title: WRITTEN QUESTION No. 1812/98 by Felipe CAMISÓN ASENSIO to the Commission. Euro-regional road telematics project for the Lisbon-Madrid corridor

eurovoc_concepts:
EU financing
France
Portugal
Spain
information
project evaluation
road network
trans-European network
transport network

formats: html pdf print

text: 18. 1. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 13/91 F(cid:246)r att visa att ett utvecklingsprogram misslyckats, r(cid:228)cker det inte med att r(cid:228)kna upp de problem som det drabbats av. I rapporten finns inget svar p(cid:229) hur den aktuella situationen skulle ha varit utan programmet, en fr(cid:229)ga som normalt borde finnas med i en utv(cid:228)rdering. Det finns till exempel bevis f(cid:246)r att den totala f(cid:246)rlusten av de vilda djurens naturliga boplatser i Campfire-omr(cid:229)dena (cid:228)r mycket mindre j(cid:228)mf(cid:246)rt med den generella f(cid:246)rlusten i Zambezi-dalen. Ett program av denna typ ger f(cid:246)r (cid:246)vrigt inte bara kvantitativa resultat utan ocks(cid:229) andra effekter (t. ex. (cid:246)kat inflytande f(cid:246)r lokalsamh(cid:228)llena eller (cid:246)kat sj(cid:228)lvbest(cid:228)mmande) som ocks(cid:229) skulle beh(cid:246)va analyseras. (1999/C 13/130) SKRIFTLIG FR¯GA E-1812/98 fr(cid:229)n Felipe Camis(cid:243)n Asensio (PPE) till kommissionen (11 juni 1998) ˜mne: Gemenskapens euro-regionala projekt f(cid:246)r v(cid:228)gtelematik f(cid:246)r korridoren Lissabon-Madrid Kommissionen (cid:228)r i f(cid:228)rd med att utveckla en serie euro-regionala projekt avseende v(cid:228)gtelematik inom unionen, som till exempel det s. k. ARTS (Automated Radar Terminal System), som g(cid:229)r fr(cid:229)n Lissabon till Frankrike genom nordv(cid:228)stra Spanien. Av vilken anledning har kommissionen (cid:228)nnu inte lagt fram f(cid:246)rslag till ett annat m(cid:246)jligt euro-regionalt v(cid:228)gtelematikprojekt f(cid:246)r korridoren Lissabon-Madrid, som genomkorsar Extremadura? Finns det planer p(cid:229) att genomf(cid:246)ra detta projekt i framtiden? I s(cid:229) fall n(cid:228)r? Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (29 juli 1998) Det euro-regionala ARTS-projektet utvecklas som ett led i de projekt gemenskapen finansierar via budgetposten f(cid:246)r det transeuropeiska transportn(cid:228)tet. Projektet inleddes under h(cid:246)sten 1997 och syftar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra kontinuiteten i och kvaliteten p(cid:229) trafikstyrningen och trafikinformationstj(cid:228)nsterna i de st(cid:246)rsta internationella korridorerna mellan Spanien, Frankrike och Portugal. Den s(cid:246)dra korridoren Lissabon-Evore-MØrida-Madrid genom regionen Extremadure (cid:228)r ett led i detta projekt. Kommissionen (cid:246)verv(cid:228)ger om projektet skall ges ytterligare st(cid:246)d under 1998. (1999/C 13/131) SKRIFTLIG FR¯GA E-1814/98 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (NI) till kommissionen (11 juni 1998) ˜mne: Skydd av sm(cid:229)sparare Kommissionen k(cid:228)nner s(cid:228)kert till den nyligen utf(cid:228)rdade konsoliderade lagen som reglerar finansmarknaderna i Italien och som inneb(cid:228)r en nyhet med avseende p(cid:229) best(cid:228)mmelserna p(cid:229) omr(cid:229)det (cid:148)corporate governance(cid:148). Vissa av best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r skydd av sm(cid:229)sparare (cid:228)r positiva, men kan kommissionen trots detta besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Eftersom detta skydd n(cid:228)stan uteslutande gynnar f(cid:246)retagsinvesterare (arbetstagarfonder och -organisationer) skyddar det i sj(cid:228)lva verket inte den enskilde sm(cid:229)spararen? 2. Leder inte det faktum att det m(cid:229)ste ske ett fullst(cid:228)ndigt (cid:246)vertagande n(cid:228)r en aktie(cid:228)gare erh(cid:229)ller mer (cid:228)n 30 procent av kapitalet till en situation d(cid:228)r de stora grupperna hamnar i en dominerande st(cid:228)llning? I det stora flertalet italienska f(cid:246)retag (cid:228)r tillg(cid:229)ngarna mycket mer koncentrerade, samtidigt som best(cid:228)mmelsen i det f(cid:229)tal stora f(cid:246)retag med spritt aktie(cid:228)gande (offentliga f(cid:246)retag som nyligen har privatiserats) verkar ha en avskr(cid:228)ckande effekt p(cid:229) alla f(cid:246)rs(cid:246)k att erh(cid:229)lla majoritetskontroll, vilket inneb(cid:228)r utbetalningar p(cid:229) tusentals miljarder lire om denna tr(cid:246)skel (cid:246)verskrids


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1801/98 do Deputado Daniela RASCHHOFER à Comissão. Contribuições para a União Europeia e volume de ajudas recebidas (RESPOSTA COMPLEMENTAR)

eurovoc_concepts:
Austria
EU aid
Member States' contribution
commitment of expenditure
economic support

text: C 13/88 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 18. 1. 1999 (1999/C 13/126) PERGUNTA ESCRITA E-1801/98 apresentada por Daniela Raschhofer (NI) (cid:224) Comissªo (11 de Junho de 1998) Objecto: Contribui(cid:231)ıes para a Uniªo Europeia e volume de ajudas recebidas Continuam a ser divulgados nœmeros divergentes entre si, em diversas publica(cid:231)ıes e comunicados de Imprensa, quanto aos pagamentos anuais da `ustria (cid:224) UE e aos recursos financeiros que este pa(cid:237)s recebe a t(cid:237)tulo dos diferentes programas de apoio. Assim sendo, solicita-se (cid:224) Comissªo que responda (cid:224)s seguintes perguntas: 1. Qual o montante il(cid:237)quido das contribui(cid:231)ıes pagas pela `ustria em 1996 e 1997? 2. Quais as estimativas respeitantes aos contributos a cargo da `ustria em 1998? 3. Qual o montante das dota(cid:231)ıes para autoriza(cid:231)ıes previstas pela Comissªo (em 1996 e 1997) que poderiam ter revertido a favor da `ustria? 4. Qual o montante das dota(cid:231)ıes autorizadas pela Comissªo (1996 e 1997)? 5. Quais os montantes que a `ustria recebeu efectivamente da UE em 1996 e 1997 (discriminados por regiıes eleg(cid:237)veis e categorias de ajudas)? 6. A quanto ascende a diferen(cid:231)a observada entre as dota(cid:231)ıes para autoriza(cid:231)ıes, as ajudas autorizadas pela UE e as ajudas efectivamente recebidas pela `ustria em 1996 e 1997? 7. Quais as dota(cid:231)ıes nªo utilizadas integralmente pela `ustria em 1996 e 1997 que caducam e que aquele pa(cid:237)s perde? 8. Que ajudas requereu a `ustria atØ ao momento para o ano de 1998? 9. Que ajudas relativas (cid:224) `ustria foram atØ ao presente autorizadas pela Comissªo no que respeita ao ano de 1998? Resposta complementar dada pelo Sr. Liikanen em nome da Comissªo (30 de Julho de 1998) Dada a dimensªo da resposta, que inclui diversos quadros, a Comissªo envia-a directamente ao Senhor Deputado e ao Secretariado-Geral do Parlamento. (1999/C 13/127) PERGUNTA ESCRITA E-1802/98 apresentada por Konstantinos Hatzidakis (PPE) (cid:224) Comissªo (11 de Junho de 1998) Objecto: Atrasos injustificados na realiza(cid:231)ªo do programa para informatiza(cid:231)ªo da administra(cid:231)ªo fiscal grega (TAXIS), co-financiado por fundos comunitÆrios Segundo denœncias dos pr(cid:243)prios representantes das administra(cid:231)ıes fiscais recentemente divulgadas, a realiza(cid:231)ªo do programa TAXIS para informatiza(cid:231)ªo das administra(cid:231)ıes fiscais gregas, co-financiado com fundos comunitÆrios do quadro comunitÆrio de apoio GrØcia (POR Moderniza(cid:231)ªo da Administra(cid:231)ªo Pœblica), apresenta enormes atrasos injustificados. Denuncia-se concretamente que nªo s(cid:243) foram ultrapassados todos os prazos para a conclusªo e entrega do trabalho, como tambØm que a œnica unidade em que foi conclu(cid:237)do nªo colocara em funcionamento nem metade das suas aplica(cid:231)ıes. Denuncia-se tambØm a insuficiŒncia de dota(cid:231)ªo dos servi(cid:231)os econ(cid:243)micos com pessoal necessÆrio para dar apoio ao funcionamento do programa, bem como a falta de forma(cid:231)ªo do pessoal dos servi(cid:231)os das administra(cid:231)ıes econ(cid:243)micas sobre o funcionamento do TAXIS. Dada esta situa(cid:231)ªo, pergunta-se (cid:224) Comissªo qual o ritmo de realiza(cid:231)ªo deste projecto com base no calendÆrio fixado aquando da sua aprova(cid:231)ªo, bem como atØ ao momento, o atraso registado, quais as suas razıes e para quando se prevŒ a conclusªo do projecto, bem como os montantes pagos pelos fundos comunitÆrios e para que tipo de ac(cid:231)ıes


title: WRITTEN QUESTION No. 1798/98 by Jessica LARIVE to the Commission. Safety of cigarette lighters

eurovoc_concepts:
European Union
European standard
United States
child
consumer protection
market supervision
product safety
safety standard
tobacco industry

