διάλογο, ξεκίνησε στην μιας που Συμπλήρωση και υποστήριξη της δράσης που αναπτύσσεται από τα κράτη μέλη Μεταρρύθμιση των διαρθρωτικών ταμείων Οι προτάσεις για νέους κανονισμούς που αφορούν τα διαρθρωτικά ταμεία και το Ταμεία Συνοχής παρέχουν το νομικό πλαίσιο για χρηματοδοτική ενίσχυση κατά την προσεχή περίοδο 2000-2006, σύμφωνα με τις προτάσεις του προγράμματος δράσης Agenda 2000. προγραμματισμού Η πρόθεση της Επιτροπής είναι να διατηρηθεί το συνολικό κονδύλιο για τις διαρθρωτικές πολιτικές και την πολιτική συνοχής στο 0,465 του ΑΕΠ κατά την περίοδο 2000-2006, το οποίο αντιστοιχεί σε περίπου 287 εκατ. ευρώ (σε τιμές 1999). Από το ποσό αυτό περίπου 240 δισεκατ. ευρώ, περιλαμβανομένων 21 δισεκατ. ευρώ για το Ταμείο Συνοχής θα διατεθούν στα σημερινά κράτη μέλη (έναντι 208 εκατ. ευρώ για την περίοδο 1993-99 στην ίδια βάση τιμών). Τα υπολειπόμενα 47 δισεκατ. ευρώ προορίζονται για διαρθρωτική βοήθεια προς τα νέα κράτη μέλη και στις υποψήφιες χώρες, γεγονός που αντιπροσωπεύει μια περαιτέρω ουσιαστική δέσμευση στην πολιτική της προώθησης της οικονομικής και κοινωνικής συνοχής στην Ευρώπη. Ο κύριος στόχος της ενίσχυσης αυτής των διαρθρωτικών ταμείων είναι η συμβολή στην εκπλήρωση των όρων για αειφόρο οικονομική ανάπτυξη της της ανταγωνιστικότητας και της απασχόλησης. Μόνον εφόσον πληρούνται οι όροι αυτοί ανάπτυξης, μέσω και απασχόληση της απασχόλησης μπορεί να επιτευχθεί πλήρως ο στόχος της της διασφάλισης δημιουργίας νέων θέσεων απασχόλησης. Οι κύριοι τομείς στους οποίους παρέχεται βοήθεια είναι οι υποδομές, η ανάπτυξη των ανθρωπίνων πόρων, η προώθηση των ίσων ευκαιριών και η στήριξη του παραγωγικού τομέα. Η επίπτωση στην τόσο βραχυπρόθεσμα όσο και μακροπρόθεσμα: βραχυπρόθεσμα, διότι η ενίσχυση θα τονώσει τη ζήτηση για αγαθά και υπηρεσίες και μακροπρόθεσμα, διότι θα επιτρέψει τη βέλτιστη εκμετάλλευση των ανθρώπινων όσο και των φυσικών πόρων καθώς και την καλύτερη σύνδεση μεταξύ του της περιβάλλοντος παραγωγικού λειτουργίας της αγοράς εργασίας. του δυναμικού θετική είναι τόσο και Κατά την προσεχή περίοδο η βοήθεια που παρέχεται από τα διαρθρωτικά ταμεία, ιδίως από το Ευρωπαϊκό Κοινωνικό Ταμείο, πρέπει να συμβάλλει της και στην ευρωπαϊκής στρατηγικής για την απασχόληση και των εθνικών σχεδίων δράσης για την απασχόληση που υποβλήθηκαν από τα κράτη μέλη σύμφωνα του Λουξεμβούργου. διαδικασία ενίσχυση τη με Τυπική ανάπτυξη και όλο τοπικό και στο περιφερειακό επίπεδο Στο αναλαμβάνονται περισσότερο συντονισμένες προσπάθειες για την' προώθηση της δημιουργίας θέσεων απασχόλησης. Η δεύτερη έκθεση για την τοπική ανάπτυξη και τις πρωτοβουλίες απασχόλησης που εκδόθηκε τον Ιανουάριο του 1995 αναφέρει ότι οι εν λόγω πρωτοβουλίες διαθέτουν μεσοπρόθεσμα σημαντικό δυναμικό δημιουργίας θέσεων απασχόλησης. " Οι προτάσεις για την μεταρρύθμιση του. ευρωπαϊκού Κοινωνικού Ταμείου και του'ευρωπαϊκού Ταμείου Περιφερειακής Ανάπτυξης δίνουν ^ιδιαίτερη έμφαση στην· ανάπτυξη του "εν λόγω. -. δυναμικού- Στα. πλαίσια αυτά; η ". -Επιτροπή ενισχύει σήμερα την ανάπτυξη τοον Ç9 εδαφικών* συμφώνων, για την απασχόληση που καλύπτουν-περίπου το 10% του πληθυσμού της ΕΕ. Έχει ξεκινήσει η πιλοτική 'δράση ΓΤρίτ-σ. συστηυα ΐςοα: #άσχόλήση* για τη: διερεύνηση • και προώθηση·,. του απασχόλησης·των τοπικών Πρωτοβουλιών' σ. έ νέα - 7'- ν"- *. "' είδη υπηρεσιών. · " •. ,. '• 'δυναμικού/ Πέμπτο πρόγραμμα πλαίσιο ET Α το που και η εξέδωσε Η βελχίωση της διεθνούς ανταγωνιστικότητας της βιομηχανίας της ΕΕ, η οικονομική ανάπτυξη δημιουργία θέσεων απασχόλησης αποτελούν μερικές από τις προκλήσεις στην αντιμετώπιση των οποίων πρέπει να συμβάλλει η πολιτική έρευνας και τεχνολογικής ανάπτυξης της ΕΕ. Μετά τη γνώμη Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο, το Δεκέμβριο του 1997, επί της πρότασης της Επιτροπής η οποία προέβλεπε προϋπολογισμό 16,3 δισεκατ. ECU για την πενταετή περίοδο, το Συμβούλιο εξέδωσε την κοινή του θέση για το πέμπτο πρόγραμμα πλαίσιο ΕΤΑ (1998-2002) στις 23 Μαρτίου 1998. Το Ευρωπαϊκό Κοινοβούλιο και το Συμβούλιο πρέπει να καταλήξουν σε συμφωνία επί του εν λόγω πλαισίου πριν από τέλος του Στις 13 Μαΐου 1998, η Επιτροπή έτους. εξέδωσε προτάσεις σχετικά με 8 ειδικά προγράμματα που αφορούν την εφαρμογή του 5ου προγράμματος πλαισίου. επικεντρώνονται Η προώθηση της απασχόλησης θα αποτελέσει πρωταρχικό κριτήριο για την επιλογή των Επί οκτώ ερευνητικών προγραμμάτων. προγραμμάτων τα τέσσερα αφορούν άμεσα την προώθηση της απασχόλησης. Τα προγράμματα στη αυτά δημιουργία μιας φιλικής προς τον χρήστη κοινωνίας των πληροφοριών, στην προώθηση της ανταγωνιστικότητας και της αειφόρου στην ανάπτυξης, συμμετοχή των μικρομεσαίων επιχειρήσεων καθώς και στη βελτίωση του ανθρώπινου δυναμικού. καινοτομία αντίστοιχα στην και wv και w% KOlVi «J. ^wvs,. ΐχ^ρη0»! mum fax. i^n^^^È^rr^r:-^'^'^. -<;. ·•'-' ^. και , <,» J- ' "'if - ' > ^ *"„'i *-** *Jf * ·ΐ · s. *. % ** 'Γ I ' * ί*" ' \ *" *" , ν+ *,ν / ** * Εκπαίδευση, Κατάρτιση και Νεότητα Οι πρόσφαχες προχάσεις χης Επιτροπής για χρεις αποφάσεις σχον χομέα χης Εκπαίδευσης (Socrates), χης Καχάρχισης (Leonardo de Vinci) και χης Νεόχηχας (Youth) επεκχείνουν και διευρύνουν χα προγράμμαχα δράσης χης Κοινότητας ακολουθώντας το πνεύμα του προγράμματος δράσης Agenda 2000 στο οποίο δίδεται έμφαση στην βελτίωση των πολιτικών που αφορούν τη γνώση στην ΕΕ. Ο κοινός βασικός στόχος των τριών αυτών προτάσεων είναι να υποστηριχθεί σε όλα τα επίπεδα η διαδικασία της δια βίου εκπαίδευσης και κατάρτισης. Οι εν λόγω προτάσεις επιδιώκουν να προωθήσουν την προοδευτική οικοδόμηση χώρου ευρωπαϊκού ενός προσανατολισμένου των προσόντων, στην ενίσχυση της ιθαγένειας και στη βελτίωση της ικανότητας επαγγελματικής ένταξης. εκπαιδευτικού στην ανάπτυξη Οι τρεις αυτές προτάσεις έχουν εκπονηθεί με τρόπο ώστε να συμπληρώνουν την ευρωπαϊκή στρατηγική για την απασχόληση: η επίσημη και ανεπίσημη εκπαίδευση και κατάρτιση δεν αποτελούν μόνο μια ουσιαστική διάσταση της ικανότητας επαγγελματικής ένταξης και της προσαρμοστικότητας, αλλά μπορούν επίσης να επιχειρηματικού στηρίξουν την ανάπτυξη ίσων πνεύματος και την προώθηση των ευκαιριών. Η Επιτροπή έχει προτείνει προϋπολογισμό 3 δισεκατ. ECU για την πενταετή περίοδο 2000-2004. Διευρωπαϊκά δίκτυα μεταφορών Κατά τη σύνοδο κορυφής για την απασχόληση τονίστηκε επίσης η σημασία των διευρωπαϊκών να δικτύων εξασφαλισθεί η ανταγωνιστικότητα, η ανάπτυξη και η απασχόληση. μακροπρόθεσμα προκειμένου μεταφορών Λαμβάνοντας υπόψη την έμφαση που δόθηκε κατά τη σύνοδο κορυφής στην ανάγκη για αυστηρή τήρηση των χρονοδιαγραμμάτων και των σχεδίων χρηματοδότησης, η Επιτροπή σε συνεργασία με τα κράτη μέλη επανεξέτασε την πρόοδο και τις προοπτικές σε σχέση με τα 14 σχέδια προτεραιότητας που επιλέχθηκαν από το συμβούλιο κορυφής του Έσσεν το Δεκέμβριο του 1994. Η γενική εικόνα που προκύπτει είναι ότι έχει τρία σχέδια σημειωθεί σημαντική πρόοδος: έχουν σχεδόν ολοκληρωθεί, όλα τα σχέδια βρίσκονται στο στάδιο της κατασκευής ή σε προχωρημένο στάδιο προετοιμασίας και τα περισσότερα θα ολοκληρωθούν μέχρι το 2005. Ο ρυθμός αυτός μπορεί να είναι πιο αργός από τον αρχικά προβλεφθέντα, αλλά σε σύγκριση με τα συνήθη χρονοδιαγράμματα των πολύ μεγάλων σχεδίων υποδομών - και καθένα από τα 14 αυτά σχέδια εμπίπτει στην κατηγορία αυτή - η πρόοδος είναι σημαντική και πρέπει να σημειωθεί ότι έχει επιτευχθεί σε περίοδο περιορισμού των εξόδων του προϋπολογισμού. αφορά έργα υποδομών εντός γενικών Όσον Οι τελευταίες εκτιμήσεις επιβεβαιώνουν ότι κατά την προσεχή περίοδο χρηματοδότησης (2000-2006) θα αυξηθούν σημαντικά οι δαπάνες στα 14 σχέδια προτεραιότητας καθόσον πολλά από αυτά εισέρχονται στην πιο έντονη κατασκευαστική φάση τους. Η πρόοδος που έχει ήδη σημειωθεί στη βελτίωση της οικονομικών των δημοσίων βιωσιμότητας παρέχει τη δυνατότητα αύξησης των δαπανών των αυστηρά για ελεγχόμενων εθνικών τη προϋπολογισμών. χρηματοδότηση της Κοινότητας, το ΕΤΠΑ και το Ταμείο Συνοχής θα συνεχίσουν να παρέχουν αναθεωρημένος ενίσχυση δημοσιονομικός ΔΕΔ μεταφορών που προτείνεται από την Επιτροπή προβλέπει 5 δις ECU για την περίοδο αυτή. του Ωστόσο, διευρωπαϊκού δικτύου μεταφορών απαιτείται ο συνδυασμός της δημόσιας και της ιδιωτικής χρηματοδότησης. Η προσέγγιση αυτή που βασίζεται στην εταιρική σχέση θα επιτρέψει την ταχύτερη εκτέλεση των σχεδίων και την μεγαλύτερη αποδοτικότητα. Προκειμένου να επενδύσει ο ιδιωτικός τομέας στην ανάπτυξη κατάλληλων και χρηματοδοτικών προσεγγίσεων απαιτείται η αποφασιστική ανάληψη δεσμεύσεων από τα κράτη μέλη. ο κανονισμός ολοκλήρωση μέσων των την και για Ενώ τα περισσότερα σχέδια βρίσκονται σήμερα στο στάδιο της εκτέλεσης, απαιτείται ιδιαίτερη προσοχή στα τούνελ κάτω από τις Άλπεις και στα άλλα σχέδια που παρουσιάζουν συνεχή προβλήματα χρηματοδότησης. Η αναθεώρηση των των κατευθυντηρίων γραμμών ή νεοσυσταθείσες επιχειρήσεις, μέσω του καταμερισμού των κινδύνων. Εκτός από την αξιολόγηση της πρόσβασης των MME στη χρηματοδότηση, θα εκπονούνται ετήσιες εκθέσεις για τους εν λόγω μηχανισμούς οι οποίες θα εξετάζουν τις άμεσες επιπτώσεις στη δημιουργία θέσεων απασχόλησης καθώς και τις μακροπρόθεσμες προοπτικές. Συμπέρασμα Η δημιουργία νέων και καλύτερων θέσεων της απασχόλησης και η καταπολέμηση ανεργίας συνεχίζει να αποτελεί προτεραιότητα της Ένωσης. Τα κράτη μέλη έχουν αποδείξει την αποφασιστικότητα τους να σημειώσουν πρόοδο με την προετοιμασία, την έκδοση και την υποβολή των εθνικών σχεδίων δράσης για την απασχόληση εντός της περιορισμένης χρονικής προθεσμίας που τέθηκε από τη σύνοδο κορυφής του Λουξεμβούργου για την απασχόληση. Έχουν περάσει αποφασιστικά από τη φάση του προσανατολισμού στη φάση της δράσης. Επίσης, στο επίπεδο της ΕΕ οι προτάσεις της Επιτροπής σχετικά με τα διαρθρωτικά ταμεία και το Ταμείο Συνοχής, το 5ο πρόγραμμα- πλαίσιο ΕΤΑ, την εκπαίδευση, την κατάρτιση και τα προγράμματα για τη νεολαία, καθώς και οι προτάσεις που δεν συνεπάγονται δαπάνες, αναθεωρήθηκαν της προτεραιότητας που δίδεται στην απασχόληση. Αυτό αποδεικνύει τη δέσμευση της, σύμφωνα με το νέο άρθρο 127(2), να ληφθεί υπόψη ένα υψηλό το σχεδιασμό και την εφαρμογή των κοινοτικών πολιτικών και δραστηριοτήτων. επίπεδο απασχόλησης πρίσμα κατά υπό το Για το λόγο αυτό, η Επιτροπή αποφάσισε να υποβάλει τακτικά στο μέλλον εκθέσεις στις συνόδους του Ευρωπαϊκού Συμβουλίου σχετικά με τη συμβολή των κοινοτικών πολιτικών στη στήριξη της απασχόλησης. διευρωπαϊκών δικχύων καχά χο 1999 θα παράσχει χην ευκαιρία επανεξέχασης χων προχεραιοτήτων. Σημαντική προσπάθεια απαιτείται επίσης για την προετοιμασία της επέκτασης των διευρωπαϊκών δικτύων στις υποψήφιες προς προσχώρηση χώρες και το Μέσο προενταξιακών διαρθρωτικών πολιτικών (ISPA) που προβλέπεται στο πρόγραμμα δράσης Agenda 2000 της Επιτροπής θα αποτελέσει την κύρια πηγή χρηματοδότησης από την ΕΕ. Πρωτοβουλία απασχόληση για την ανάπτυξη και την οι οποίες Στις 21 Απριλίου, το συμβούλιο ECOFIN εξέδωσε την πρωτοβουλία για την ανάπτυξη και την απασχόληση στα πλαίσια της οποίας προβλέπεται να χορηγηθούν 420 εκατ. ECU, εντός περιόδου τριών ετών, σε καινοτόμες MME θέσεις απασχόλησης προκειμένου να βοηθηθούν να ξεπεράσουν ορισμένα από τα οικονομικά εμπόδια που αντιμετωπίζουν. Προκειμένου να ληφθούν υπόψη οι ποικίλες ανάγκες που αντιμετωπίζονται στις διάφορες περιοχές και τρεις τομείς, οι πόροι κατανέμονται σε συμπληρωματικούς μηχανισμούς: δημιουργούν • Ενισχύσεις τις κεφάλαια) εκκίνησης για του Ευρωπαϊκού τεχνολογίες Μηχανισμού τη υπό (επιχειρηματικά διαχείριση του Ευρωπαϊκού Ταμείου Επενδύσεων (ETE) μέσω επενδύσεων σε κεφαλαίων εταιρείες ειδικευμένες επιχειρηματικών Ο μηχανισμός αυτός έχει ως στόχο ένα τμήμα της αγοράς επιχειρηματικών κεφαλαίων που παρουσιάζει και ειδικότερα τις MME στο στάδιο της ίδρυσης ή στα αρχικά στάδια λειτουργίας τους. συμμετοχών. κινδύνους, υψηλούς • Μηχανισμός Joint European Venture (παροχή χρηματοδοτικών συνεισφορών) υπό της Επιτροπής για την τη διαχείριση δημιουργία κοινών διακρατικών επιχειρήσεων στην Ευρωπαϊκή Ένωση από τις MME. • Μηχανισμός εγγυήσεων υπέρ των MME υπό τη διαχείριση του ETE προκειμένου να αυξηθεί η διαθεσιμότητα δανείων σε μικρές ISSN 0254-1483 COM(98) 354 τελικό ΕΓΓΡΑΦΑ GR 04 06 08 10 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-98-379-GR-C ISBN 92-78-37104-1 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο


title: Komission tiedonanto - Yhteisön politiikat ja työllisyys

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 03. 06. 1998 KOM( 1998) 354 lopull. KOMISSION TIEDONANTO Yhteisön politiikat ja työllisyys Yhteisön politiikat ja työllisyys Komission tiedonanto Johdanto Työilisyyskasvun puitteet - Sen 1997. poliittisissa linjauksissa tukipolitiikoissa Eurooppa-neuvoston ylimääräinen työllisyyskokous järjestettiin Luxemburgissa päätelmissä marraskuussa vaadittiin, että kaikissa yhteisön politiikoissa että - sekä olisi varsinaisissa sitouduttava aiempaa järjestelmällisemmin ja työllisyyttä. määrätietoisemmin Näin Euroopan saataisiin talouselämälle ominainen dynaamisuus ja yrittäjyys. Tältä osin Eurooppa-neuvoston ajatukset ovat yhteneviä Amsterdamin sopimuksen 127 artiklan 2 kohdan kanssa, jossa määrätään, että korkean työllisyystason tavoite on otettava huomioon yhteisön politiikkojen ja toimintojen suunnittelussa ja toteutuksessa. tukemaan käyttöön jo usean vuoden yhteisön politiikkojen Komissio on ajan korostanut, että työllisyyttä voidaan edistää ja merkittävästi aloitteiden avulla. Komission tärkeimpiä panoksia tällä saralla ovat 5. kesäkuuta 1996 annettu tiedonanto Toiminta työllisyyden Euroopassa: parantamiseksi luottamussopimus ja 12. marraskuuta 1997 annettu tiedonanto Yhteisön politiikat ja työllisyys. tiedonannon on tarkoituksena Tämän jäsenvaltioita voidaan osoittaa, kuinka laajuisen yhteisön politiikkojen ja EU:n toiminnan avulla auttaa kehittämään ja toteuttamaan työllisyystoimenpiteitä, joissa työllisyyttä koskevia noudatetaan sekä laajoja suuntaviivoja että talouspolitiikan kolmea suuntaviivoja. Kaikkia Cardiffin asiakirjaa suuntaa huippukokouksessa. Ne antavat koordinoidun työllisyysstrategian määrittelemiselle, mitä korostetaan uudessa perussopimuksessa. käsitellään näitä on tulossa unionista talousalue, talousyhteisö. Kauppa yhä Euroopan yhtenäisempi ja pääomavirrat osoittavat, että unionista on tullut yhä enemmän Yhdysvaltojen kaltainen suhteellisen yhtenäinen jossa jäsenvaltioiden taloudet ovat voimakkaasti riippuvaisia toisistaan, talous- ja rahaliitto lisää entisestään eurooppalaisten (EMU) yritysten - ylittävään mahdollisuuksia kaupankäyntiin. EU:n ulkopuolelta tuotavien yhteisön tavaroiden osuus tällä bruttokansantuotteesta hetkellä ainoastaan kahdeksan prosenttia. pk-yritysten etenkin (BKT) rajat on - tilaisuuden talous- EMUn Valmisteltaessa siirtymistä taloudelliset viimeiseen vaiheeseen nämä ja riippuvuussuhteet tarjoavat ja tehostaa hyvän syyn työllisyyspolitiikkoja hyödyntää ja mahdollisimman tehokkaasti 1. tammikuuta 1999 tarjoamia mahdollisuuksia. Tämä edellyttää politiikan sekä tehokasta ja yhtenäismarkkinoiden vaatimusten tarkkaa noudattamista. koordinointia käynnistyvän sääntöjen EMUn Yhtenäismarkkinat järjestetyssä koskevassa Yhtenäismarkkinoita joka hyväksyttiin toimintasuunnitelmassa, Eurooppa- Amsterdamissa jäsenvaltiot kokouksessa, neuvoston sitoutuvat poistamaan jäljellä olevat kaupan esteet 1. tammikuuta 1999 mennessä. Hiljattain julkistettu yhtenäismarkkinoiden toinen tulostaulu osoittaa, että markkinoiden yhdentymisessä on edistytty merkittävästi. Markkinoiden jo toteutumassa muun muassa televiestinnän, energian aloilla. toteutumisen Yhtenäismarkkinoiden kannalta ilmennyt huolestuttavaa viivästymistä ja epäröintiä nyt, kun määräajan umpeutumiseen on enää kuusi kuukautta. Erityisen huolestuttavaa on, ilmaliikenteen vapautuminen kuitenkin onkin on ja että eräät yhteisön lainsäädännön kuten tulostaulu osoittaa. jäsenvaltiot ovat myöhässä täytäntöönpanossa, toimintaan: kertomuksessa (Sääntelyn Eurooppa- Komission vähentämisellä neuvostolle tosiasiat) tehokkaampaan osoitetaan, yhteisön että lainsäädäntöehdotusten määrä on laskenut ja että lainsäädännön määrä kasvaa lähinnä lainsäädännön jäsenvaltioissa. Yhteisön yksinkertaistamistyö jatkuu edelleen. SLIM- hankkeen kolmas vaihe alkoi maaliskuussa 1998 ja neljänteen vaiheeseen ollaan siirtymässä lähiviikkoina. Tällä hetkellä on kuitenkin olemassa vakava vaara siitä, että esteitä syntyy jäsenvaltioiden antaessa yhä uusia teknisiä määräyksiä tuotteista. Komission valmistelemat ehdotukset vastavuoroisesta tunnustamisesta ja standardeista ovatkin yhä merkittävämmässä asemassa. Niiden avulla on määrä tehostaa yhtenäismarkkinoiden työllistämisvaikutusta, joka onkin jo johtanut suorittaman komission talouselämää koskevan arvioinnin mukaan satojen työpaikkojen luomiseen. uusia kaupan tuhansien teknisiä vuonna uusien 1996 eri Sähköinen kaupankäynti tieto- Komissio kaupankäynnin ja Globalisaatio, sekä viestintäteknologioiden edistyminen kehittyminen sähköisen tilaisuuden tarjoavat EU:lle loistavan luoda uusia parantaa kilpailukykyään ja noudattaa työpaikkoja. Luxemburgin työllisyyskokouksessa saamaansa toimeksiantoa ja laatii parhaillaan Wienin huippukokousta varten kertomusta, jossa ja tarkastetaan viestintäteknologioiden mahdollisia vaikutuksia koulutukseen ja työllisyyteen. sähköisessä Kertomuksessa kaupankäynnissä, verkkojen koulutustarkoituksiin ja kehityksessä täh»«. käytettävissä multimediapalveluissa ja mennessä tulevaisuudennäkymiä. käsitellään avointen saavutettuja tuloksi* tieto- Verotus ja työllisyys