text: C 13/86 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 18. 1. 1999 Vastaus (24. syyskuuta 1998) Neuvoston toimivaltaan ei kuulu puuttua j(cid:228)senvaltion viranomaisten s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)mien kansallisten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten sovelta- miseen. (1999/C 13/123) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1798/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jessica Larive (ELDR) komissiolle (11. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Sytyttimien turvallisuus Eurooppalainen EN ISO 9994 -standardi tunnetaan Euroopan unionissa sek(cid:228) sytyttimien turvallisuustekij(cid:246)it(cid:228) koskevan 1996 standardin ett(cid:228) yleisen tuoteturvallisuusdirektiivin yhteydess(cid:228). Molempien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten avulla valvotaan sytyttimien k(cid:228)ytt(cid:246)turvallisuutta. ISO-standardi on vapaaehtoinen ja teollisuuden on noudatettava sit(cid:228) itses(cid:228)(cid:228)ntelyperiaatteen mukaisesti. Yhdysvalloissa otettiin 12. hein(cid:228)kuuta 1994 k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n pakollinen turvalli- suusnormi ISO-standardin rinnalle. Se edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) Yhdysvalloissa tuotettujen tai sinne tuotujen sytyttimien on oltava turvallisia lapsille. S(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) huolimatta Euroopan unionissa sattuu yh(cid:228) tapaturmia, kun tupakansytytin r(cid:228)j(cid:228)ht(cid:228)(cid:228) tai sytytt(cid:228)(cid:228) tulipalon lasten leikeiss(cid:228). Eurooppalaista standardia ollaan juuri tarkistamassa. T(cid:228)m(cid:228) on annettu Euroopan standardisointikomitean (CEN) teht(cid:228)v(cid:228)ksi. Katsooko komissio, ett(cid:228) edell(cid:228) mainitun tarkistamisen yhteydess(cid:228) olisi sovittava uusista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228), 1. joiden avulla voitaisiin paremmin est(cid:228)(cid:228) lasten leikkiminen sytyttimill(cid:228)? Jos komissio n(cid:228)in katsoo, millaisia n(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten tulisi olla? 2. Katsooko komissio, ett(cid:228) sytyttimen liekin enimm(cid:228)iskorkeutta tulisi rajoittaa? Katsooko komissio, ett(cid:228) nk. kuumuuspatsaan tuottava sytytin on otettava mukaan tarkistustoimiin ja ett(cid:228) 3. sit(cid:228) on tutkittava perusteellisemmin? Aikooko komissio varmistaa, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot noudattaisivat tehokkaammin eurooppalaista standardia? Jos 4. komissio aikoo n(cid:228)in tehd(cid:228), miten se tulee toimimaan? Voisiko komissio ilmoittaa syyn, jos se ei aio varmistaa standardin tehokkaampaa noudattamista? Onko komissiolla, kuluttajan intressit huomioon ottaen, mahdollisuus saada aikaan sitovampi s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)s, jos 5. vaikuttaa silt(cid:228), ett(cid:228) standardia ei noudateta riitt(cid:228)v(cid:228)sti eiv(cid:228)tk(cid:228) j(cid:228)senvaltiot valvo teollisuuttaan tarpeeksi? Katsooko komissio, ett(cid:228) pakollinen turvallisuusnormi olisi › Yhdysvaltain mallia seuraten › tehokkain 6. ratkaisu my(cid:246)s Euroopan unionissa sytyttimien aiheuttamien tapaturmien est(cid:228)miseksi? (1999/C 13/124) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1988/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): David Bowe (PSE) komissiolle (30. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Savukkeen sytyttimien ja tulitikkujen turvallisuus T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) Euroopassa sovelletaan vapaaehtoisia, sytyttimi(cid:228) (EN ISO 9994 helmikuulta 1996) ja tulitikkuja (EN 1783 helmikuulta 1997) koskevia turvallisuusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). Useimmat eurooppalaiset sytyttimien ja tulitik- kujen valmistajat noudattavat n(cid:228)it(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). Komissio on valtuuttanut Euroopan standardointikomitean (CEN) laatimaan uusia ja tiukempia turvallisuus- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). Onko komissio kuitenkaan tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) nykyisi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ei ole sovellettu moniin kolmansien maiden valmistajiin n(cid:228)hden, mik(cid:228) johtaa ep(cid:228)reiluun kilpailuun ja on erityinen turvallisuusriski eurooppalaisille kuluttajille? Onko komissio valmis saattamaan nykyiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset pakollisiksi suojellakseen kuluttajia vaarallisilta sytyttimilt(cid:228) ja tulitikuilta? Jos ei ole, niin miksi ei?


title: Komission asetus (EY) N:o 1212/98, annettu 11 päivänä kesäkuuta 1998, tiettyjä maitotuotteita koskevien vientitodistusten antamisen väliaikaisesta keskeyttämisestä ja käsiteltävänä olevien vientitodistushakemusten hyväksyttävyydestä

eurovoc_concepts:
export licence
milk
milk product

formats: pdf print

text: 12. 6. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 167/3 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1212/98, annettu 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998, tiettyj(cid:132) maitotuotteita koskevien vientitodistusten antamisen v(cid:132)liaikaisesta keskeytt(cid:132)misest(cid:132) ja k(cid:132)sitelt(cid:132)v(cid:132)n(cid:132) olevien vientitodistushakemusten hyv(cid:132)ksytt(cid:132)- vyydest(cid:132) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisest(cid:132) mark- kinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1968 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 804/68 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1587/ 96 (2), ja maitotuotealan vientitukien ottaa huomioon maito- soveltamista koskevista erityisist(cid:132) yksityiskohtaisista s(cid:132)(cid:132)n- n(cid:148)ist(cid:132) 27 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1466/95 (3), sellaisena kuin se on ja viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 897/98 (4), erityisesti sen 8 artiklan 3 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) tiettyjen maitotuotteiden markkinoille on ominaista ep(cid:132)varmuus; on v(cid:132)ltett(cid:132)v(cid:132) keinottelumieless(cid:132) tehtyj(cid:132) hake- muksia, jotka voivat johtaa toimijoiden v(cid:132)lisen kilpailun v(cid:132)(cid:132)ristymiseen ja uhata n(cid:132)iden tuotteiden viennin jatku- vuutta kyseisen jakson j(cid:132)ljell(cid:132) olevana aikana; on tarpeen keskeytt(cid:132)(cid:132) v(cid:132)liaikaisesti joitakin kyseisi(cid:132) tuotteita koske- vien todistusten antaminen ja pid(cid:132)tt(cid:132)yty(cid:132) antamasta todis- tuksia n(cid:132)ille tuotteille, joita koskevat hakemukset ovat k(cid:132)sitelt(cid:132)vin(cid:132), ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt maitotuotteiden hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat maidon ja ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla tarkoitettujen maitotuotteiden Keskeytet(cid:132)(cid:132)n liitteess(cid:132) vientitodistusten antaminen 13 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) kes(cid:132)kuuta 30 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n kes(cid:132)kuuta 1998, m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikkaa ”970” koskevia vientitodistuksia lukuun ottamatta. 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 13 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 11 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 148, 28. 6. 1968, s. 13 (2) EYVL L 206, 16. 8. 1996, s. 21 (3) EYVL L 144, 28. 6. 1995, s. 22 (4) EYVL L 126, 28. 4. 1998, s. 22 L 167/4 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 12. 6. 98 LIITE Tuotekoodi Tuotekoodi Tuotekoodi Tuotekoodi 0401 10 10 9000 0401 10 90 9000 0401 20 11 9100 0401 20 11 9500 0401 20 19 9100 0401 20 19 9500 0401 20 91 9100 0401 20 91 9500 0401 20 99 9100 0401 20 99 9500 0401 30 11 9100 0401 30 11 9400 0401 30 11 9700 0401 30 19 9100 0401 30 19 9400 0401 30 19 9700 0401 30 31 9100 0401 30 31 9400 0401 30 31 9700 0401 30 39 9100 0401 30 39 9400 0401 30 39 9700 0401 30 91 9100 0401 30 91 9400 0401 30 91 9700 0401 30 99 9100 0401 30 99 9400 0401 30 99 9700 0402 21 11 9200 0402 21 11 9300 0402 21 11 9500 0402 21 11 9900 0402 21 17 9000 0402 21 19 9300 0402 21 19 9500 0402 21 19 9900 0402 21 91 9100 0402 21 91 9200 0402 21 91 9300 0402 21 91 9400 0402 21 91 9500 0402 21 91 9600 0402 21 91 9700 0402 21 91 9900 0402 21 99 9100 0402 21 99 9200 0402 21 99 9300 0402 21 99 9400 0402 21 99 9500 0402 21 99 9600 0402 21 99 9700 0402 21 99 9900 0402 29 15 9200 0402 29 15 9300 0402 29 15 9500 0402 29 15 9900 0402 29 19 9200 0402 29 19 9300 0402 29 19 9500 0402 29 19 9900 0402 29 91 9100 0402 29 91 9500 0402 29 99 9100 0402 29 99 9500 0402 91 11 9110 0402 91 11 9120 0402 91 11 9310 0402 91 11 9350 0402 91 11 9370 0402 91 19 9110 0402 91 19 9120 0402 91 19 9310 0402 91 19 9350 0402 91 19 9370 0402 91 31 9100 0402 91 31 9300 0402 91 39 9100 0402 91 39 9300 0402 91 51 9000 0402 91 59 9000 0402 91 91 9000 0402 91 99 9000 0402 99 11 9110 0402 99 11 9130 0402 99 11 9150 0402 99 11 9310 0402 99 11 9330 0402 99 11 9350 0402 99 19 9110 0402 99 19 9130 0402 99 19 9150 0402 99 19 9310 0402 99 19 9330 0402 99 19 9350 0402 99 31 9110 0402 99 31 9150 0402 99 31 9300 0402 99 31 9500 0402 99 39 9110 0402 99 39 9150 0402 99 39 9300 0402 99 39 9500 0402 99 91 9000 0402 99 99 9000 0403 10 11 9400 0403 10 11 9800 0403 10 13 9800 0403 10 19 9800 0403 10 31 9400 0403 10 31 9800 0403 10 33 9800 0403 10 39 9800 0403 90 11 9000 0403 90 13 9200 0403 90 13 9300 0403 90 13 9500 0403 90 13 9900 0403 90 19 9000 0403 90 31 9000 0403 90 33 9200 0403 90 33 9300 0403 90 33 9500 0403 90 33 9900 0403 90 39 9000 0403 90 51 9100 0403 90 51 9300 0403 90 53 9000 0403 90 59 9110 0403 90 59 9140 0403 90 59 9170 0403 90 59 9310 0403 90 59 9340 0403 90 59 9370 0403 90 59 9510 0403 90 59 9540 0403 90 59 9570 0403 90 61 9100 0403 90 61 9300 0403 90 63 9000 0403 90 69 9000 0404 90 21 9100 0404 90 21 9910 0404 90 21 9950 0404 90 23 9120 0404 90 23 9130 0404 90 23 9140 0404 90 23 9150 0404 90 23 9911 0404 90 23 9913 0404 90 23 9915 0404 90 23 9917 0404 90 23 9919 0404 90 23 9931 0404 90 23 9933 0404 90 23 9935 0404 90 23 9937 0404 90 23 9939 0404 90 29 9110 0404 90 29 9115 0404 90 29 9120 0404 90 29 9130 0404 90 29 9135 0404 90 29 9150 0404 90 29 9160 0404 90 29 9180 0404 90 81 9100 0404 90 81 9910 0404 90 81 9950 0404 90 83 9110 0404 90 83 9130 0404 90 83 9150 0404 90 83 9170 0404 90 83 9911 0404 90 83 9913 0404 90 83 9915 0404 90 83 9917 0404 90 83 9919 0404 90 83 9931 0404 90 83 9933 0404 90 83 9935 0404 90 83 9937 0404 90 89 9130 0404 90 89 9150 0404 90 89 9930 0404 90 89 9950 0404 90 89 9990 2309 10 70 9100 2309 10 70 9200 2309 10 70 9300 2309 10 70 9500 2309 10 70 9600 2309 10 70 9700 2309 10 70 9800 2309 90 70 9100 2309 90 70 9200 2309 90 70 9300 2309 90 70 9500 2309 90 70 9600 2309 90 70 9700 2309 90 70 9800


title: Πρόταση κανονισμού (ΕΚ) του Συμβουλίου για τη θέσπιση ορισμένων μέτρων ελέγχου για τα σκάφη υπό σημαία μη συμβαλλομένων μερών στη Σύμβαση για τη Διατήρηση της Θαλάσσιας Χλωρίδας και Πανίδας της Ανταρκτικής

eurovoc_concepts:
Antarctic Ocean
conservation of fish stocks
environmental protection
fishing controls
international convention