asetettava veropolitiikan verojärjestelmissä, (viimeksi 1997), Eurooppa-neuvosto on korostanut useaan Luxemburgissa otteeseen EU. ssa marraskuussa että harjoitettavan tavoitteeksi verojärjestelmien olisi muuttaminen työllisyyttä edistäväksi. Tämä edellyttää muun muassa suunnanmuutosta nykyisissä joissa verorasitusta ollaan siirtämässä pääomasta työvoiman Merkittävä suuntaan. veropoliittinen muutos saatiin aikaan 1. joulukuuta 1997, jolloin Ecofin-neuvostossa tehtiin sopimus toimenpidekokonaisuudesta haitallisen torjumiseksi verokilpailun unionissa. Toimenpidepaketti Euroopan koskevat yritysverotusta sisältää toimintasäännöt sekä sopimuksen talletusten tuoton ja rojaltimaksujen verotusperusteista. Paketti työn lisää verotuksen keventämiseksi. Komissio on myös esittänyt kaksi direktiiviluonnosta, jotka perustuvat joulukuussa 1997 pidetyssä Ecofm-neuvoston kokouksessa suuntaviivoihin. hyväksyttyihin Energiatuotteiden josta komissio on tehnyt ehdotuksen, on myös työvoiman yksi mahdollisuus keventää verotusta. edistää työllisyyttä niin, että luonnonvarojen käytön verotuksesta tulot käytettäisiin saatavat sosiaaliturvamaksujen keventämiseen. ja yritysten välisten korko- jäsenvaltioiden liikkumavaraa verottaminen, voitaisiin Tällä Yrittäjähenkisempi Eurooppa Uusia ja parempia työpaikkoja voi syntyä vain uusien yritysten perustamista ja yrittäjyyttä tukevassa ympäristössä. EU:n tasolla toteutettavan toiminnan tavoitteena on luoda yrittäjähenkinen ilmapiiri ja pitää sitä yllä kaikilla niillä talouselämän aloilla, uusia joilla työpaikkoja ja joilla tuetaan alan kasvun ja palvelujen synnyttämää lisääntymisen työllisyyttä. on mahdollisuus luoda viivästyttämisestä lisää osaltaan erityisesti pk-yritysten maksuvalmiuteen liittyviä ongelmia. että arvioi lisäksi, oman haitallista Riskipääoma: Avain Tiedonannossaan työpaikkojen luomiseen Euroopan unionissa pääoman komissio riittämättömyyden vaikutusta nopeasti kasvaviin, innovatiivisiin yrityksiin. Sen toteutetaan toimintasuunnitelmaa, jonka tavoitteena on ja avata Euroopan yritysten vahvistaa pääomanmuodostusta, jäsenvaltioiden on ryhdyttävä poistamaan erinäisiä muita esteitä (kulttuuriset esteet, verotus, lainsäädäntö ja byrokratian monimutkaisuus). Euroopan unioniin on luotava sellainen taloudellinen ilmapiiri, jossa uusia ideoita voidaan kehittää nopeasti ja tuottoisasti, ja viedä ne sen jälkeen maailman markkinoille. pääomamarkkinat eurooppalaisten pankkien Komissio ehdottaa parannuksia erityisesti perustamisvaiheessa yrityksen lainarahoitukseen myönnettävään järjestämällä pk-yritysten ja kolmannen yhteisen kokouksen. Komissio tutkii myös mahdollisuuksia perustaa unioniin pk-yritysten investointivirasto, joka toimisi suurta samoin periaattein kuin suosiota saanut Small Business Investment Corporation (pienyritysten investointiyritys) Yhdysvalloissa. ja Komissio seuraa eri tasoilla toteutettavien edistämistoimenpiteiden yrittäj yyden yhtenäisyyttä ja antaa neuvostolle Euroopan parlamentille vuosikertomuksen, jossa keskitytään niihin painopisteisiin, jotka eivät kansallisten toimintasuunnitelmien piiriin. kuulu - BEST-erityisryhmä on toimitettu yrittäjyyttä kannustamalla BEST-ryhmän Erityisryhmä nimeltä BEST Task Force on juuri antanut selvityksensä, jonka mukaan yritysten voidaan toimintaympäristöä ja parantaa poistamalla pk-yritysten tiellä olevia esteitä tai vähentämällä niitä. Selvitys ja sen sisältämät suositukset, jotka on otettava huomioon sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla, Cardiffin huippukokouksen käsiteltäväksi. Komission suosituksiin vastausta käytetään vuoden 1998 loppuun mennessä toimintastrategian yleisen laadittavan antamassaan Hiljattain perustana. tiedonannossa Yrittäjyyden edistäminen jälleen korostaa komissio kerran yrityskulttuurin yritystoiminnalle ja suotuisan ilmapiirin edistämistä sekä tarvetta tehdä yhteistyötä EU:n tasolla, kansallisella jotta tasolla niitä toimenpiteet määriteltäisiin ja toteutettaisiin yhtenäisesti yhdenmukaisesti. Tiedonannossa lueteltuja painopisteitä ovat koulutuksen tukeminen, kehittäminen, yritysten yksinkertaistaminen, julkisen saatavuuden uusien innovaatiotoiminnan parantaminen kannustaminen rahoituksen parempi saatavuus. hallinnon teknologioiden sekä ja tasolla, ja tukipalvelujen paikallisella ja Komissio osallistuu toimintaan laatimalla tiedonannon pk-yrityksille muun muassa tarjottavasta koulutuksesta ja edistämällä Euroopan laajuisen liikealan koulutusverkon {Business Education Network of Europe, BENE) perustamista. - Rahoituksen saatavuus niiden Rahoituksen puute estää erityisesti pk- yritysten sekä uusia tuotteita ja palveluita lanseeraavien yritysten perustamista tai rajoittaa kasvumahdollisuuksia. Rahoituksen joustamattomuus, joka johtuu lyhytaikaisiin liiallisesta lainoihin, yritystoiminnan epäonnistumisen riskiä etenkin lamakausina. käytäntö maksujen Laajalle turvautumisesta lisää levinnyt Kulttuuri ja työllisyys ja ovat visuaaliset työtilaisuuksia. Kulttuurialan eri osa-alueet (kulttuuriperintö, lehdistö, musiikki, esittävät kirjallisuus, audiovisuaaliset taiteet, yhteiskunnallinen joukkoviestimet sekä kulttuuritoiminta) merkittävä taloudellinen ja yhteiskunnallinen voima Euroopan unionissa, joka tarjoaa runsaasti uusia Viimeaikaiset tutkimukset osoittavat, että kulttuurialan työpaikkoja (käsi- ja taideteollisuus mukaan lukien) oli vuonna 1995 yli 3 miljoonaa, mikä on 2 prosenttia EU:n työllisyydestä. tarjoavatkin työpaikat Kulttuurialan uusille mielenkiintoisen yhdistyvät käytännöille, monipuolisuus, ja maantieteellinen liikkuvuus ja jotka tarjoavat uusien innovatiivisia Vaikka työpaikkojen perustettu viimeaikoina toimivia maailmanlaajuisesti osa multimediaryhmittymiä, kulttuurialan toimijoista on yhä pienyrityksiä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia. lähtökohtia luomiseen. onkin ammattitaidot koekentän suurin joissa Multimedia- ja on-line -palvelujen tarjoamat mahdollisuudet tietoyhteiskunnassa kehittyvät nopeasti. Valtiovallan tuki saattaa infrastruktuurien tarpeen kuitenkin olla kehittämiseksi yrittäjyyden ja kannustamiseksi. Yrittäjyyttä kannustetaan erityisesti rahoituksen parantamalla saatavuutta ja tarjoamalla mahdollisuuksia täydentämiseen ammattitaidon uusien koulutusjaksojen ja uudelleenkoulutuksen avulla. Voimakas yhteiskunnallinen ulottuvuus: muutosvalmius ja uudet haasteet Komissio on hyväksynyt vuosia 1998-2000 uuden koskevan sosiaalialan tarjoaa puitteet joka toimintaohjelman, sosiaalipolitiikan jatkuvalle kehittämiselle EU:ssa. Ohjelma koostuu kolmesta toisiinsa työllisyyden, liittyvästä tavoitteesta: ja työympäristö yhteiskunta. Työllisyys ammattitaidon ja liikkuvuuden edistäminen; syrjäytymistä muuttuva on ehkäisevä keskeisessä asemassa, koska eurooppalaisen yhteiskuntamallin keskeiset arvot voidaan säilyttää ainoastaan työtätekevien ihmisten Euroopassa. Uuden ohjelman yhteydessä komissio on keskustelut muun muassa aloittanut järjestelmien sosiaalisen nykyaikaistamisesta kehittämisestä, väestörakenteen muutoksen vaikutuksista talous-, sosiaali- ja työllisyyspolitiikkaan sekä tarpeesta tuoda pimeä työ päivänvaloon. suojelun ja Sosiaalisen suojelun kehittäminen sosiaalista syrjäytymisen tällä hetkellä Työmarkkinoiden ulkopuolelle jääneiden työllistämismahdollisuuksien parantaminen suojelua on koskevien keskeisenä toimenpiteiden tavoitteena heti tulotason säilyttämistä ja yhteiskunnasta estämistä koskevien tavoitteiden jälkeen. Komissio tutkii parhaillaan 12. maaliskuuta 1997 antamansa (Sosiaalisen tiedonannon suojelun nykyaikaistaminen ja kohentaminen Euroopan unionissa) mukaisesti, miten sosiaalisen suojelun järjestelmää voitaisiin muuttaa työllisyyttä edistäväksi. Hiljattain julkaistussa kertomuksessaan Sosiaalinen suojelu Euroopassa vuonna 1997 komissio keskittyikin jäsenvaltioiden aloitteita, jotka koskevat sosiaalietuuksien kiristämistä, myöntämisedellytysten tehostamista, työnteon aktiivisia työttömien työpaikkojen työllistämiseksi, toimenpiteiden luomista tehostamista, elämisen vähentämistä, vammaisten auttamista sekä lukumäärän varhaiseläkkeelle pienentämistä kannustamalla näitä jäämään osa-aikaeläkkeelle. kannustimien toimenpiteitä uusien sosiaalietuuksilla koskevien tutkimaan jäävien - Teollisuuden muutos vaikutuksia taloudellisia ja Teollisuuden muutosten yhteiskunnallisia käsittelevä korkean tason työryhmä, jonka komissio perusti aiemmin tänä vuonna työllisyyttä päätelmien käsitelleen huippukokouksen mukaisesti, jättänyt väliraportin, joka on toimitettu Cardiffin huippukokouksen käsiteltäväksi. laatinut on ja ja tavalla kestävällä korostetaan, on luottamukseen että Raportissa ehdottomasti