text: ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ Βρυξέλλες 11. 06. 1998 COM(1998) 362 τελικό 98/0204 (CNS) Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για τη θέσπιση ορισμένων μέτρων ελέγχου για τα σκάφη υπό σημαία μη συμβαλλομένων μερών στη Σύμβαση για τη Διατήρηση της Θαλάσσιας Χλωρίδας και Πανίδας της Ανταρκτικής (υποβληθείσα από την Επιτροπή) ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗ Η επιχροπή για χη διαχήρηση χης θαλάσσιας χλωρίδας και πανίδας χης Ανχαρκχιχής (CCAMLR), χης οποίας η Κοινόχηχα και ορισμένα κράχη μέλη αποχελούν συμβαλλόμενα μέρη, είναι η αρμόδια περιφερειακή οργάνωση για χη διαχείριση χων αλιευχικών δρασχηριοχήχων σχην Ανχαρκχική. Η οργάνωση αυχή ενέκρινε, σχην Χνΐη εχήσια συνεδρίαση χης, χο Νοέμβριο χου 1997, ένα μέχρο διαχήρησης που αποσκοπεί σχην αποθάρρυνση χης ανάπτυξης μη ρυθμιζόμενων και παράνομων αλιευχικών δρασχηριοχήχων σχην περιοχή χης σύμβασης χης CCAMLR. Πράγματι, καχά χα πρόσφαχα έχη η CCAMLR διαπίσχωσε μια μαζική επέκχαση χων εν λόγω αλιευχικών δρασχηριοχήχων που έχουν ως σχόχο τα είδη μαύρου μπακαλιάρου (dissoctibus eleginoides), ενώ παραχηρήθηκε όχι περισσόχερα από 80 σκάφη είχε αλίευαν παράνομα σχη ΖΕΣ χης CCAMLR χων συμβαλλομένων μερών είχε ασκούσαν μη ρυθμιζόμενες δρασχηριόχηχες σχα διεθνή ύδαχα χης περιοχής χης σύμβασης. Για πολλά έχη, η CCAMLR εξακολούθησε χην εφαρμογή μιας πολιχικής ενημέρωσης xcov μη συμβαλλομένων μερών (ΜΣΜ) σχεχικά με χα σκάφη χους που εΟεάθηκαν vex ασκούν Ορασχηριόχηχες σχην περιοχή CCAMLR. Κάλεσε χα εν λόγω μη συμβαλλόμενα μέρη vex υπογράψουν χη σύμβαση και/ή να συμορφωθούν με χα μέχρα διαχήρησης που ενέκρινε η εν λόγω οργάνωση. Ενχούχοις, δεδομένου όχι η μη ρυθμιζόμενη και/ή παράνομη αλιεία εξακολούθησε να αναπχύσσεχαι, η CCAMLR αποφάσισε όχι ήχαν απαραίχηχη η έγκριση ενός προγράμμαχος για χην ανχιμεχώπιση χης εν λόγω εξέλιξης, που κινδυνεύει να υπονομεύσει χην αποχελεσμαχικόχηχα χων μέχρων διαχήρησης χα οποία είχε εγκρίνει η CCAMLR. Το πρόγραμμα αυχό προβλέπει όχι, σε περίπχωση που ένα σκάφος μη συμβαλλομένου μέρους διαπιστωθεί όχι ασκεί δρασχηριόχηχες σχην περιοχή χης CCAMLR, θα διεξάγεται υποχρεωχική επιθεώρηση σχο εν λόγω σκάφος εφόσον βρίσκεχαι εκουσίως σχους λιμένες χων συμβαλλομένων μερών. Εάν, καχά χην εν λόγω επιθεώρηση, διαπιστωθεί όχι χα αλιεύμαχα έχουν ληφθεί καχά παράβαση xcov μέχρων διαχήρησης και εφαρμογής που έχουν θεσπιστεί από χη CCAMLR, επιβάλλεχαι η απαγόρευση χων εκφορτώσεων και μεταςχ)ρτώσεων από το εν λόγω σκάφος. Το εν λόγω μέτρο διατήρησης θα καταστεί υποχρεωτικό με ισχύ από την 11η Μαΐου 1998, εφόσον δεν προβάλουν αντιρρήσεις τα συμβαλλόμενα μέρη. Η Επιτροπή προτείνει να εγκρίνει το Συμβούλιο τον παρόντα κανονισμό. Ζ. ΠΡΟΤΑΣΗ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) ΑΡΙΘ. 798 ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της 1998 για τη θέσπιση ορισμένων μέτρων ελέγχου για τα σκάφη υπό σημαία μη συμβαλλομένων μερών στη Σύμβαση για τη Διατήρηση της Θαλάσσιας Χλωρίδας και Πανίδας της Ανταρκτικής ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχονχας υπόψη: χη συνθήκη για χην ίδρυση χης Ευρωπαϊκής Κοινόχηχας και ιδίως χο άρθρο 43, χην πρόχαση χης Επιχροπής1, χη γνώμη χου Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου2, Εκχιμώνχας: όχι η Ευρωπαϊκή Κοινόχηχα αποχελεί συμβαλλόμενο μέρος σχη Σύμβαση για χη Διαχήρηση χης Θαλάσσιας Χλωρίδας και Πανίδας χης Ανχαρκχικής, η οποία αναφέρεχαι σχο εξής ως "Σύμβαση CCAMLR"3· όχι η σύμβαση CCAMLR παρέχει χο καχάλληλο πλαίσιο για χην περιφερειακή συνεργασία με σκοπό χη διαχήρηση και χη διαχείριση χης θαλάσσιας χλωρίδας και πανίδας μέσα), μεχαξύ άλλων, χης σύσχασης μιας Επιχροπής για χη Διαχήρηση χης Θαλάσσιας Χλωρίδας και Πανίδας χης Ανχαρκχικής, καλούμενης σχο εξής "CCAMLR" και χης έγκρισης προχάσεων για χη λήψη μέχρων διαχήρησης και εφαρμογής σχετικά με χην θαλάσσια χλωρίδα και πανίδα χης περιοχής χης σύμβασης CCAMLR, που καθίσχανχαι δεσμευχικές για χα συμβαλλόμενα μέρη· όχι η άσκηση αλιευχικών δρασχηριοχήχων από σκάφη υπό σημαία μη συμβαλλομένων μερών σχην CCAMLR, ως μέσο για χην αποφυγή χης χήρησης χων μέχρων διαχήρησης και εφαρμογής, που έχουν θεσπισχεί από χη CCAMLR, εξακολουθεί να αποχελεί έναν από χους παράγοντες που υπονομεύουν σοβαρά την αποτελεσματικότητα των εν λόγω μέτρων και, κατά συνέπεια, θα πρέπει να (χποθαρρυνθεί- ότι η CCAMLR έχει κατ ' επανάληψη καλέσει τα ενδιαφερόμενα μη συμβαλλόμενα μέρη είτε να καταστούν μέλη της σύμβασης CCAMLR είτε να συμφωνήσουν να εφαρμόζουν τα μέτρα διατήρησης και εφαρμογής που έχουν θεσπιστεί από τη CCAMLR, με σκοπό την εκπλήρωση των υποχρεώσεων τους σχετικά με τα αλιευτικά σκάφη που φέρουν τη σημαία τους· ι 2 3 ΕΕ αριθ. L 252, της 5. 9. 1981, σ. 26 ότι, κατά τη ΧνΊη ετήσια συνεδρίαση που πραγματοποιήθηκε από τις 27 Οκτωβρίου έως τις 7 Νοεμβρίου 1997, η CCAMLR ενέκρινε ένα μέτρο διατήρησης που αφορά ένα "πρόγραμμα για την προώθηση της εφαρμογής των μέτρων διατήρησης της CCAMLR από σκάφη μη συμβαλλομένων μερών", στόχος του οποίου είναι να εξασφαλιστεί ότι η αποτελεσματικότητα των μέτρων διατήρησης και εφαρμογής που έχουν θεσπιστεί από τη CCAMLR δεν θα υπονομευθεί από σκάφη μη συμβαλλομένων μερών ότι το εν λόγω πρόγραμμα προβλέπει, μεταξύ άλλων, την διενέργεια υποχρεωτικής επιθεώρησης των σκαφών μη συμβαλλομένων μερών, εφόσον τα εν λόγω σκάφη βρίσκονται εκουσίως στους λιμένες των συμβαλλομένων μερών και εάν, κατά την εν λόγω επιθεώρηση διαπιστωθεί ότι τα αλιεύματα έχουν προκύψει κατά παράβαση των μέτρο>ν διατήρησης και εφαρμογής που έχουν θεσπιστεί από την CCAMLR, καθώς και ορισμένων άλλ(ον συμπληρωματικών μέτρων που πρέπει να ληφθούν από συμβαλλόμενα μέρη, επιβάλλεται απαγόρευση των εκφορτώσεων και των μεταφορτώσεων ότι, το εν λόγω μέτρο διατήρησης θα καταστεί υποχρεωτικό για όλα τα συμβαλλόμενα μέρη από 11 ης Μαΐου 1998 και κατά συνέπεια είναι απαραίτητο να εφαρμοστεί από τη Κοινότητα- ότι, σύμφωνα με τη Συνθήκη, η δικαιοδοσία στα εσωτερικά ύδατα και τους λιμένες ασκείται από τα κράτη μέλη· ότι, εντούτοις, όσον αφορά την πρόσβαση στις λιμενικές εγκαταστάσεις στην Κοινότητα από σκάφη μη συμβαλλομένου μέρους τα οποία διαπιστώθηκε ότι ασκούν αλιευτικές δραστηριότητες στην περιοχή της σύμβασης, είναι απαραίτητο να θεσπιστούν συμπληρωματικά ενιαία μέτρα σε κοινοτική κλίμακα, έτσι ώστε οι δραστηριότητες των εν λόγω σκαφών στους κοινοτικούς λιμένες να ρυθμίζονται με σκοπό τη διασφάλιση της αποτελεσματικότητας των μέτρων διατήρησης και εφαρμογής που έχουν θεσπιστεί από τη CCAMLR· ΙίΞΙίΛΩΣΙίΐΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ Αρθρο 1 Για τους σκοπούς του παρόντος κανονισμού ισχύουν οι ακόλουθοι ορισμοί: i) "αλιευτικές δραστηριότητες": ενέργειες αλίευσης, μεταποίησης ιχθύων, η ιχθύων και κάθε άλλη δραστηριότητα μεταφόρτωση προπαρασκευαστική ή σχετική με την αλιεία στην περιοχή της σύμβασης· ιχθύων ή προϊόντων ϋ) "σκάφος μη συμβαλλόμενου μέρους": το σκάφος που φέρει τη σημαία ενός μη συμβαλλομένου μέρους στη CCAMLR και το οποίο έχει διαπιστωθεί ότι ασκεί αλιευτικές δραστηριότητες στην περιοχή της σύμβασης· \\\)"κατόπτευση": κάθε παρατήρηση ενός σκάφους μη συμβαλλόμενου μέρους από ένα αλιευτικό σκάφος που φέρει τη σημαία ενός συμαβαλλόμενου μέρους στη CCAMLR και (χσκεί δραστηριότητα στην περιοχή της σύμβασης, ή από έναν επιθεωρητή των υπηρεσιών αλιευτικού ελέγχου των συμβαλλομένων μερών, ο οποίος προβλέπεται από το σύστημα επιθεώρησης της CCAMLR. Η έκθεση σχετικά με τη κατόπτευση θα περιλαμβάνει ιδίως πληροφορίες που αφορούν τα στοιχεία του σκάφους, το είδος της δραστηριότητας την οποία ασκεί το σκάφος καθώς και τη γεωγραφική θέση του σκάφους. ν Αρθρο 2 Ας)ού παραληφθεί η έκθεση σχεχικά με χη καχόπτευση από ένα αλιευχικό σκάφος χης Κοινόχητας ή έναν κοινοτικό επιθεωρητή στο πλαίσιο του συστήματος επιθεώρησης χης CCAMLR, η Επιτροπή διαβιβάζει τα εν λόγω στοιχεία αμελλητί στη CCAMLR και, στο βαθμό του δυνατού, στο συγκεκριμένο σκάφος του μη συμβαλλομένου μέρους καθώς και στο κράτος του οποίου φέρει τη σημαία. Άρθρο 3 Η Επιτροπή ανακοινώνει σε όλα τα κράτη μέλη αμελλητί κάθε έκθεση κατόπτευσης που έχει παραλάβει σύμφωνα με το άρθρο 2 ή με κοινοποίηση της γραμματείας της CCAMLR ή ενός άλλου συμβαλλομένου μέρους. Τα αλιευτικά σκάφη της Κοινότητας δεν παραλαμβάνουν μετας)ορτώσεις ιχθύων από ένα σκάφος μη συμβαλλομένου μέρους. Αρθρο 4 Αρθρο 5 1. Ο πλοίαρχος ενός σκάφους μη συμβαλλομένου μέρους ο οποίος επιθυμεί να εισέλθει στο λιμένα ενός κράτους μέλους, πρέπει να κοινοποιεί στις αρμόδιες αρχές στο εν λόγω κράτος μέλος, τουλάχιστον 72 ώρες πριν από τον προβλεπόμενο χρόνο άφιξης στον εν λόγω λιμένα, την προέλευση των αλιευμάτων επί του σκάφους και, ενδεχομένως, το σκάφος ή τα σκάφη από τα οποία έχουν μεταφορτωθεί τα εν λόγω αλιεύματα. Το σκάφος δεν δύναται να εισέλθει στον λιμένα εκτός και αν οι αρμόδιες αρχές του συγκεκριμένου κράτους μέλους έχουν βεβαιώσει τη λήψη της απαιτούμενης εκ των προτέρων κοινοποίησης. 2. Με εξαίρεση τις περιπτώσεις ανωτέρας βίας ή κινδύνου, τα σκάφη μη συμβαλλομένων μερών δύνανται vex εισέλθο\>ν μόνο στους λιμένες που έχουν ορισθεί από τα κράτη μέλη για τους σκοπούς του παρόντος κανονισμού. 3. Κατά την ημερομηνία έναρξης της ισχύος του παρόντος κανονισμού, τα κράτη μέλη αποστέλλουν στην Επιτροπή κατάλογο των λιμένων που αναφέρονται στην παράγραφο 2. Κοινοποιούν στην Επιτροπή ενδεχόμενες τροποποιήσεις του εν λόγω καταλόγου. Η Επιτροπή δημοσιεύει τον κατάλογο των λιμένων και τις σχετικές τροποποιήσεις στην σειρά "C" της "Επίσημης Εφημερίδας των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων". Άρθρο 6 1. Τα κράχη μέλη διασφαλίζουν όχι κάθε σκάφος μη συμβαλλομένου μέρους το οποίο εισέρχεχαι σε ένα καθορισμένο λιμένα θα επιθεωρείχαι από χις αρμόδιες αρχές χους. Το σκάφος δεν δύναται να εκφορχώσει ή να μεχαφορχώσει οποιαδήποχε αλιεύμαχα έως όχου ολοκληρωθεί η εν λόγω επιθεώρηση. 2. Εφόσον, καχά χην εν λόγω επιθεώρηση, οι αρμόδιες αρχές διαπιστώσουν όχι χο σκάφος ενός συμβαλλομένου μέρους φέρει είδη ιχθύων που υπόκεινχαι σχη λήψη χων μέχρων διαχήρησης χης CCAMLR, χο συγκεκριμένο κράχος μέλος απαγορεύει χην εκφόρχωση και/ή χη μεχαφόρχωση χων εν λόγω ειδών. 3. Εντούτοις, η απαγόρευση αυχή δεν εφαρμόζεχαι σε περίπτωση που ο πλοίαρχος χου επιθεωρηθένχος σκάφους μη συμβαλλομένου μέρους παράσχει ικανοποιηχικές για χις αρμόδιες αρχές χου συγκεκριμένου κράχους μέλους αποδείξεις ότι - - τα είδη ιχθύων που βρίσκονται επί του σκάφους αλιεύθηκαν εκτός της περιοχής της σύμβασης CCAMLR· ή τα είδη ιχθύων που βρίσκονται επί του σκάφους αλιεύθηκαν σύμφωνα με τα σχετικά μέτρα διατήρησης της CCAMLR και τις απαιτήσεις στο πλαίσιο της σύμβασης. Αρθρο 7 Τα κράτη μέλη ανακοινώνουν αμελλητί στην Επιτροπή τα αποτελέσματα κάθε επιθεώρησης και, ενδεχομένως, κάθε απαγόρευση των εκφορτώσεων και/ή των μεταφορτώσεων, η οποία επεβλήθη μετά την επιθεώρηση. Η Επιτροπή διαβιβάζει τις πληροφορίες αυτές αμελλητί στη Γραμματεία της CCAMLR και το συντομότερο δυνατό στο κράτος του οποίου φέρει τη σημαία το επιθεωρηθέν σκάφος του μη συμβαλλομένου μέρους. Άρθρο 8 Ο κανονισμός αρχίζει να ισχύει επτά ημέρες από τη δημοσίευση του στην Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος. Για το Συμβούλιο Ο Πρόεδρος c ISSN 0254-1483 COM(98) 362 τελικό M2J L· M. JT Γ\ΤΛΓΓ\. GR 03 14 11 Αριθ. καταλόγου : CB-CO-98-381-GR-C ISBN 92-78-37126-2 Υπηρεσία Επισήμων Εκδόσεων χων Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L-2985 Λουξεμβούργο


title: QUESTION ECRITE no 1786/98 de Joaquín SISÓ CRUELLAS à la Commission. Marche mondiale contre le travail des enfants

eurovoc_concepts:
EU action
International Labour Office
child labour
children's rights
developing countries
public awareness campaign
slavery
tariff reduction

text: C 50/92 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 22. 2. 1999 (1999/C 50/133) QUESTION (cid:201)CRITE E-1783/98 posØe par Concepci(cid:243) Ferrer (PPE) (cid:224) la Commission (11 juin 1998) Objet: Andorre Le Conseil de ministres a marquØ son accord en fØvrier 1998 sur un Ølargissement de l(cid:146)accord commercial avec Andorre. Ces accords ne sont toutefois pas encore entrØs en vigueur et son apparemment gelØs. La Commission pourrait-elle indiquer les raisons pour lesquelles ces accords n(cid:146)ont pas encore pu entrer en vigueur? RØponse donnØe par M. Van den Broek au nom de la Commission (16 juillet 1998) Il est inexact que le Conseil ait approuvØ un Ølargissement de l(cid:146)accord commercial avec Andorre en fØvrier 1998. Les relations entre Andorre et la CommunautØ se fondent sur l(cid:146)accord d(cid:146)union douaniŁre signØ le 28 juin 1990 et entrØ en vigueur le 1er juillet 1991. Le Conseil a arrŒtØ, le 24 fØvrier 1997, des directives de nØgociation autorisant la Commission (cid:224) engager des nØgociations en vue de la conclusion d(cid:146)un accord de coopØration avec Andorre, et le Parlement en a ØtØ informØ. Le 19 janvier 1998, la Commission a achevØ les nØgociations de cet accord de coopØration. Celui-ci couvre un grand nombre de sujets, en particulier l(cid:146)environnement, les communications, l(cid:146)information, la culture, les transports, la coopØration rØgionale et transfrontaliŁre ainsi que les affaires sociales. Il n(cid:146)affecte pas le fonctionnement de l(cid:146)accord d(cid:146)union douaniŁre. Ces deux accords sont appelØs (cid:224) se complØter et (cid:224) Œtre gØrØs par le mŒme comitØ mixte. Le paraphe du nouvel accord est actuellement suspendu par la Commission, en attendant qu(cid:146)une solution satisfaisante ait ØtØ trouvØe au problŁme du tabac. La Commission est vivement prØoccupØe par l(cid:146)ampleur et la gravitØ de la contrebande du tabac et souhaite que des progrŁs rapides soient accomplis vers une solution (cid:224) une situation intolØrable pour la CommunautØ et ses (cid:201)tats membres. (1999/C 50/134) QUESTION (cid:201)CRITE E-1786/98 posØe par Joaqu(cid:237)n Sis(cid:243) Cruellas (PPE) (cid:224) la Commission (11 juin 1998) Objet: Marche mondiale contre le travail des enfants La Marche mondiale contre le travail des enfants, qui a dØbutØ (cid:224) Manille le 17 janvier 1998, a traversØ diverses villes d(cid:146)Asie, d(cid:146)Afrique et d(cid:146)AmØrique latine et se trouvait rØcemment en Europe, oø elle s(cid:146)est divisØe pour suivre trois itinØraires distincts passant respectivement par l(cid:146)Angleterre, la SuŁde et l(cid:146)Espagne. Elle a pour objectif principal de sensibiliser la sociØtØ (cid:224) l(cid:146)exploitation de quelque 250 millions d(cid:146)enfants dans le monde (chiffres de l(cid:146)Organisation internationale du travail), susciter une mobilisation en faveur des droits fondamentaux de l(cid:146)enfant et obtenir des (cid:201)tats qu(cid:146)ils ratifient et appliquent les lois existantes en matiŁre d(cid:146)Øducation et de travail des mineurs. DŁs lors que les buts de la Marche doivent Œtre atteints et que la sociØtØ europØenne dans son ensemble doit prendre conscience du fait que des millions d(cid:146)enfants connaissent la forme d(cid:146)esclavage la plus inacceptable et la plus intolØrable qui soit, la Commission peut-elle prØciser la contribution de l(cid:146)Union europØenne (cid:224) la Marche et les projets et programmes prØvus pour remØdier (cid:224) cette situation? RØponse donnØe par M. Van den Broek au nom de la Commission (16 juillet 1998) Faute d(cid:146)avoir ØtØ sollicitØe, la Commission n(cid:146)a pas contribuØ (cid:224) soutenir la marche mondiale contre le travail des enfants. Elle se fØlicite toutefois de cet ØvØnement qui a permis de mobiliser l(cid:146)opinion publique mondiale sur l(cid:146)un des phØnomŁnes les plus graves de cette fin de siŁcle


title: Ehdotus neuvoston suositukseksi väestön altistumisen rajoittamisesta taajuudeltaan 0 Hz-300 GHz oleville sähkömagneettisille kentille

eurovoc_concepts:
electromagnetic interference
environmental standard
health risk
public health
safety standard