työmarkkinaosapuolten käytävä keskinäiseen ja tiedonvaihtoon perustuvaa vuoropuhelua, jotta teollisuuden muutokseen voitaisiin jotta sopeutua teollisuuden rakennemuutoksen aiheuttamiin ongelmiin ratkaisuja. löydettäisiin Työnantajien, työntekijöiden ja hallitusten olisikin jaettava vastuu työvoiman työllistettävyydestä. Hallitusten asiamukaisia olisi olisi koulutusohjelmia, työvoimansa jatkuvasti työntekijöiden ammattitaitoa olisi tilaisuuteen kehittää tartuttava osaamistaan. tämän vuoksi työnantajien kehitettävä jokaiseen tarjottava ja teollisuuden Raportissa korostetaan, että muutoksen taustalla olevat voimat olisi tunnettava perusteellisesti ja ehdotetaan, että eri puolilla EU:ta toimivien ammattialan järjestöjen ja yksityisten tutkimuslaitosten ja laatimat tulevaisuudentutkimukset koottaisiin yhteen ja Euroopan teollisuuden muutoksen seurantakeskuksen kautta. talousennusteet toimitettaisiin jakeluun - Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu välinen työmarkkinaosapuolten EU:n vuoropuhelu on yhä merkittävämmässä asemassa kehitettäessä EU:n politiikkaa kuulemisen, erityisesti tiedottamisen, koskevan työllisyysasioita ja neuvottelujen yhteistyökumppanuuden saada kannalta. tiiviimpään työmarkkinaosapuolet lisätä ja yhteistyöhön sekä työmarkkinasuhteiden Tavoitteena avoimuutta keskenään on kannustaa sekä alakohtaisesti että eri alojen välillä. sopimussuhteiden kehittämistä Vuoropuhelun luonnetta on muutettava ja sitä on lisättävä, jotta voitaisiin käsitellä EU:n työvoimapoliittisia haasteita, etenkin työn organisointia sekä työelämän ja työaikojen joustavuutta. tärkeimpiä Pimeä työ antoi huhtikuuta 1998 7. Komissio tiedonannon pimeästä työstä aikomuksenaan aloittaa keskustelu pimeän työn syistä ja sen torjumisen toimintavaihtoehdoista. Tiedonannossa todetaan, että ensimmäisenä toimenpiteenä on tunnistaa ongelman syyt ja laajuus, työn jälkeen torjuminen on otettava osaksi yleistä työllisyysstrategiaa. pimeän jonka työ saada edellytetään työn katsotaan johtuvan Koska pimeän yritysten ja yksityishenkilöiden pyrkimyksistä laittomasti hyötyä järjestelmästä, viranomaisten on pyrittävä saamaan osapuolet noudattamaan paremmin sääntöjä tehostamalla valvontaa ja tekemällä kannattamattomaksi. pimeä Viranomaisilta ehkäiseviä toimia, jos pimeää työtä tehdään siksi, että lainsäädäntöä ei ole mukautettu riittävän työskentelymuotojen muutoksiin. nopeasti tavara- Tällaisia ja vapauttaminen, palvelumarkkinoiden epäasianmukaisten säädösten ja määräysten muuttaminen, palvelujen (esim. hoito- tai jäsentäminen, siivouspalvelujen) ja työn aktiivisempi työmarkkinaosapuolten osallistuminen tiedotukseen, täytäntöönpanoon ja valvontaan. keventäminen verotuksen tarjonnan olisivat toimia saada EU:n tiedonannon Komission Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun mukauttaminen ja edistäminen tavoitteena on työmarkkinaosapuolet vuoropuheluun ja kiinteämmin mukaan EU:n ja politiikkojen laadittiin toteuttamiseen. laajojen syyskuussa 1996 käynnistettyjen kehittämistyöhön Tiedonanto sekä tukemiseen. Tuki lisää tuotantosektorin työllisyyttä lyhyellä että pitkällä aikavälillä: lyhyellä aikavälillä tuen avulla lisätään tavaroiden ja palvelujen kysyntää, ja pitkällä aikavälillä tuki auttaa hyödyntämään mahdollisimman sekä inhimillisiä että aineellisia voimavaroja ja kehittämään tuotantoympäristön yhteyksiä työvoimamarkkinoiden toimintaan. tehokkaasti Seuraavan ohjelmakauden rakennepoliittisen tuen - etenkin Euroopan sosiaalirahaston tuen - on myös määrä edistää osaltaan eurooppalaista ja työllisyysstrategiaa kansallisia koskevia työllisyyttä toimintasuunnitelmia, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet kokouksen Luxemburgin päätelmien mukaisesti. Työllisyyden edistäminen paikallistasolla sosiaalirahaston Alue- ja paikallistasolla toteutetaan yhä enemmän koordinoituja toimenpiteitä uusien luomiseksi. Tammikuussa työpaikkojen toisessa kertomuksessa 1998 julkaistussa paikallisista ja kehittämis- työllisyysaloitteista korostetaan, että näillä aloitteilla voidaan luoda merkittävästi lisää uusia työpaikkoja keskipitkällä aikavälillä. ja Euroopan Euroopan (EAKR) aluekehitysrahaston näiden uudistusehdotuksissa mahdollisuuksien kehittämistä. Komissio tukea 89:lle myöntääkin tällä hetkellä alueelliselle työllisyyssopimukselle, jotka joka kymmenettä EU:n koskevat noin kansalaista. Komissio on myös aloittanut pilottihankkeen Kolmas ja työllisyys, jonka tarkoituksena on tutkia ja edistää uusia palvelumuotoja koskevien paikallisten työllistävää aloitteiden vaikutusta. painotetaan järjestelmä neuvottelujen perusteella. Siinä luetellaan eräitä keskeisiä toimia, joiden tavoitteena on välistä työmarkkinaosapuolten edistää avointa keskustelua, tehostaa mielipiteiden vaihtoa sekä kehittää koko EU:n kattava työehtosopimusneuvottelujen prosessi. Jäsenvaltioiden toiminnan täydentäminen ja tukeminen Rakennerahastouudistus koskeviksi rakennerahastoja ja Ehdotukset uusiksi asetuksiksi koheesiorahastoa muodostavat oikeudellisen kehyksen, jonka mukaisesti rahoitustukea myönnetään vuodet ohjelmakautena 2000-2006 ehdotuksia Agenda noudattaen. kattavana asiakirjan 2000- ja on aikomuksena pysyttää Komission koheesiopolitiikan rakenne- kokonaisrahoituksen osuus BKTL:sta 0,46 prosentissa vuosina 2000-2006. Rahoituksen määrä on siis yhteensä lähes 287 miljardia euroa (vuoden 1999 hintoina), josta noin 240 miljardia euroa (koheesiorahaston osuus 21 miljardia) nykyisissä käytetään jäsenvaltioissa (208 miljardia euroa vuosina 1993-1999 hintoihin suhteutettuna). Jäljelle jäävät 47 miljardia euroa käytetään uusille jäsenvaltioille ja jäsenyyttä hakeneille maille tukeen. myönnettävään rakennepoliittiseen Tämä on jälleen merkittävä osoitus EU:n sitoutumisesta taloudellisen ja sosiaalisen koheesion edistämiseen. Rakennerahastojen kautta myönnettävän tuen tärkeimpänä tavoitteena on auttaa tuen kestävälle luomaan saajia edellytykset kasvua, talouskehitykselle lisäämällä kilpailukykyä työllisyyttä. ja turvaamista ja uusien Työllisyystilanteen luomista koskevat tavoitteet työpaikkojen voidaan ainoastaan kyseisten edellytysten vallitessa. Rakennepoliittista pääasiassa tukea infrastruktuureihin, inhimillisten voimavarojen kehittämiseen, tasavertaisten ja mahdollisuuksien edistämiseen myönnetään saavuttaa tai lisätä tehokkuutta käyttämällä Mahdollisuudet täyttämään lähinnä päästöjen puhdistamisella (piipunpääratkaisuilla), jotka eivät yleensä lisää tuottavuutta. Tuotantoprosessin tehokkuutta voidaan sen puhdasta sijaan teknologiaa. uusien luomiseen ovat merkittävät työpaikkojen erityisesti ja energiansäästön ja happamoitumisen ilmastonmuutoksen huomattavia alalla saavuttaa ympäristöetuja. Yhdistetyn ja lämmön lisäävät myös sähkön tuotantojärjestelmät teollisuuden ja kaupan alojen kilpailukykyä ja työpaikkoja. samalla Maataloudessa ja siihen liittyvillä aloilla uusia työpaikkoja voidaan luoda etenkin seuraavilla aihealueilla: voidaan luovat alalla, (i) erityisesti metsätaloustuotteiden markkinointi sekä tuotanto paikallisten maa- jalostaminen ja ja luonnonmukainen tuotannon monipuolistaminen muille ja elintarviketuotannon (ii) kuin uusiutuviin raaka-aineisiin aloille ympäristön- ja maisemansuojeluun (iii) liittyvät toimet (iv) maatilatoimintojen (esim. matkailun) monipuolistaminen. Kaupunkiympäristön kohentaminen tarjoaa merkittäviä ja työtilaisuuksia jäteveden käsittelyyn tehtävien investointien ja rakennustoiminnan muodossa. jätteen ja muuttuneet Kulutustottumukset ovat koska ympäristöystävällisemmiksi, raaka-ainekustannukset ympäristö- sisällytetään useammin yhä markkinahintoihin. Kokemus on osoittanut, tarjoaa kierrättäminen että merkittävästi uusia työtilaisuuksia. jätteiden TTK:n viides puiteohjelma 1997 joulukuussa teollisuuden EU:n kansainvälisen kilpailukyvyn parantaminen, talouskasvu ja uusien työpaikkojen luominen ovat osa niitä haasteita, joihin tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan EU:n politiikan on osaltaan vastattava. Euroopan parlamentti lausuntonsa antoi komission ehdotuksesta, jossa puiteohjelman rahoitukseksi esitettiin 16,3 miljardia ecua viideksi vuodeksi. Neuvosto antoi yhteisen kantansa TTK:n viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) 1998. Neuvoston ja Euroopan parlamentin on päästävä puiteohjelmasta sopimukseen ennen vuoden 13. toukokuuta 1998 ehdotukset kahdeksasta erityisohjelmasta, viides puiteohjelma toteutetaan. loppua. Komissio 23. maaliskuuta joiden avulla antoi Tutkimusohjelmien tärkeimpänä valintakriteerinä on se, että ne edistävät kahdeksasta Neljä työllisyyttä. erityisohjelmasta liittyy suoraan työllisyyden edistämiseen. keskitytään Niissä käy ttäj