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 11. 06. 1998 KOM(1998)2681opull. 98/0166 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON SUOSITUKSEKSI väestön altistumisen rajoittamisesta taajuudeltaan 0 Hz- 300 GHz oleville sähkömagneettisille kentille (komission esittämä) PERUSTELUT 1. JOHDANTO viestintäteknologian, Nykyaikaisen voimakkaasti lisääntyneen käytön ja suurjännite voimajohto verkon tihenemisen myötä sähkömagneettisten kenttien vaikutukset ovat viime vuosina herättäneet kiinnostusta ja huolestuneisuutta, ja viranomaisille on jatkuvasti esitetty pyyntöjä sähkömagneettisia kenttiä koskevista toimenpiteistä ja ohjeista. sähkölaitteiden Sähkömagneettisten kenttien aiheuttamaa säteilyä on lähes kaikkialla. Terveydensuojelussa se jaetaan yleensä ionisoivaan ja ionisoimattomaan säteilyyn. Ionisoivasta säteilystä on annettu yhteisön säännöksiä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukaisesti. ionisoimattomaan luetaan Sähkömagneettiseen (jotka yhdessä ultraviolettisäteily, näkyvä valo, muodostavat ja muuttuvat säteilyn) sähkömagneettiset kentät. Nämä eri säteilytyypit ja kentät vaikuttavat ihmisiin varsin eri tavoin, ja mahdolliset riskit on arvioitava huolellisesti. infrapunasäteily staattiset sekä säteilyyn optisen Optinen säteily aiheuttaa väestölle merkittäviä terveysriskejä. On vahvaa tieteellistä näyttöä, että aurinkoaltistus on keskeinen riskitekijä ihosyövän ja että se saattaa olla osallisena harmaakaihin muodostumisessa tai altistus syntymisessä. Myös muu suojaamattomista lampuista peräisin olevalle ultraviolettisäteilylle saattaa tilanteesta riippuen lisätä yksilöllistä riskiä. Riski on kuitenkin yleisesti ottaen huomattavasti pienempi kuin auringon aiheuttama. solariumista esimerkiksi altistuessa näkyvälle Väestön tekijä silmävaurioriskin kannalta on esimerkiksi esitys- tai viihdelaitteista lähtöisin oleva lasersäteily. säteilylle (valolle) tärkein Useat kansainväliset elimet ovat laatineet ohjeita, joilla voidaan rajoittaa altistumista optiselle säteilylle, samoin kuin suosituksia terveyden suojelemiseksi. Asiaa pohditaan nyt yhteisön tasolla. Sähkömagneettisten kenttien osalta huolta ovat aiheuttaneet mahdolliset terveysvaikutukset, joita syntyy altistuttaessa keinotekoisille kentille. mutta toteen ottaen näytettyinä, Sähkömagneettisille kentille altistumisen akuutteja vaikutuksia pidetään yleisesti mahdollisista pitkäaikaisvaikutuksista kuten syövästä keskustellaan edelleen. Useimpien jäsenvaltioiden viranomaisille esitetään jatkuvasti kysymyksiä tällaisista vaikutuksista. aiheuttavista vaikutuksista ei kuitenkaan ole selvää tieteellistä näyttöä, ja kysymyksiin voidaan pyrkiä vastaamaan vain tarkan tutkimustyön tulosten avulla. Eräitä sähkömagneettisten kenttien terveysvaikutuksia pidetään kiistattomina, ja niitä käsitellään monissa kansallisissa säädöksissä ja kansainvälisissä ohjeissa, joilla pyritään välttämään tai rajoittamaan altistumista. Sähkömagneettisten kenttien syöpää Sähkömagneettisia kenttiä koskevilla säädöksillä ja ohjeilla pyritään luomaan tieteellisesti määritettyihin periaatteisiin ja perusteisiin pohjautuva terveydensuojelujärjestelmä. Säädöksiin ja ohjeisiin sisältyvät altistumista koskevat perusrajoitukset sekä viitearvot, joiden mukaan ryhdytään asianmukaisiin toimenpiteisiin, vaikka perusrajoituksia ei olisikaan ylitetty. Perusrajoitusten ja viitearvojen määrittely perustuu tieteelliseen ja muuhun tietämykseen sähkömagneettisten kenttien lähteistä ja tyypeistä sekä altistumisesta aiheutuvista vaikutuksista terveyteen. 2. SÄHKÖMAGNEETTISTEN KENTTIEN LÄHTEET JA TYYPIT Ihmiset altistuvat keinotekoisista lähteistä peräisin oleville sähkömagneettisille kentille. ja elinympäristöön erilaisille työssään ja eri 2. 1. Staattisten sähkö- ja magneettikenttien lähteet Ympäristön staattisille sähkö- ja magneettikentille altistumisen lisäksi ihmiset saattavat uuden tekniikan myötä altistua myös staattisille ja hitaasti muuttuville kentille. Esimerkiksi näyttöpäätteet ja eräät tasavirtaa voimanlähteenään käyttävät julkiset liikennevälineet, kuten metro tai raitiovaunu, ja muuttuville ihmisiä sähkömagneettisille kentille. staattisille altistaa voivat 2. 2. Voimajohdot ja sähkölaitteet Tärkeimpiä keinotekoisia äärimmäisen pienitaajuisten kenttien lähteitä laitteet. ovat suurjännitevoimajohdot sekä virtajohtoja sisältävät Sähkökentät ovat suurjännitejohtojen lähellä sijaitsevien rakennusten sisällä 10-100 kertaa heikompia kuin niiden ulkopuolella; voimakkuus vaihtelee rakennuksen rakenteiden ja materiaalityypin mukaan. Yleisesti käytetyt rakennusmateriaalit eivät juuri vaimenna magneettikenttiä. Kaikki työpaikoilla käytettävät sähkölaitteet ovat potentiaalisia kotona ja verkkotaajuisten lähteitä. Magneettivuon tiheys vaihtelee kentissä siten, että laitteen lähellä se on muutamasta mikroteslan kymmenyksestä muutamaan milliteslaan ja etäisyyden kasvaessa se vähenee nopeasti. ja magneettikenttien (50/60 Hz) sähkö- 2. 3. Rautatiejärjestelmät Useimmat Euroopan rautateistä on sähköistetty, ja niissä käytetään joko tasavirtaa tai taajuudeltaan l62/iHz tai 50 Hz vaihtovirtaa. Esimerkiksi vaihtovirtaa voimanlähteenään käyttävän junan aiheuttama sähkökenttä on junan sisällä voimakkuudeltaan vain muutamia voltteja metriä kohti, kun kenttä voi asemalaiturilla olla huomattavasti voimakkaampi. Vastaavat magneettikentät ovat junaa kiihdytettäessä niin laiturilla kuin junassa muutaman mikroteslan kymmenyksen ja ne muuttuvat voimakkaasti ajan suhteen. luokkaa 2. 4. Radio- ja tv-lähettimet Radio- ja tv-lähettimissä käytettävien taajuuskaistojen taajuus vaihtelee välillä 145kHz-110MHz LF, MF-, HF- ja VHF-radiolähetyksissä ja välillä 147-854 MHz UHF-televisiolähetyksissä. Kahdella 50 kW:n ja kahdella 75 kW:n tehoisella lähettimellä varustetulla MF-radioasemalla suoritetut mittaukset osoittivat, että 30 metrin etäisyydellä 75 kW:n mastosäteilijästä sähkökentän voimakkuus on noin 275 V/m. Yleisön pääsy lähetinantennien läheisyyteen on yleisesti estetty. 2. 5. Solukkoradiopuhelinjärjestelmät voidaan mukaan. jakaa useaan televiestintäverkon ryhmään niiden Matkaviestintäjärjestelmät käyttämän Solukkopohjaisissa matkapuhelinjärjestelmissä viestitään kädessä pidettävien radiopuhelinten lähetin-vastaanottimien ja kiinteiden tai ajoneuvoihin kiinnitettyjen käyttämät tukiasemien tai 900 MHz. taajuuskaistat ovat Yhtenäistettyyn perustuva eurooppalaiseen toimii pääasiassa 900 MHz:n eurooppalainen digitaalijärjestelmä taajuudeltaan 150, 200, 450 välillä. Analogisten solukkojärjestelmien GSM-standardiin taajuudella, ja se on ollut käytössä vuodesta 1992. Piirteiltään pitkälti GSM-järjestelmän mukainen uusi DCS 1800 -järjestelmä käyttää 1 800 MHz:n taajuutta, ja tulevaisuudessa järjestelmät käyttävät jopa suurempia taajuuksia. Käsimatkapuhelinten aiheuttama kenttäaltistus rajoittuu yleensä hyvin pienille alueille käyttäjän keholla eli päähän ja ja käsiin. 2. 6. Matkapuhelinverkon tukiasemat Tukiasemat asennetaan useimmiten erityisiin mastoihin tai rakennusten katolle, ja antennien välittömään läheisyyteen olisi oltava vain rajoitettu samansuuntaisten pääsy. Lähetinantennit dipoliantennien ryhmistä, ja niiden säteilykeila on pystysuunnassa hyvin kapea. Antennit on kallistettu alaspäin alle 10°, joten antennin pääkeilalle ei yleensä voi altistua alle 60 metrin etäisyydellä. Ihmisiin kohdistuva altistus on useimmissa tapauksissa tasoltaan hyvin alhaista. koostuvat pystysuorista 2. 7. Tutkalaitteet Tutkajärjestelmät käyttävät mikroaaltotaajuuksia, jotka vaihtelevat 500 MHz:stä noin 15 GHz:iin. Joidenkin järjestelmien käyttämä taajuus on tosin jopa 100 GHz. Tutkasignaali poikkeaa useimmista muista lähteistä tulevista signaaleista siinä, että signaalit ovat pulssimuotoisia ja niiden keskimääräinen teho on huomattavasti huipputehoa pienempi. Tutkissa käytettävät antennit ovat kohtalaisen voimakkaasti suuntaavia: niiden pääkeila on vain muutaman asteen levyinen. Monissa järjestelmissä käytetään antenneja, joiden suuntaa muutetaan jatkuvasti pyörittämällä antennia vaakatasossa tai kallistamalla sitä pystytasossa. Meritutkalaitteistot vaihtelevat supertankkerien suurista kokonaisuuksista huvialusten mastoon asennettuihin pieniin laitteisiin. Normaalikäytössä, antenni pyörii, tehokkaitten järjestelmien keskitehon voidaan jossa arvioida tutkajärjestelmän olevan kiertoympyrästä on alle metri. 10 Wm"2, kun etäisyys alle 5 3. SÄHKÖMAGNEETTISTEN KENTTIEN TERVEYSVAIKUTUKSET - ALTISTUSRAJOITUSTEN PERUSTA syntyvät Terveysvaikutukset välisestä vuorovaikutuksesta. On määritetty perusmekanismeja, joiden kautta staattiset ja muuttuvat sähkö- ja magneettikentät ja eloperäinen aines ovat suorassa vuorovaikutuksessa. ' Näitä ovat: kenttien kehon ja - Staattisten ja erittäin pienitaajuisten sähkökenttien kanssa tapahtuva vuorovaikutus aiheuttaa altistuneella keholla aistittavissa olevia pintavarauksia. - Magneettisen sähköpotentiaalin induktion kautta tapahtuva vuorovaikutus staattisten tuloksena on: verisuonten yli pitkin; sähkövirta syntyy jonka ja elektroninen magneettikenttien kanssa, jolloin vaikuttavan magnetomekaaninen ferromagneettisiin molekyyleihin, magneettisiin ferromagneettisiin vuorovaikutusprosessi, joka saattaa vaikuttaa kemiallisiin reaktioihin. siirrännäisiin vaikuttavia voimia; verisuonia tuloksena vuorovaikutus, hiukkasiin - Kytkentä pientaajuisten sähkökenttien kanssa aiheuttaa sähkövarausten virtoja (sähkövirtaa) ja sidotun varauksen polarisoitumista (sähköisten dipolien muodostumista) sekä muuttaa kudoksessa jo olevien sähköisten dipolien suuntaa. - Kytkentä pientaajuisten magneettikenttien aiheuttaa indusoituneita sähkökenttiä ja pyörrevirtoja, jotka voivat aiheuttaa sähköstimulaatiota. kanssa - Energian absorboituminen sähkömagneettisista lämpenemistä. kentistä taajuudeltaan saattaa 100 kHz:n aiheuttaa merkittävää yli Lisäksi tunnetaan kaksi epäsuoran vuorovaikutuksen mekanismia: eli - kosketus virrat lyhytaikaiset ihmiskehon koskettaessa sähköiseltä potentiaaliltaan erilaista kohdetta (ts. joko kohteessa tai ihmiskehossa on sähkömagneettisen kentän aiheuttama varaus) varauspurkaukset - sähkömagneettisten kenttien kytkentä ihmiseen suorassa kosketuksessa olevien lääketieteellisten laitteitten kanssa. 