äy stäväl 1 i sen luomiseen, kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistämiseen, innovaatioihin ja pk- yritysten sekä osallistumiseen tutkijavoimavarojen lisäämiseen. tietoyhtei skunnan Ympäristö ja työllisyys ja maatalouspolitiikassa tiedonannossa Ympäristö Marraskuun 18. päivänä 1997 annetussa komission ja työllisyys todetaan, että kestävän kehityksen edellyttää rakentaminen Euroopan merkittäviä muutoksia teollisuus-, liikenne-, energia- sekä kulutustottumuksissa. Muutosten tekeminen edellyttää erilaisia poliittisia toimenpiteitä ja kaikkien (viranomaisten, yksityisen sektorin, työmarkkinaosapuolten eri ja tasoilla. Muutokset edellyttävät myös uusia teknologioita ja uusia investointeja. kansalaisjärjestöjen) yhteistyötä osapuolten on Ympäristövaatimukset tehdasteollisuudessa tähän mennessä pyritty hanketta on lähes valmiina, kaikki muut hankkeet ovat joko rakenteilla tai niiden valmistelut ovat edenneet pitkälle. Useimmat hankkeista saadaan päätökseen vuoteen 2005 mennessä. Hankkeissa ei ehkä ole edistytty niin nopeasti kuin alussa suunniteltiin, mutta (joita mittavien tavanomaiseen kaikki toteuttamisaikatauluun verrattuna tulokset ovat hyvät. On muistettava, että hankkeita on toteutettu tilanteen aikana. infrastruktuurihankkeiden 14 taloudellisen tiukan ovat) Viimeisten arvioiden mukaan 14 ensisijaisen kustannukset hankkeen kasvavat merkittävästi rahoituskauden seuraavan (2000-2006) aikana, koska monen hankkeen rakennusvaihe on silloin kuumimmillaan. Koska jäsenvaltioiden julkinen talous on nyt kestävämmällä pohjalla kuin ennen, on mahdollista infrastruktuurimenoja tiukasti valvottujen kansallisten budjettien puitteissa. Hankkeille annetaan edelleen yhteisön tukea EAKR:n ja koheesiorahaston TEN-verkkojen varoista, rahoitusasetuksen tarkistamista koskevassa komission ehdotuksessa esitetään seuraavan kauden rahoitukseksi 5 miljardia ecua. lisätä ja suuntaviivojen kiinnitettävä Alppien Koska suurin osa hankkeista on jo hyvässä tällä vauhdissa, erityistä huomiota on hetkellä halki kulkeviin tunneleihin ja muihin hankkeisiin, joiden rahoitus ei vielä ole kunnossa. TEN- verkkojen tarkistaminen vuonna 1999 tarjoaa tilaisuuden tarkistaa myös tärkeysjärjestystä. Valmistelut TEN-verkkojen laajentamiseksi uusiin jäsenmaihin edellyttävät myös paljon työtä, joka rahoitetaan lähinnä liittymistä valmistelevan rakennepolitiikan välineen (LVRV) kautta komission Agenda 2000 - asiakirjakokonaisuuden mukaisesti. hankkeiden Koulutus ja nuoriso jotka nuorisoa koulutusta päätökseksi, (Nuorten yhteisön tiedon toimenpiteiden Komission hiljattain tekemillä ehdotuksilla koskevat kolmeksi yleissivistävää (Sokrates), ammatillista koulutusta (Leonardo da Vinci) Eurooppa), ja nykyisiä laajennetaan toimintaohjelmia hankkimista koskevien tehostamiseksi EU:ssa Agenda 2000 -asiakirjassa esitettyjen ajatusten mukaisesti. Ehdotusten yhteisenä tavoitteena on tukea elinikäistä oppimista kaikilla eri koulutusasteilla. Tavoitteena on eurooppalaisen sellaisen myös edistää koulutusalueen jossa pyritään luomista, kehittämään ammattitaitoa, rikastuttamaan edistämään kansalaisten kokemuksia ihmisten työllistettävyyttä. ja Ehdotusten on määrä täydentää Euroopan unionin työllisyysstrategiaa: oppilaitoksissa ja annettavan ulkopuolella niiden koulutuksen avulla lisätään merkittävästi työllistettävyyttä ja sopeutuvuutta työelämän tukea muutoksiin yrittäjyyden edistää kehittymistä tasavertaisia mahdollisuuksia. Komissio on ehdottanut, että ohjelmiin myönnetään 3 miljardia ecua viideksi vuodeksi (2000- 2004). voidaan myös ja ja Euroopan laajuinen liikenneverkko työllisyyskokouksessa Luxemburgin laajuisten korostettiin myös Euroopan verkkojen merkitystä kasvun, kilpailukyvyn ja pitkällä aikavälillä. kehittämiseksi työllisyyden aikatauluja Huippukokouksen päätelmien mukaisesti komissio on keskittynyt tutkimaan tarvetta laatia ja sitovia tarkastellut rahoitussuunnitelmia. Se on jäsenvaltioiden kanssa Essenin yhdessä huippukokouksessa 1994 14 ensisijaisen hankkeen vahvistettujen edistymistä ja tulevaisuudennäkymiä. joulukuussa Tutkimukset osoittavat, että hankkeissa on ylipäätänsä edistytty merkittävästi: kolme Kasvu-ja työllisyysaloite Ecofin-neuvosto hyväksyi 21. huhtikuuta Kasvu- ja työllisyysaloitteen, josta on määrä myöntää 420 miljoonaa ecua kolmen vuoden aikana innovatiivisten ja uusia työpaikkoja luovien pk-yritysten rahoitusvaikeuksien lieventämiseen. Pk-yrityksille myönnetään tukea kolmesta eri lähteestä eri alueiden ja eri alojen tarpeiden täyttämiseksi: • Euroopan investointirahaston (EIR) hallinnoima Euroopan teknologiayritysten perustamistuki European Technology Facility Start-up jonka avulla (riskipääomajärjestelmä), ja tehdään innovaatioihin erikoistuneihin investointirahastoihin. Tukimuoto koskee riskialtista osaa riskipääomamarkkinoista, erityisesti perustamisvaiheessa olevia ja toimintaansa aloittelevia pk-yrityksiä. investointeja pk-yrityksiin • Komission hallinnoima Joint European Venture (rahoitusavun tarjoaminen), jonka tavoitteena on, että Euroopan unionin pk-yritykset perustavat monikansallisia yhteisyrityksiä. -aloite tiukan työllisyyskokouksessa aikataulun mukaisesti. Jäsenvaltioissa on selvästi siirrytty valmisteluvaiheesta suoraan toimintaan. asetetun Myös EU:n on painotettu toimintaa uudelleen antamalla työllisyydelle etusija rakennerahastoja ja koheesiorahastoa, TTK:n viidettä puiteohjelmaa, koulutus- ja nuoriso- ohjelmia koskevissa komission ehdotuksissa sekä ehdotuksissa ohjelmiksi, joihin ei tarvita rahoitusta. Tämä on osoitus siitä, että sitoutuu perustamissopimuksen komissio uuden 127 artiklan 2 kohdan mukaisesti työllisyystason sisällyttämään korkean ja tavoitteen toimintojen valmisteluun ja toteuttamiseen. politiikkojen yhteisön onkin päättänyt laatia Komissio Eurooppa-neuvoston tulevaisuudessa kokouksiin väliajoin säännöllisin kertomuksia siitä, miten yhteisön politiikat edistävät työllisyyttä. • EIR:n hallinnoima pk-yritysten takausrahasto SME Guarantee Facility, jonka tarkoituksena on lisätä pienten tai yritysten juuri lainansaantimahdollisuuksia riskejä jakamalla. perustettujen Järjestelmien vuosiraporteissa rahoituksen saantimahdollisuuksien järjestelmien työllisyyteen sekä tulevaisuudennäkymiä. toiminnasta laadittavissa tarkastellaan pk-yritysten lisäksi vaikutusta välitöntä Johtopäätös Uusien ja parempien työpaikkojen luominen ja työttömyyden torjunta ovat edelleen EU. n toiminnan keskeisiä osa-alueita. Jäsenvaltiot tahtonsa edistyä asiassa ovat osoittaneet toimittamalla laatimalla, hyväksymällä ja kansalliset työllisyyttä Luxemburgin toimintasuunnitelmansa koskevat ISSN 1024-4492 KOM(98) 354 lopullinen ASIAKIRJAT FI 04 06 08 10 Luettelonumero : CB-C0-98-379-FI-C ISBN 92-78-37110-6 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: 1999/99/EF: Kommissionens beslutning af 3. juni 1998 om regionen Siciliens lov nr. 25/93 om særforanstaltninger med henblik på beskæftigelse i erhvervslivet på Sicilien (artikel 51, 114, 117 og 119) (meddelt under nummer K(1998) 1713) (Kun den italienske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
Sicily
State aid
aid system
employment aid
job creation

formats: html pdf print

text: L 32/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 1999 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 3. juni 1998 om regionen Siciliens lov nr. 25/93 om særforanstaltninger med henblik p(cid:134) beskæftigelse i erhvervslivet p(cid:134) Sicilien (artikel 51, 114, 117 og 119) (meddelt under nummer K(1998) 1713) (Kun den italienske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (1999/99/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) 4319 af 30. juni, nr. 6799 af 10. oktober, nr. 7072 af 22. oktober 1997 og af 6. maj 1998. under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 93, stk. 2, første afsnit, efter i overensstemmelse med førnævnte artikel at have opfordret de berørte parter til at fremsætte deres bemærk- ninger, og ud fra følgende betragtninger: I (1) Ved brev nr. 3416 af 2. maj 1997 (1) meddelte Kommissionen den italienske regering, at den havde besluttet at indlede den i traktatens artikel 93, stk. 2, fastsatte procedure over for den i artikel regionallov nr. 25/93 51, 114, 117 og 119 i omhandlede støtte. Ved samme skrivelse opfor- drede Kommissionen den italienske regering og andre interesserede parter til inden en m(cid:134)ned efter henholdsvis meddelelsen og offentliggørelsen af skrivelsen at fremsætte deres bemærkninger. II (2) Den italienske regering fremsatte sine bemærk- ninger ved brev fra den faste repræsentation nr. (1) EFT C 204 af 4. 7. 1997, s. 10. Kommissionen har ikke modtaget bemærkninger hverken fra de øvrige medlemsstater eller fra andre interesserede parter. III (3) (4) De i brevet af 2. maj 1997 omhandlede støtteforan- staltninger anføres i det følgende. I henhold til artikel 51 i regionen Siciliens lov nr. 25/93 refinansieres for 24 mia. ITL (12,7 mio. ECU) den i regionallov nr. 36/91 omhandlede støt- for andelsselskaber. De af teordning til nævnte ordning omfattende støtteforanstaltninger er efter refinansieringen følgende: fordel a) i artikel 8, første afsnit, tilskud til fordel for andelsvirksomheder p(cid:134) 50 % af de tilskudsbe- rettigede investeringsudgifter, dog højst 150 mio. ITL (ca. 78 000 ECU) b) i artikel 8, andet afsnit, l(cid:134)n til 4 % til fordel for andelsvirksomheder til den del af investerings- udgifterne, der ikke er omfattet af det i artikel 8, første afsnit, omhandlede tilskud. 5. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 32/19 Nævnte støtteforanstaltninger kan indrømmes til fordel for investeringer med henblik p(cid:134) gennem- førelse, modernisering, udvidelse og udvikling af erhvervsmæssige tiltag til bevarelse og fremme af beskæftigelsen og omfatter udgifter til redskaber og maskiner. Støttens højeste intensitet kan ikke over- stige den højeste intensitet, der er fastsat for Sici- lien (1) i forhold til, hvor stor virksomheden er, og i hvilket omr(cid:134)de den er beliggende. c) i artikel 14, første afsnit, l(cid:134)n til 4 % med en løbetid p(cid:134) højst 24 m(cid:134)neder til finansiering af driftskapitalen d) i artikel 14, andet afsnit, l(cid:134)n til 4 % (med en løbetid p(cid:134) 15 (cid:134)r, herunder 2 (cid:134)r uden afdrag) og leasing til 7,5 %. De samme kategorier af inve- steringer og udgifter som de i artikel 8, første og andet afsnit, fastsatte er støtteberettigede. I artikel 114 i regionallov nr. 25/93 bemyndiges IRCAC (Istituto regionale per il credito alle coope- rative — Det regionale institut for kredit til andels- selskaber) til at bevilge andelsselskaber i turist- og hotelsektoren og landboturismesektoren de i artikel 14, andet afsnit, i ovennævnte regionallov nr. 36/91 omhandlede bløde l(cid:134)n, for at de kan opfylde deres økonomiske forpligtelser over for nationale og regi- onale institutioner samt kreditinstitutter. Støttefor- anstaltningen er begrænset til gæld, der er stiftet inden den 30. juni 1993. Denne foranstaltning finder ogs(cid:134) anvendelse p(cid:134) virksomheder, der arbejder i fritids- og idrætssek- toren, og som har optaget l(cid:134)n i henhold til regio- nale love og er kommet i økonomisk uføre som følge af nedgangen i antallet af turister. Artikel 117, som ændrer en støtteordning, der blev indført ved regionallov nr. 46/67, omhandler bidrag p(cid:134) 20 % af de udgifter til fremme af befordringen af turister med charterfly, der afholdes af rejsearran- gører, der lejer fly til befordring af turister til Sici- lien. Der er ogs(cid:134) fastsat bidrag ligeledes p(cid:134) 20 % af de befordringsudgifter, der afholdes af italienske og udenlandske forbindelse med pakkerejser eller i forbindelse med befordring med jernbane og færge. rejsebureauer i (5) (6) (7) (8) (1) Der er tale om de højeste intensiteter, der er i Kommissionens beslutning af 1. marts 1995 om støtte med regionalt sigte i Italien (støttesag N 40/95), EFT C 184 af 18. 7. 1995, s. 4. fastsat (9) Betingelser for anvendelse blev anført i regionen Siciliens rundskrivelse nr. 15353 af 14. oktober 1993 og i ansøgningsformularen vedrørende tilde- ling af den p(cid:134)gældende støtte. Støtten ydes udeluk- kende, hvis de befordrede turister overnatter p(cid:134) Sicilien i mindst seks nætter. Rejsearrangøren og rejsebureauet skal meddele forvaltningen navnet p(cid:134) turisten overnatter p(cid:134). De behørige det hotel, myndigheder skal indg(cid:134) aftaler med førnævnte rejsearrangører for at sikre, at støtten bevirker en nedsættelse af turisttarifferne svarende til den udbe- talte støtte. for fore- Rejsearrangørerne og rejsebureauerne skal lægge den nødvendige dokumentation, at forvaltningen kan kontrollere befordringsudgiften pr. rejsende (regninger for udgifter til befordrings- middel, antal befordrede rejsende osv. ). Ligeledes s(cid:134)ledes at forelægges dokumentation, skal der forvaltningen kan kontrollere, at de udbetalte tilskud har givet anledning til en tilsvarende nedsættelse af turisttarifferne. Rejsearrangørerne og rejsebureauerne skal desuden i deres reklamefol- dere omtale regionen Siciliens tiltag og oplyse turi- sterne om disses fordele herved. (10) Den (cid:134)rlige bevilling til denne ordning er p(cid:134) 15 mia. ITL (7,7 mio. ECU). (11) Artikel 119 omhandler l(cid:134)n p(cid:134) lempelige vilk(cid:134)r til 4 % til fordel for rejsebureauer og rejsearrangører, der befordrer turister ad landevejen uden at være i fast rutefart. L(cid:134)nene skal finansiere driftskapitalen og er begrænset til 150 mio. ITL. Der er endvidere fastsat en tillægsgaranti fra regionen. For regnskabs(cid:134)rene 1993, 1994 og 1995 blev der bevilget i alt 3 mia. ITL. Ved brev nr. 4319 af 30. juni 1997 meddelte de behørige myndigheder, at den ved den p(cid:134)gældende foranstaltning indførte ordning blev ophævet ved regionen Siciliens lov nr. 33/96, og at der forinden ikke var blevet bevilget nogen støtte. Den ovenfor nævnte indledte procedure er derfor nu uden mening. IV (12) Den støtte til fordel for andelsselskaber, der blev refinansieret p(cid:134) grundlag af artikel 51 i regionallov nr. 25/93 og ændret ifølge samme lovs artikel 114, falder ind under anvendelsesomr(cid:134)det for EF-trakta- tens artikel 92, stk. 1. L 32/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 1999 (13) Nævnte støtte ydes til virksomheder, der arbejder i bestemte omr(cid:134)der inden for italiensk omr(cid:134)de, og som s(cid:134)ledes opn(cid:134)r fordele i forhold til virksom- heder andetsteds. (14) Støtten fordrejer konkurrencen, idet den styrker de støttemodtagende virksomheders finansielle stilling og handlingsmuligheder over for deres konkur- renter, som ikke har disse fordele. Endvidere p(cid:134)virker de samhandelen inden for EF, hver gang denne virkning sl(cid:134)r igennem inden for denne samhandel. (18) og fordrejer konkurrencen Støtten p(cid:134)virker samhandelen mellem medlemsstater, navnlig n(cid:134)r de støttemodtagende virksomheder udfører en del af deres produktion til de øvrige medlemsstater; ogs(cid:134) selv om nævnte virksomheder ikke udfører deres varer, vil den indenlandske produktion høste fordele ved støtten, idet andre medlemsstaters virk- somheder f(cid:134)r indskrænket deres muligheder for at udføre deres varer til det italienske marked (1). (15) (16) Samhandelen p(cid:134)virkes ogs(cid:134) af støtten i forbindelse med beslutningerne om, hvor de støttemodtagende virksomheder skal etablere sig. Da støtten f(cid:134)r nævnte virksomheder til at vælge at etablere sig i omr(cid:134)der, hvor der gives tilskud, eller til at flytte fra en medlemsstat til en anden, ændrer produktionen p(cid:134) det nye etableringssted og udbuddet af varer derfra samhandelsstrømmene mellem medlemssta- terne. P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende betragtninger kan det udledes, at den støtte, der ydes som led i den i regionallov nr. 36/91 omhandlede ordning, der blev refinansieret p(cid:134) grundlag af artikel 51 i lov nr. 25/93 og ændret ved samme lovs artikel 114, falder inden for anvendelsesomr(cid:134)det for artikel 92, stk. 1. Den er derfor uforenelig med fællesmarkedet, medmindre der p(cid:134) denne kan anvendes en af de i traktaten fastsatte undtagelsesbestemmelser. Des- uden er den ulovlig, idet den blev iværksat af den italienske regering, inden Kommissionen udtalte sig desang(cid:134)ende, p(cid:134) trods af at artikel 93, stk. 3, har opsættende virkning. (17) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r den refinansiering af den i regio- nallov nr. 36/91 omhandlede ordning, der har hjemmel lov nr. 25/93, samt den ændring af en af de af nævnte ordning omhandlede foranstaltninger, der har hjemmel i samme lovs iværksættelsen af proceduren artikel 114, var i artikel 51 i begrundet væsentligt i de manglende oplysninger om den grundlæggende ordning. I forlængelse af de yderligere oplysninger fra de behørige myndig- heder har det været muligt at bringe p(cid:134) det rene, at den ved lov nr. 36/91 indførte ordning var blevet anmeldt til og godkendt af Kommissionen i april 1991 (2). Desuden oplysninger, berettiger Kommissionen nu er i besiddelse af, til at drage følgende konklusioner. de For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r den