1 Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelma / Maailman terveysjärjestö / Kansainvälinen säteilysuojayhdistys. Sähkömagneettiset kentät (300 Hz-300 Ghz). Geneve, Maailman terveysjärjestö; Environmental Health Criteria 137; 1993. Seuraavassa esitetään tiivistetysti altistusrajoitusten perustana olevia terveysvaikutuksia koskeva näyttö eri taajuuskaistoittani: Staattisten kenttien terveysvaikutukset Staattisten sähkökenttien biologisista vaikutuksista on tehty vain harvoja kokeellisia tutkimuksia. Niiden tulokset eivät anna viitteitä, että kentät vaikuttaisivat haitallisesti ihmisen terveyteen. Useimmat ihmiset eivät havaitse kiusallisia suoraan vartalon pinnalla esiintyviä sähkövarauksia altistuessaan staattiselle sähkökentälle, jonka voimakkuus on alle noin 25 kV/m. Staattiselle magneettikentälle altistumisen mahdollisista akuuteista terveyshaitoista ei ole suoraa kokeellista näyttöä kentän magneettivuon tiheyden ollessa jopa 2 T tai alle. Tunnettujen vuorovaikutusmekanismien analyysi osoittaa, ettei pitkäaikaisen altistumisen tiheydeltään 200 mT:n suuruiselle magneettivuolle pitäisi aiheuttaa terveyshaittoja. Taajuudeltaan alle 100 kHz:n muuttuvien kenttien terveysvaikutukset ei solu- elinjärjestelmillä tehdyissä Pientaajuisilla kentillä laboratoriokokeissa ole havaittu terveyshaittoihin viittaavia vaikutuksia, kun indusoituneen virran tiheys on korkeintaan lOmA/m. Indusoituneen virran tiheyden ollessa korkeampi (10-100 m A/m2) on tehty johdonmukaisia havaintoja varsin merkittävistä kudosvaikutuksista, kuten hermojärjestelmän toiminnan muuttumisesta. ja selviä Laboratoriotutkimuksissa ja vapaaehtoiskokeissa mitatut biologiset reaktiot eivät ole juuri antaneet viitteitä siitä, että pientaajuiset kentät aiheuttaisivat yleisillä altistustasoilla terveyshaittoja. Enintään 1 kHz taajuisten kenttien osalta on arvioitu virrantiheyden kynnysarvoksi 10 mA/m2, jonka ylityttyä voi esiintyä vähäisiä vaikutuksia hermojärjestelmän altistusvaikutuksista toimintaan. johdonmukaisimmin fosfeeneja (epämääräinen välkkyvä näköaistimus) sekä sydämen lyöntitiheyden vähäistä hidastumista erittäin pienitaajuisille kentille altistumisen aikana tai välittömästi sen jälkeen. Ei kuitenkaan ole näyttöä siitä, että nämä lyhytkestoiset vaikutukset olisivat yhteydessä pitkäaikaisiin on havaittu käpyrauhasen yöllisen melatoniininerityksen vähentyneen sen jälkeen, kun terveysriskeihin. Useilla Vapaaehtoisilla jyrsijälajeilla esiintyy eläin on altistunut heikoille erittäin pienitaajuksisille (ELF) sähkö- ja magneettikentille. Ihmisillä ei ole havaittu johdonmukaisia vaikutuksia valvotuissa oloissa järjestetystä altistuksesta ELF-kentille. Kokeellisesti ei ole voitu vakuuttavasti näyttää, että erittäin pienitaajuiset joten on äärimmäisen kentät aiheuttaisivat geneettisiä vaurioita, epätodennäköistä, että kentät mitenkään vaikuttaisivat syövän syntyyn. Laboratoriotutkimuksissa että voimakastaajuisilla magneettikentillä olisi kasvainten kasvua edistäviä vaikutuksia. ELF-kenttien mahdollisista vaikutuksista solujen tuottamiin signaaleihin ja endokriiniseen säätelyyn - jotka kumpikin saattavat initioituneen solun vaikuttaa kasvainten kehittymiseen edistämällä jakautumista - tarvitaan lisää eläinkokeita. Voidaan vain todeta, että nykyisellään ei ole vakuuttavaa näyttöä kenttien karsinogeenisista vaikutuksista ja ettei tietoja voida käyttää perustana altistusohjeita laadittaessa. vähäistä näyttöä, saatu on Epidemiologiset tiedot syöpäriskistä, joka liittyy voimajohtojen lähellä asuvien altistumiseen erittäin pienitaajuisille (ELF) kentille, näyttävät viittaavan hieman kohonneeseen lasten leukemiariskiin. Minkään muun lapsuusiän syövän tai minkään aikuisiän syövän riski ei tutkimusten tavalla. Mihin perusteella kuitenkaan näytä kohonneen vastaavalla lapsuusiän läheisyydessä asumisen oletettu yhteys perustuu, ei tiedetä. Epidemiologiset tiedot eivät niitä tukevien laboratoriotutkimustulosten puuttuessa riitä perusteeksi altistusrajoista annettavalle suositukselle. ja voimajohtojen välittömässä leukemian kuten leukemiaan Sähköalan työntekijöillä on raportoitu olevan muita suurempi riski sairastua ja syöpätauteihin, tietyntyyppisiin hermokudoskasvaimen kehittymiseen sekä vähäisemmässä määrin rintasyöpään. Useimmissa tutkimuksissa tutkittavat on jaoteltu eritasoista oletettua magneettikenttäaltistusta heidän tehtävänimikkeensä perusteella. Eräissä tutkimuksissa altistus on arvioitu kehittyneemmin menetelmin. Tutkimukset ovat yleisesti ottaen viitanneet leukemia- ja aivokasvainriskin kohoamiseen mutteivät ole olleet johdonmukaisia sen suhteen, minkätyyppiseen syöpään kohonnut riski liittyy. Tiedot eivät riitä perustaksi ELF-kenttäaltistusta koskevien ohjeiden laatimiselle. Lukuisten epidemiologisten tutkimusten perusteella ei haittavaikutuksista näyttöä lisääntymiskykyyn. johdonmukaista tuoreemmissa kuvaaviin kenttien ryhmiin ole 8 Taajuudeltaan 100 kHz-300 GHz:n kenttien terveysvaikutukset lämmönsäätelyjärjestelmän Kokeellisten tutkimustulosten mukaan näyttää, että lepäävän koehenkilön altistuminen noin 30 minuutiksi sähkömagneettiselle kentälle siten, että koko vartalon ominaisabsorptionopeus (specific absorption rate, SAR) on 1-4 W/kg, nostaa ruumiinlämpöä alle yhden celsiusasteen. Eläinkokeista saadut tiedot osoittavat samansuuruisen SAR-arvon olevan kynnys, jonka ylityttyä eläin reagoi altistukseen käyttäytymisellään. Altistuminen voimakkaammille kentille, jolloin SAR-arvo on yli 4 W/kg, saattaa ja aiheuttaa kudosten sekoittaa ruumiin haitallisen voimakasta lämpenemistä. Useissa jyrsijöihin ja kädellisiin eläimiin perustuvia malleja käyttäneissä laboratoriotutkimuksissa on osoitettu, että vartalon lämmetessä osittain tai kokonaan yli 1-2 °C syntyy hyvin monenlaisia kudosvaurioita. Eri kudostyypit ovat eri asteisesti alttiita lämpövaurioille, mutta tapahtuu normaalioloissa kaikkein herkimmissäkin kudoksissa vasta SAR-arvon ylittäessä 4 W/kg. Näiden tietojen perusteella on määritetty työperäisen altistuksen raja-arvoksi 0,4 W/kg, mikä merkitsee laajaa turvamarginaalia otettaessa huomioon muut asiaan liittyvät olosuhteet kuten ympäristön korkea lämpötila, kosteus tai fyysisen rasituksen aste. peruuttamattomia vaurioita Sekä laboratoriotutkimusten että rajoitettujen ihmisillä tehtyjen tutkimusten tulokset osoittavat selvästi, että lämpötilansa vuoksi stressiä aiheuttavat ympäristöolot sekä lääkkeitten tai alkoholin käyttäminen saattavat haitata ruumiin lämmönsäätelykykyä. Nämä seikat huomioon ottaen on tarpeen määritellä turvallisuustekijät asianmukaisen suojan tarjoamiseksi ihmisille. altistuneet esimerkiksi tutkalaitteista, ihmisessä aiheuttamasta, Suurtaajuisten elektromagneettisten kenttien havaittavissa olevana lämmönnousuna ilmenevästä reaktiosta on saatu tietoja vapaaehtoisten valvottujen altistuskokeitten perusteella sekä epidemiologisista tutkimuksista, joiden kohderyhmänä olleet työntekijät lääketieteellisistä olivat diatermialaitteista tai kuumasaumauksesta peräisin olevalle säteilylle. Tulokset tehtyä päätelmää, jonka mukaan 1 °C:een ylittävä lämpötilannousu voi aiheuttaa biologisia haittoja kudokseen. Altistuneita työntekijöitä ja muuta väestöä koskevissa epidemiologisissa tutkimuksissa ei ole tullut ilmi tyypillisiin terveysvaikutuksia. Vaikka altistusoloihin epidemiologisiin tutkimuksiin toki liittyy puutteita esimerkiksi altistuksen mittaamisessa, niiden perusteella ei ole saatu vakuuttavaa näyttöä, että tyypillisen tasoisella altistuksella olisi kielteisiä vaikutuksia altistuneiden laboratoriotutkimusten perusteella liittyviä merkittäviä tukevat täysin henkilöiden lisääntymisen kannalta tai että se lisäisi syöpäriskiä. Tulos on yhtäpitävä solu- ja eläinmalleihin perustuvien laboratoriotutkimusten tulosten kanssa: niidenkään perusteella ei voida osoittaa, että lämpötilaa kohottamattoman tasoisille suurtaajuisille sähkömagneettisille kentille altistumisella olisi teratogeenisiä tai karsinogeenisia vaikutuksia. ja erilaisia Altistuminen riittävän voimakkaille pulssimuotoisille sähkömagneettisille kentille aiheuttaa tyypillisiä vaikutuksia, kuten mikroaaltojen aiheuttamia käyttäytymisreaktioita. Altistuneita kuuloaistimuksia työntekijöitä ja tavallista väestöä koskevat epidemiologiset tutkimukset ovat antaneet vain vähän tietoja, eikä terveysvaikutuksien syntymistä ole on vakavista voitu kyseenalaistettu, kun näitä vastaaviin tutkimustuloksia ei ole lukuisista yrityksistä huolimatta saatu toistettua. osoittaa. Havainnot verkkokalvovaurioista Useissa amplitudimoduloitujen sähkömagneettisten kenttien biologisia vaikutuksia koskevissa tutkimuksissa (joissa altistustaso on useimmiten ollut alhainen) on saatu sekä positiivisia että negatiivisia tuloksia. Kun tutkimustuloksia on analysoitu perinpohjaisesti, on osoittautunut, että AM- kenttien vaikutukset vaihtelevat voimakkaasti sen mukaan, millaisista tutkituista altistuksen osatekijöistä, biologisista seikoista on kyse. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että altistuminen lämpötilaa kohottamattoman tasoisille amplitudimoduloiduille sähkömagneettisille kentille aiheuttaa biologisiin järjestelmiin vain vähäisiä vaikutuksia, lisäksi hyvin vaikea yhdistää mahdollisiin terveysvaikutuksiin. Näyttöä ei ole myöskään reaktioita aiheuttavista taajuus- tai tehotiheysikkunoista. solu- ja kudostyypeistä joita on sekä Suurtaajuiset sähkömagneettiset kentät voivat aiheuttaa välillisesti sähköiskuja ja palovammoja, kun ihminen koskettaa kentässä olevaa metalliesinettä. Kynnys, jonka ylityttyä kontaktivirta aiheuttaa juuri havaittavista aistimuksista voimakkaaseen kipuun ulottuvia vaikutuksia, ei juuri vaihtele kentän taajuuden mukaan, kun kentän taajuus on 100 kHz- 110 MHz (taajuusmoduloitujen radiolähetysten taajuuskaistan yläraja). Aistimuskynnys vaihtelee erikokoisilla ihmisillä välillä 25-40 mA ja kipukynnys noin 30:stä 55:een milliampeeriin. 50 mA:n tason ylittyminen voi aiheuttaa pahoja palovammoja kudoksen ja kentässä olevan metallisen sähköä johtavan esineen kosketuspisteessä. 10 YLEISTÄ ALTISTUSTASOA KOSKEVIEN PEKUSKAJOITUSTEN MUOTOILU Edellä perusteella voidaan päätellä seuraavaa: esitettyjen lyhyesti terveysvaikutuksia koskevien tietojen - Laskennallinen indusoidun virran maksimitiheys (aortassa) on 200 mT:n staattisessa magneettikentässä 44 mA/m2 eli alhaisempi kuin taso, jonka voisi odottaa aiheuttavan haitallisia vaikutuksia hemodynamiikkaan tai sydän-ja verisuonijärjestelmään. - Keskushermoston toiminta voi häiriintyä altistuttaessa virralle, jonka tiheys on yli 10 mA/m2 ja taajuus noin 5 Hz:n ja 1 kHz:n välillä tai suuremmilla virrantiheyksillä myös näiden taajuusrajojen ulkopuolella. Virrantiheyttä koskevat rajoitukset määritetään näiden arvojen perusteella. - Yli 100kHz:n taajuudet voivat aiheuttaa biologisia haittavaikutuksia kudoksen lämpötilan noustessa yli 1 °C. Tämän perusteella määritellään ominaisabsorptionopeutta sekä koko vartaloon (SAR) koskevat kohdistuvan että paikallisen altistuksen rajoitukset. Yli 10GHz:n taajuuksilla energian absorptio rajoittuu altistuvan kehon pintaan, ja perusrajoitukset ilmoitetaan tehotiheytenä. - Kosketusvirtaan liittyvät riippuvat taajuuden ollessa voimakkaasti kynnysarvot taajuudesta taajuuden ollessa suuruudeltaan muutamasta hertsistä 100 kilohertsiin. Kentän lOOkHz-110 MHz (taajuusmoduloitujen radiolähetysten taajuuskaistan yläraja) kynnys, jonka ylityttyä kontaktivirta aiheuttaa juuri havaittavista aistimuksista voimakkaaseen kipuun ulottuvia vaikutuksia, ei sen sijaan juuri vaihtele kentän taajuuden mukaan. Sekä kosketusvirran että indusoidun virran osalta asetetaan viitearvot, joiden perusteella määritetään, onko syytä ryhtyä varotoimiin sähköisku-ja palovammavaaran varalta. Koska tieteelliset tiedot eivät ole aukottomia ja koska alttius vaihtelee yksilöllisesti ja todelliset altistumistilanteet ovat erilaisia, altistusrajoitusten määrittämisessä on otettava huomioon erilaisia turvallisuustekijöitä. 4. KATSAUS JÄSENVALTIOIDEN ALALLA TOTEUTTAMIIN TOIMIIN Vain muutamissa jäsenvaltioissa on saatettu voimaan kattavat säädökset ja standardit väestön suojelemiseksi sähkömagneettiselta säteilyltä. Väestön kiinnostus aihetta kohtaan on kuitenkin saanut monet jäsenvaltiot ja 11 unionin ulkopuoliset valtiot ottamaan terveydensuojelutoimenpiteet kiireelliseen käsittelyyn. Tämän vuoksi eräät jäsenvaltiot ovat tuoneet esille tarpeen antaa ohjeita tällaisten toimenpiteiden luonteesta ja laajuudesta. joko pien- suosituksia jäsenvaltioissa on annettu kenttiä koskevia tai suurtaajuisia Eräissä sähkömagneettisia ja muutamissa jäsenvaltioissa on annettu myös sitovia määräyksiä. Komissio on julkaissut ohjeista. 2 katsauksen Jäsenvaltioiden yleensä työntekijät ja muu väestö. Yhdessä jäsenvaltiossa tehdään tästä poiketen ero aikuisten ja lasten saaman altistuksen välille. terveydensuojeluvaatimuksissa ja erotetaan aihetta koskevista säännöksistä tätä 5. KATSAUS ASIAAN LIITTYVIIN YHTEISÖN TOIMIIN 5. 1. Kansanterveys Euroopan parlamentti antoi vuonna 1994 päätöslauselman ionisoimattoman säteilyn haittavaikutusten torjumisesta3 ja kehotti komissiota tekemään ehdotuksia asetuksiksi ja standardeiksi, joilla pyritään rajoittamaan työntekijöiden ionisoimattomalle sähkömagneettiselle säteilylle. altistumista ja muun väestön Komissio teki 4. kesäkuuta 1997 ehdotuksen saasteperäisten sairauksien toimintaohjelmasta vuosiksi 1999-2003,4 joka vastaisesta yhteisön toteutettaisiin osana kansanterveyden toimintakehystä. 5 Ehdotuksessa otetaan huomioon se, että usein kansalaisten käsitykset terveysriskeistä, mm. sähkömagneettisille kentille altistumisesta, poikkeavat tieteellisiin tutkimustuloksiin perustuvista käsityksistä. Tämän vuoksi komissio ehdottaa toimia, joilla kohennettaisiin jäsenvaltioiden kykyä ymmärtää kansalaisten käsityksiä ympäristöön liittyvistä terveysriskeistä sekä kykyä selittää kansalaisille, kuinka riskejä arvioidaan ja hallitaan. Euroopan komissio, Non-ionizing radiation: Sources, exposure and health effects, Office for Official Publications of the European Communities, 1996, ISBN 92-827-5492-8. EYVL C 205, 25. 7. 1994, s. 439. EYVL C 214, 16. 7. 1997, s. 7-10. KOM(93) 559 lopullinen, 24. 11. 1993. 12 5. 2. Työterveys ja työturvallisuus Vähimmäisvaatimukset tietyiltä altistumistilanteilta perustuvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 118a artiklaan. suojelemiseksi työntekijöiden työnantajien on Näyttöpäätetyölle asetettiin vuonna 1990 turvallisuutta ja terveyttä koskevat vähimmäisvaatimukset neuvoston direktiivissä 90/270/ETY. 6 Direktiivin mukaan toimet varmistaakseen, että työasemat - eli näyttöpäätteestä, näppäimistöstä, lisä- ja apulaitteista puhelin, modeemi ja kirjoitin mukaan lukien koostuvat yhdistelmät vähimmäisvaatimusten mukaisia. Sähkömagneettisen spektrin näkyvää osaa lukuun ottamatta kaikki säteily on vähennettävä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun kannalta merkityksettömälle tasolle. toteutettava tarvittavat tiettyjen ovat - Toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi säädetään, että työssä annetussa neuvoston direktiivissä 92/85/ETY työnantajan on tehtävä arvio kaikesta sellaisesta toiminnasta, jonka epäillään sisältävän erityisen vaaran altistua eräille tekijöille, ionisoimaton säteily mukaan lukien, prosesseille ja työolosuhteille. Arvioinnissa on tarkasteltava altistumisen luonnetta, astetta ja kestoajotta voidaan päättää, mihin toimenpiteisiin on ryhdyttävä. koskevista liittyvät altistumiseen vähimmäisvaatimuksista Komissio teki vuonna 1993 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi terveyttä ja työntekijöiden turvallisuutta fysikaalisille jotka suojelemiseksi vaaroilta, tekijöille. 8 Direktiivin soveltamisalaan kuuluvia fysikaalisia tekijöitä sekä muut olisivat melu, mekaaninen sähkömagneettiset kentät jota ensimmäisessä myöhemmin muutettiin käsittelyssään antaman lausunnon perusteella,9 viitataan työntekijöiden terveydelle ja turvallisuudelle aiheutuviin riskeihin, jotka ovat peräisin sähkökenttien ja -virran sekä energian absorboitumisen vaikutuksesta altistuttaessa enintään 300 GHz:n taajuisille staattisille ja muuttuville sähkö-ja magneettikentille. aallot. Direktiiviehdotuksessa, ja Euroopan tärinä, optinen parlamentin säteily 6 E Y VL L 156, 21. 6. 1990, s. 14-18. 7 EYVLL348, 28. 11. 1992, s. 1-8. 8 EY VL C 77, 18. 3. 1993, s. 12-29. '' EYVL C 230, 19. 8. 1994, s. 3-29. 13 5. 3. Tuoteturvallisuus Koneiden päästöille on yhteisön tasolla asetettu olennaisia vaatimuksia yhtenäismarkkinoiden perustamisen yhteydessä ja erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 a artiklan perusteella. Neuvoston direktiivissä 73/23/ETY tietyllä jännitealueella toimivia sähkölaitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä10 ja erityisesti sen liitteessä I säädetään, että sähkölaite voidaan saattaa markkinoille vain, jos se on tiettyjen olennaisten vaatimusten mukainen. Vaatimuksiin kuuluvat muiden muassa toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vaaraa aiheuttavia lämpötiloja, valokaaria tai säteilyä ei synny. Neuvoston direktiivin 89/336/ETY sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä" tavoitteena on sähkömagneettisten häiriöiden välttäminen, jotta voidaan järjestää riittävä suojaus erilaisille laitteistoille, joita ovat muiden muassa televerkot, teollisuustuotantolaitteet, tai laitteet. Direktiivin kodinkoneet soveltamisalaan kuuluvan laitteen on oltava rakenteeltaan sellainen, että sen synnyttämä sähkömagneettinen häiriö ei ylitä tasoa, joka estäisi radio- ja telelaitteiden ja muiden laitteiden toimimisen tarkoitetulla tavalla, ja että sillä on riittävä sähkömagneettisten häiriöiden sietokyky, joka tekee mahdolliseksi sen toimimisen tarkoitetulla tavalla. lääketieteelliset kotitalouksien elektroniset tieteelliset laitteet ja ja 5. 6 Ympäristövaikutusten arviointi tiettyjen julkisten ja yksityisten Neuvoston direktiiviä 85/337/ETY hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista,12 sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiivillä 97/11 /EY,13 sovelletaan muiden hankkeiden ohella jännitteeltään vähintään 220 kV:n ja pituudeltaan yli 15 km:n mittaisten maanpäällisten voimajohtojen rakentamiseen. Hankkeesta vastaavan on näin ollen toimitettava tietoja merkittävien haitallisten jos mahdollista vaikutusten parantamiseksi suunnitelluista toimenpiteistä sekä selostus tutkimistaan tärkeimmistä vaihtoehdoista tiedot valintaansa vaikuttaneista pääasiallisista syistä. vähentämiseksi välttämiseksi, ja ja 10 EYVL L 77, 26. 3. 1973, s. 29-33. " EYVL L 139, 23. 5. 1989, s. 19-26. 12 EYVLL 175, 5. 7. 1985, s. 40^8. 13 EYVL L 73, 14. 3. 1997, s. 5-15. 14 97/11/E Y säännösten täydentämiseksi komissio Direktiivin teki ehdotuksen neuvoston direktiiviksi tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista. N Ehdotus kohdistuu suunnitelmiin ja ohjelmiin, jotka ovat osa kaavoituksen päätöksentekomenettelyä kehyksen luomiseksi myöhemmille lupapäätöksille. Määritelmä sisältää energia-, liikenne-ja televiestintäalan strategiset suunnitelmat ja ohjelmat. 5. 5. Tutkimus toteutetaan edelleen monia sähkömagneettisiin kenttiin Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan Euroopan yhteisön neljännen puiteohjelman (1994-1998)15 yhteydessä on toteutettu liittyviä ja tutkimustoimia. Tutkimushankkeita on tuettu erityisesti Biomed 2-, Cost- sekä standardi-, mittaus- ja testausohjelmista, ja osa tutkimuksista on yhä käynnissä. terveyshaittoja käsiteltiin myös Radiotaajuusaltistuksen mahdollisia lähestymistavasta matka- ja komission vihreässä kirjassa yhteisestä henkilökohtaiseen viestintään. 16 Tuloksena ja samalla vastauksena Euroopan parlamentin päätöslauselmaan säteilyn haittavaikutusten torjumisesta oli, että komissio vahvisti alalla tarvittavan lisää tutkimusta. Lisäksi asiaa käsitellyt asiantuntijaryhmä laati komissiolle suositukset epidemiologista, biofysikaalista ja biologista samoin kuin tutkimuksesta. altistusjärjestelmiä Ehdotettuihin tutkimusaiheisiin17 kuuluvat lisäksi säteilyn vaikutukset immuunijärjestelmään ja hermojärjestelmään samoin kuin sen geneettiset ja syöpään liittyvät vaikutukset. Nämä ovat olleet ja ovat edelleen kansalaisten ja Euroopan parlamentin suuria huolenaiheita. ionisoimattoman käsittelevästä dosimetriaa ja asiantuntijoiden suositukset huomioon Komissio otti laatiessaan ehdotustaan tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaksi Euroopan yhteisön viidenneksi puiteohjelmaksi (1998-2002). 18 Lisäksi otettiin huomioon tarve tutkia muiden taajuuksien terveysvaikutuksia. Komissio yhtyy käsitykseen, että riskeistä tiedottaminen on selvästi tärkeä näkökohta, koska mahdollisista pitkäaikaisvaikutuksista on olemassa hyvin KOM(96) 511 lopullinen ja EYVL C 129, 25. 4. 1997, s. 14. EYVLL 126, 18. 