refinansiering af støtten til erhvervsmæssig investering, der omhandles i artikel 8, første og andet afsnit, og i artikel 14, andet afsnit, i lov nr. 36/91, bekræftes den velvillige holdning hertil, Kommissionen gav udtryk for i 1991. Den i artikel 92, stk. 3, litra a) (3), fastsatte undtagelsesbe- stemmelse finder nemlig anvendelse p(cid:134) Sicilien, der har særlig alvorlige problemer i forhold til resten af Fællesskabet. Gennemførelsesbestemmel- serne for nævnte støtteforanstaltninger overholder EF-reglerne for støtteberettigede investeringer og udgifter P(cid:134) baggrund heraf skal det erindres, at den p(cid:134)gæl- dende støtte kan være omfattet af den i artikel 92, fastsatte undtagelsesbestemmelse, stk. 3, fordi der er tale om støtte til fremme af den økono- miske udvikling i omr(cid:134)der, hvor levestandarden er usædvanlig lav; eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse. intensitetsovergrænserne. litra a), samt (19) Med hensyn til den i artikel 14, første afsnit, i lov nr. 36/91 omhandlede refinansiering af støtten til finansiering af driftskapitalen anfægtede den italienske regering ikke Kommissionens indsigelser heroverfor ved procedurens iværksættelse. Dengang bemærkede Kommissionen blandt andet, at denne støtte udgjorde driftsstøtte og ikke overholdt betin- gelserne i Kommissionens meddelelse fra 1988 (4) om metoden for anvendelse af artikel 92, stk. 3, litra a) og c), p(cid:134) regionalstøtte, idet den hverken var tidsbegrænset eller nedtrappelig og ej heller tog sigte p(cid:134) at overvinde strukturelle vanskeligheder. Disse forhold er ikke blevet benægtet. (20) Samme betragtninger gælder for den i artikel 114 i lov nr. 25/93 omhandlede bevilling af de i artikel 14, andet afsnit, i lov nr. 36/91 omhandlede l(cid:134)n til virksomheder i turist- og hotelsektoren og landbo- turismesektoren, der bevilges for at disse kan afdrage deres gæld til nationale og regionale insti- tutioner samt kreditinstitutter og -selskaber. De (1) EF-Domstolens dom af 13. 7. 1988 i sag 102/87 (SEB), Sml. 1988, s. 4067. (2) Statsstøttesag N 582/90, EFT C 192 af 23. 7. 1991, s. 2. (3) Kommissionens beslutning af 1. marts 1995 (støttesag 40/95). (4) EFT C 212 af 12. 8. 1988, s. 2. 5. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 32/21 ikke bestridt, at kompetente myndigheder har foranstaltningen udgør driftsstøtte. Desuden er der tale om driftsstøtte, der ikke er nedtrappelig. I betragtning af at den vedrører allerede afholdte udgifter, har den endvidere ingen investeringsfrem- mende virkning. (21) Det er betimeligt at erindre, at Kommissionen i meddelelsen om »de minimis«-støtte (1) fastsatte, at det højeste beløb p(cid:134) 100 000 ECU for tre (cid:134)r udgør en overgrænse for traktatens artikel 92, stk. 1, ikke kan anses at finde anven- delse, og hvorunder støtten ikke længere er omfattet af den i artikel 93, stk. 3, omhandlede foranmeldelsespligt. støtte, hvorunder V (23) For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r den i artikel 117 i lov nr. 25/93 omhandlede støtte, har de italienske myndigheder sendt følgende bemærkninger til Kommissionen. (24) De anfører først og fremmest, at den p(cid:134)gældende foranstaltning ikke giver anledning til forskelsbe- handling, hverken med hensyn til nationalitet eller til befordringsmiddel. S(cid:134)vel italienske som uden- landske rejsebureauer og rejsearrangører nyder nemlig godt heraf, og derudover finder den anven- delse p(cid:134) alle befordringsmidler. De italienske myndigheder hævder derfor, at der ikke kan være tale om nogen p(cid:134)virkning af konkurrencen i den forbindelse. Kommissionen har dog gjort nærmere rede for, hvilke betingelser der gælder for nævnte regels anvendelse, navnlig vedrørende kontrollen med, at kumuleringen af de forskellige støtteforanstalt- ninger, der indrømmes den samme modtager i form af »de minimis«-støtte, overholder den fast- satte overgrænse eller vedrørende omregningen til subventionsækivalent af de støtteforanstaltninger, der »de minimis«-regel vedrører først og fremmest sm(cid:134) og mellemstore virksomheder, men den gælder for alle støttemodtagende disses omfang. tilskud. Denne virksomheder uanset best(cid:134)r ikke af (22) Den i henhold til artikel 14, første afsnit, i lov nr. 36/91 omhandlede støtte og den i henhold til den i artikel 114 i lov nr. 25/93 foretagne ændring af artikel 14, andet afsnit, i lov nr. 36/91 ydede støtte er derfor ikke i overensstemmelse med EF-bestem- melserne om driftsstøtte. Støtten kan ikke være omfattet af nogen undtagelsesbestemmelse og er derfor uforenelig med traktaten for den dels vedkommende, der »de ikke minimis«-reglen. er omfattet af ved lov (25) Desuden mener de, at turisterne har umiddelbar fordel af nævnte tilskud, idet rejsearrangørerne og rejsebureauerne at nedsætte befordringsprisen med et beløb, der svarer til det af regionen udbetalte tilskud og dermed overføre hele tilskuddet til turisterne. De erhvervs- drivende er derfor kun ekspedienter og kan ikke tilbageholde den allermindste smule af det fra regionen modtagne tilskud. forpligtede til er tager sigte p(cid:134) (26) De italienske myndigheder hævder derfor, at selv om foranstaltningen afgjort at tiltrække turister til Sicilien, har de p(cid:134)gældende tilskud kun indirekte og yderst vage virkninger for turistsektoren og for øens erhvervsliv i alminde- lighed. S(cid:134)danne fordele, der i sig selv er indirekte, vage og umulige at sætte tal p(cid:134), er ifølge de italienske myndigheder ikke omfattet af traktatens artikel 92, stk. 1. (27) De italienske myndigheder har endvidere tilveje- bragt en række oplysninger om turistsektoren p(cid:134) Sicilien, der efter deres mening har behov for den p(cid:134)gældende støtte, der tager sigte p(cid:134) at fremme sektorens udvikling. Der er navnlig tale om følgende oplysninger: Tabel 1 Oplysninger om regionen Sicilien (cid:143)r 1991 1992 1995 1996 1997 Overnatninger 10 820 000 7 033 000 9 548 000 10 228 000 10 329 000 Gennemsnitlige antal opholdsdage p(cid:134) Sicilien 4,2 3,80 3,01 2,99 3,10 (1) EFT C 68 af 6. 3. 1996, s. 9. L 32/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 1999 Tabel 2 Oplysninger om regionen Sicilien for 1996 Region Turister/indbyggere Turister/km2 Gennemsnitlige antal opholdsdage (1) Sicilien Veneto Friuli V. G. Val d’Aosta Emilia R. 1,74 12,04 7,97 22,62 7,17 344 2 899 1 210 821 1 271 2,99 5,10 5,80 4,02 4,31 (1) Det gennemsnitlige antal opholdsdage for turister i Italien er 4,3 dage. (28) Endvidere er Kommissionen i besiddelse af følgende yderligere oplysninger om regionen Sicilien: Tabel 3 Turistsektorens værdi: tilvækst i faktorpriser i procent af den samlede økonomiske virksom- heds værditilvækst (Oplysninger fra 1991, kilde: Istituto Tagliacarne) Italien Trentino Val d’Aosta Friuli V. G. Veneto Emilia Romagna Sicilien (%) 2,8 9,7 7,1 3,5 3,1 2,8 1,9 (29) 69,3 % af I 1996 udgjorde produktiviteten i Syditalien (som Sicilien er en del af) 76,6 % af produktiviteten i Mellem- og Norditalien. Det almindelige indeks for infrastrukturtildeling p(cid:134) Sicilien svarede i 1995 (Italien = 100). til landsindekset Arbejdsløshedsprocenten var i 1996 p(cid:134) 24 og ungdomsarbejdsløshedsprocenten p(cid:134) 60,1. Med hensyn til uddannelse skal det anføres, at de uddannelseskurser, der afholdes i Syditalien, kun udgør 22 % af det samlede antal kurser p(cid:134) lands- plan. ikke er nogen p(cid:134)virkning af konkurrencen hverken med hensyn til rejsebureauer eller med hensyn til befordringsmiddel b) i betragtning af økonomien i systemet overføres støttens umiddelbare virkninger i form af finan- fra rejsebureauerne og sielle fordele effektivt rejsearrangørerne hvorved forbrugerne, til nævnte erhvervsdrivende ikke f(cid:134)r nogen umid- delbar finansiel fordel af støtten. (30) Med hensyn til støttens art skal Kommissionen først og fremmest bemærke, at a) foranstaltningen kan anses ikke at give for anledning til forskelsbehandling, s(cid:134)ledes som angivet af de italienske myndigheder, da der P(cid:134) trods af de i litra a) og b), anførte iagttagelser har den p(cid:134)gældende foranstaltning dog til form(cid:134)l og bevirker, at turisterne anspores til at besøge Sici- lien. Rejsearrangørerne f(cid:134)r derved en indirekte fordel form af øget efterspørgsel p(cid:134) grund af i nævnte tilskud. 5. 2. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 32/23 (31) Selv om Kommissionen er enig med den italienske regering i, at denne fordel har en vag indirekte virkning, der ikke kan sættes tal p(cid:134), mener den dog, at den falder inden for anvendelsesomr(cid:134)det for artikel 92, stk. 1. De p(cid:134)gældende støtteforanstalt- ninger er nemlig udelukkende til fordel for virk- somheder, der arbejder i bestemte dele af det italienske omr(cid:134)de, der derved begunstiges, da fordelen ikke indrømmes for turistbefordring uden for nævnte delomr(cid:134)der. (32) Ogs(cid:134) at ved, vælge de samhandelen p(cid:134)virkes støtten indvirker p(cid:134) turisternes valg af rejsem(cid:134)l. For s(cid:134) vidt som de p(cid:134)gældende tilskud f(cid:134)r turisterne til som opholdssted at tilskudsmodtagende omr(cid:134)der, ændres nemlig turiststrømmene inden for EF. Støtten fordrejer derfor konkurrencen og styrker de modtagende virksomheders finansielle stilling og muligheder i forhold til deres konkur- renter, der ikke modtager støtte. Hver gang en s(cid:134)dan virkning samhandelen fremkommer mellem medlemsstater, p(cid:134)virkes denne af de p(cid:134)gæl- dende støtteforanstaltninger. i (33) (34) af baggrund ovenst(cid:134)ende P(cid:134) bemærkninger anlægger Kommissionen derfor den betragtning, at nævnte tilskud falder inden for anvendelsesomr(cid:134)det for artikel 92, stk. 1. De er derfor uforenelige med fællesmarkedet, medmindre de kan være omfattet af en af de i traktaten fastsatte undtagelsesbestem- melser. Tilskuddene er desuden ulovlige, idet de inden Kommissionen blev iværksat af kunne udtale sig om dem, p(cid:134) trods af at artikel 93, stk. 3, har opsættende virkning. Italien, i For at kunne vurdere om støtteforanstaltningerne forenelige med fællesmarkedet, m(cid:134) Kom- er missionen som tidligere bemærket forbindelse med procedurens iværksættelse først og fremmest fastsl(cid:134), om der er tale om driftsstøtte. P(cid:134) det p(cid:134)gæl- dende tidspunkt p(cid:134)pegede Kommissionen ogs(cid:134), at de p(cid:134)gældende foranstaltninger ikke var i overens- stemmelse med EF-bestemmelserne om drifts- støtte, nemlig reglerne om at støtten skal være tids- begrænset og nedtrappelig og tage sigte p(cid:134) at fjerne strukturelle ulemper. i betragtning. Turistsektoren kunne (35) Kommissionen m(cid:134) tage følgende yderligere oplys- i ninger betragtning af øens naturrigdomme og arkitekto- niske arv spille en vigtig rolle i udviklingen af erhvervslivet p(cid:134) Sicilien, der er et af Unionens betrængte omr(cid:134)der, som omhandlet traktatens artikel 92, stk. 3, litra a). P(cid:134) grund af en række strukturelle s(cid:134)som de underudviklede infrastrukturer og lav uddannelsesniveau, har den p(cid:134)gældende sektor endnu ikke f(cid:134)et den udvikling p(cid:134) Sicilien, den fortjener. Som det fremg(cid:134)r af oplys- ningerne fra de italienske myndigheder er Sicilien ved en sammenligning med fem italienske turistre- gioner (se tabel 2) den mindst udviklede region med hensyn til turistophold s(cid:134)vel set i forhold til forhold, i antal indbyggere (1,75 for Sicilien og mellem 7,17 og 22,62 for de øvrige regioner) som pr. km2 (344 for Sicilien og mellem 821 og 2 899 for de øvrige regioner). Endvidere fremg(cid:134)r det af oplysningerne, at antallet af turistophold ikke er steget, i hvert fald ikke siden 1991, og at turistsektorens værditilvækst set i forhold til den samlede økonomiske virksom- heds værditilvækst p(cid:134) Sicilien ligger langt under det tilsvarende forhold, s(cid:134)vel p(cid:134) landsplan som i de øvrige italienske turistregioner. Af de p(cid:134)gældende oplysninger fremg(cid:134)r det endelig, at det gennem- snitlige antal opholdsdage for turister p(cid:134) Sicilien (2,99 dage) ligger betydeligt under landsgennem- snittet (4,3 dage). I almindelighed anlægger Kommissionen den betragtning, at udviklingen skal grundes p(cid:134) lang- tidspolitik, der kan indvirke p(cid:134) de dertil indrettede infrastrukturer. De p(cid:134)gældende foranstaltninger kan dog med fordel supplere de strukturelle støtte- foranstaltninger. P(cid:134) den ene side burde de p(cid:134)gæl- dende foranstaltninger, der udelukkende finder anvendelse, n(cid:134)r turisten opholder sig mindst seks nætter p(cid:134) øen, bevirke en forlængelse af opholdet. P(cid:134) den anden side forekommer det i betragtning af s(cid:134)vel øens økonomiske situation som sektorens strukturelle mangler nødvendigt fortsat midlertidigt at støtte bestræbelserne for at udvikle regionens turistmuligheder ved hjælp af de p(cid:134)gældende foran- staltninger. Det kan nemlig forventes, at støtten af efterspørgslen er et afgørende forhold for forbed- ring af turistudbuddet, og at nævnte foranstalt- ninger derfor med fordel kan bidrage til at forbedre sektorens infrastrukturer og udvikling. P(cid:134) baggrund af ovenst(cid:134)ende betragtninger anlægger Kommissionen den betragtning, at de p(cid:134)gældende støtteforanstaltninger i henhold til den i artikel 92, stk. 3, litra a), fastsatte undtagelsesbestemmelse er forenelige med fællesmarkedet p(cid:134) betingelse af, at de er tidsbegrænsede. For s(cid:134) vidt ang(cid:134)r tidsbe- grænsningen forekommer det passende, at der fast- sættes et tidsrum p(cid:134) fem (cid:134)r at regne fra procedu- rens iværksættelse. Ordningens udløb fastsættes derfor til 31. december 2002. I betragtning af at foranstaltningerne har fundet anvendelse siden 1967, er det desuden betimeligt at udelukke enhver eventuel forlængelse eller refinansiering af disse — (36) (37) VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 De i artikel 51 og artikel 114 i regionen Siciliens lov nr. 25/93 omhandlede refinansieringer og ændringer af støt- teordningen for andelsselskaber er for den dels vedkom- mende, der ikke er omfattet af »de minimis«-reglen, ulov- lige, da de blev iværksat inden Kommissionen i overens- stemmelse med EF-traktatens artikel 93, stk. 3, havde udtalt sig om dem. L 32/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 2. 1999 Artikel 2 Artikel 5 Den i artikel 51 i lov nr. 25/93 omhandlede refinansie- ring af de i artikel 8, første og andet afsnit, og artikel 14, andet afsnit, i regionen Siciliens lov nr. 36/91 omhand- i henhold EF-traktatens lede støtteforanstaltninger er artikel 92, stk. 3, litra a), forenelig med fællesmarkedet. Artikel 3 Den i artikel 51 i lov nr. 25/93 omhandlede refinansie- ring af de i artikel 14, første afsnit, i regionen Siciliens lov nr. 36/91 omhandlede støtteforanstaltninger, og den i artikel 114 i lov nr. 25/93 omhandlede ændring af den i artikel 14, andet afsnit, omhandlede støtte, er for den dels vedkommende, der overstiger den af »de minimis«-reglen fastsatte overgrænse p(cid:134) 100 000 ECU over et tidsrum af tre (cid:134)r, uforenelig med fællesmarkedet, da ingen af de i EF-traktatens artikel 92, stk. 2 og 3, og i EØS-aftalens artikel 61, stk. 2 og 3, fastsatte undtagelsesbestemmelser finder anvendelse herp(cid:134). Artikel 4 Italien vedtager passende foranstaltninger for straks at standse udbetalingen af den i nærværende beslutnings artikel 3 omhandlede støtte, hvis det samlede støttebeløb overstiger den i samme artikel omhandlede overgrænse, som er fastsat i henhold til »de minimis«-reglen. Italien vedtager endvidere passende foranstaltninger til at sikre, at den i henhold til artikel 3 ulovligt udbetalte støtte tilbagebetales. Tilbagebetalingen sker i overens- stemmelse med de i italiensk lovgivning fastsatte proce- durer og bestemmelser med en rente, der svarer til refe- rencesatsen ved beregning af den tilsvarende nettosubven- tionsækvivalent for regionalstøtte i Italien, og som finder anvendelse indtil nævnte støttes effektive tilbagesøgning. Den i artikel 117 i regionen Siciliens lov nr. 25/93 omhandlede støtte er ulovlig, for s(cid:134) vidt den blev iværksat, inden Kommissionen i overensstemmelse med EF-trakta- tens artikel 93, stk. 3, havde udtalt sig om den. Den i første afsnit omhandlede støtte er i henhold til den i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra a), fastsatte undtagel- sesbestemmelse forenelig med fællesmarkedet for et fem (cid:134)r fra procedurens tidsrum, der er begrænset iværksættelse. Nævnte tidsrum udløber den 31. december 2002. Enhver er udelukket. refinansiering forlængelse eller til Artikel 6 Italien vedtager passende foranstaltninger for den 31. december 2002 at standse bevillingen af den i artikel 5 omhandlede støtte. Artikel 7 Den italienske regering underretter senest to m(cid:134)neder beslutning efter Kommissionen om, hvilke foranstaltninger den har vedtaget for at efterkomme den. meddelelsen nærværende af Artikel 8 Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik. Udfærdiget i Bruxelles, den 3. juni 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Karel VAN MIERT Medlem af Kommissionen