5. 1994, s. 1-33. KOM (94) 145 lopullinen. Studyhr. doc -nimisen tiedoston voi kopioida internet-osoitteesta http://www. ispo. cec. be/infosoc/telecompoliy/en. KOM (97) 142 lopullinen ja EYVL C 173, 7. 6. 1997, s. 10. 15 monenlaisia näkemyksiä. Komissio ehdottaa tutkimusta, jossa selvitetään väestön riskikäsityksiä sekä riskien arviointia, hallintaa ja niistä tiedottamista. 6. EHDOTETUT SUOSITUKSET Yhteisön osallistuminen toimien tukemiseen kasvaa jatkuvasti monille aloilla, jotka voivat lisätä väestön altistumista sähkömagneettisille kentille. Lisäksi päätöksentekijöiden, terveysalan ammattilaisten, eturyhmien ja kansalaisten huolestuneisuus kasvaa. Näiden syiden vuoksi on välttämätöntä ryhtyä toimenpiteisiin yhteisesti sovittujen periaatteiden laatimiseksi yhteisön tasolla. vaatimusten sovellettavien Jäsenvaltioissa johtavat tilanteeseen, jossa väestön suoja sähkömagneettisten kenttien vaikutuksilta on erilainen eri puolilla yhteisöä. Säännösten eroavuudet ja ohjeissa olevat aukot aiheuttavat yhteisön kansalaisille sekavuuden ja epävarmuuden tunteen ja vähentävät kansalaisten luottamusta terveyden suojelemisesta vastaaviin viranomaisiin. eroavuudet ihmisten tehtävänä on osaltaan edesauttaa Komission terveyden korkeatasoisen suojelun toteutumista yhteisössä, ja sen vuoksi komissio eräiden jäsenvaltioiden asiaa koskevat toimenpiteet huomioon ottaen pitää välttämättömänä ehdottaa yhteisesti sovittua väestön sähkömagneettisille kentille altistumista koskevaa järjestelmää. Tällainen järjestelmä voidaan artiklaan asettaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen perustuvalla neuvoston sisällettävä suosituksella. Järjestelmän on rajoittamista koskevat yleiset periaatteet haitallisten altistumisen terveysvaikutusten ehkäisemiseksi. 129 Neuvoston suositusta koskevan ehdotuksen tavoitteena on luoda yhteisesti sovittu järjestelmä väestön korkeatasoisen suojelun aikaansaamiseksi sähkömagneettisille kentille altistumista vastaan. Järjestelmä perustuu alan yhteistyönä määrittämille huippuasiantuntijoiden perusrajoituksille ja viitearvoille. Ehdotetut suositukset perusrajoituksista säteilyä käsittelevän ja ja suosituksia kansainvälisen perustuvat parhaisiin tietoihin. Ne käsittelevät yksittäisten henkilöiden altistumista, eivät tiettyjen laitteiden säteily suojelutoimikunnan saatavissa oleviin viitearvoista noudattavat (ICNIRP) tieteellisiin kansainvälisenä ionisoimatonta 16 aiheuttamaa ICNIRP:n suosituksia. säteilyä. Komission tieteellinen ohjauskomitea tukee eikä potilaiden työperäiseen Ehdotettua suositusta ei ole tarkoitettu sovellettavaksi altistukseen altistukseen vapaaehtoisten tai lääketieteellisissä ei käsitellä toimenpiteissä. Tässä ehdotuksessa sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen liittyviä ongelmia eikä vaikutuksia lääketieteellisiin laitteisiin. Sellaisen kattavan suojajärjestelmän luominen, joka sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä ja ohjeita yksilöiden altistumisen lisäksi laitteiden päästöistä ja altistumista aiheuttavista toimenpiteistä, kuuluu jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden on otettava huomioon yhteisön antamat säännökset. suoraan sellaisiin Suositellut perusrajoitukset perustuvat terveysvaikutuksiin, joista on selvää näyttöä. Viitearvoja suositellaan käytettäväksi käytännön altistusarvioinnissa. 19 Viitearvojen noudattaminen takaa samalla asianomaisten perusrajoitusten noudattamisen. Jos mitattu arvo on viitearvoa suurempi, se ei kuitenkaan välttämättä ylitä perusrajoitusta. Tällaisissa tapauksissa on kuitenkin syytä varmistaa, että perusrajoitusta on noudatettu. ja vain ja ovat seuranta jäsenvaltion On suositeltavaa, että viitearvojen ylittyessä tehdään altistumistilanteen vastuulla. arviointi. Arviointi Altistumistilanteen arvioinnissa voidaan käyttää perusteina esimerkiksi altistumisen kestoa, altistuneita ruumiinosia tai altistuneiden lukumäärää, ikää ja terveydentilaa. Jäsenvaltiot päättävät itse seurantatoimenpiteistä kunkin altistumistilanteen osalta. Seurantatoimenpiteisiin voi sisältyä tiedon jakaminen altistuneille henkilöille, altistuslähteen ja ihmisten välisen vähimmäisetäisyyden asettaminen sekä lähteen asennustavan, rakenteen tai käyttötavan muuttaminen. Toteuttaessaan väestön altistumiseen liittyviä toimia jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon myös toimenpiteen kustannusten ja hyötyjen suhteen. Jotta mahdollisia pikaisia toimenpiteitä edellyttävästä tieteellisestä tai varsinaisiin sekä teknologisesta altistumistilanteisiin liittyvistä tiedoista saataisiin ajanmukainen yleiskuva, komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot laativat kertomukset tämän suosituksen alaan kuluvista toimenpiteistään ja ohjeistaan sekä siitä, miten ohjeita on kehityksestä säännöksiin ja 19 Vastaavaa järjestelmää on ehdotettu sovellettavaksi työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseen liittyviin vaatimuksiin. Järjestelmään sisältyy kynnysarvoja ja toimenpiteitä edellyttäviä arvoja. 17 noudatettu. Komissio esittää asiasta kokonaiskertomuksen jäsenvaltioiden kertomusten perusteella. 18 EHDOTUS: NEUVOSTON SUOSITUS väestön altistumisen rajoittamisesta taajuudeltaan 0 Hz-300 GHz oleville sähkömagneettisille kentille (komission esittämä) 19 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 129 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen,1 ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2 sekä katsoo, että 1. perustamissopimuksen 3 artiklan o kohdan mukaisesti yhteisön toimintaan on sisällyttävä myötävaikuttaminen korkean terveyden suojelun tason saavuttamiseen, 2. Euroopan parlamentti kehotti päätöslauselmassaan ionisoimattoman säteilyn haittavaikutusten tekemään ehdotuksia, joilla rajoitettaisiin työntekijöiden ja yleisön altistumista ionisoimattomalle sähkömagneettiselle säteilylle, torjumisesta3 komissiota 3. on tai ryhdytty imettävien raskaana työntekijöiden työntekijöiden turvallisuutta ja terveyttä varten on asetettu yhteisön tason vähimmäisvaatimukset näyttöpäätetyön osalta;4 yhteisön tason äskettäin toimenpiteisiin synnyttäneiden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä,5 mihin sisältyy muun liittyy muassa työnantajien velvollisuus arvioida tehtävät, joihin ionisoimattomalle säteilylle; on ehdotettu erityinen riski altistua fysikaalisille vähimmäisvaatimuksia suojelemiseksi koskevat tekijöille suojelutoimenpiteet mukaan lukien,6 ionisoimatonta työntekijöiden turvallisuuden altistumiselta, säteilyä olevien ja 4. on erittäin tärkeää suojella yhteisön väestöä tutkimuksissa osoitetuilta terveyshaitoilta, joita voi aiheutua altistumisesta sähkömagneettisille kentille, 5. sähkömagneettisia kenttiä koskevien toimenpiteiden on tarjottava kaikille yhteisön kansalaisille korkeatasoinen suoja altistumista EYVL xxx. EYVL xxx. EYVL C 205, 25. 7. 94, s. 439. EYVL L 156, 21. 6. 90, s. 14-18. EYVL No L 348, 28. 11. 92, s. 1-8. EYVL C 77, 18. 3. 93, s. 12 ja EYVL C 230, 19. 8. 94, s. 3-29. 20 tästä aiheesta antamien säännösten on vastaan; jäsenvaltioiden perustuttava yhteisesti sovittuun järjestelmään, jotta varmistetaan suojelun olevan yhtenäistä koko yhteisössä, 6. toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisö voi toteuttaa tällä alalla uusia toimenpiteitä, jotka eivät kuulu sen yksinomaiseen toimivaltaan, esimerkiksi väestön säteilyltä, ainoastaan, jos ehdotetun toiminnan tavoitteet voidaan toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön kuin jäsenvaltioiden toteuttaman toiminnan avulla, ionisoimattomalta suojeleminen 7. on tarpeen luoda yhteisön järjestelmä väestön suojelemiseksi sähkömagneettisilta kentiltä antamalla suosituksia jäsenvaltioille, 8. järjestelmän on perustuttava tätä aihetta koskevaan parhaaseen saatavissa olevaan tieteelliseen tietämykseen ja asiantuntemukseen ja sen on sisällettävä sähkömagneettisille kentille altistumista koskevat perusrajoitukset ja viitearvot; kansainvälinen säteilysuojelutoimikunta ICNIRP on antanut asiasta suosituksia, joita myös komission tieteellinen ohjauskomitea tukee, 9. perusrajoituksia ja viitearvoja kaikkeen sähkömagneettisten kenttien aiheuttamaan säteilyyn lukuun ottamatta ionisoivaa säteilyä; optista säteilyä koskevia optista säteilyä ja tieteellisiä tietoja ja lisää ja ionisoivasta säteilystä on jo annettu yhteisön säännöksiä, lausuntoja on vielä tarkasteltava sovelletaan suoja kenttien sähkömagneettisten 10. suositeltuja rajoituksia ja viitearvoja noudattamalla saadaan aikaan korkeatasoinen todettuja terveysvaikutuksia vastaan, mutta näin ei välttämättä vältytä säteilyn häiritseviltä tai muilta vaikutuksilta lääketieteellisten laitteiden, kuten sydämentahdistimien, metallisten toimintaan; kammionvärinänpoistajien sydämentahdistimen toiminta voi häiriintyä myös säteilytason ollessa alle suosituksen viitearvojen, joten tahdistimen käytölle on oltava asianmukaiset turvaohjeet, jotka eivät kuitenkaan kuulu tämän suosituksen alaan, ja kuuloelinsiirrännäisten, proteesien, ja keinoja 11. tässä suosituksessa esitetään suhteellisuusperiaatteen mukaan yleisiä jätetään periaatteita väestön jäsenvaltioiden asiaksi antaa säteilylähteistä ja sähkömagneettisille kentille altistumista aiheuttavista käytännöistä yksityiskohtaisia altistumisolosuhteet määräyksiä suojelemiseksi henkilöiden luokitella sekä ja 21 työperäisiksi koskevien yhteisön säännösten mukaisesti, tai ei-työperäisiksi työturvallisuutta ja työterveyttä 12. jäsenvaltiot voivat määrätä tätä suositusta tiukemmasta terveydensuojelusta, 13. jäsenvaltioiden toteuttamista tätä aihetta koskevista pakollisista ja vapaaehtoisista toimenpiteistä ja siitä, miten niissä on otettu huomioon nämä suositukset, laaditaan kansalliset ja yhteisön tason kertomukset, 14. sähkömagneettisten kenttien ja lisäämiseksi jäsenvaltioiden on suojautumiskeinojen tuntemuksen edistettävä tiedottamista ja alan käytäntöihin liittyvien sääntöjen levittämistä erityisesti laitteiden suunnittelun, asennuksen ja käytön osalta, jotta altistustasot eivät ylitä suositeltuja rajoituksia; aiheuttamien riskien 15. on syytä kiinnittää huomiota sähkömagneettisiin kenttiin liittyvien tiedottamiseen kansalaisten ja niistä riskien ymmärtämiseen riskikäsitykset huomioon ottavalla tavalla, ja 16. jäsenvaltioiden on otettava huomioon ionisoimattomaan säteilyyn liittyvää suojelua koskevan tieteellisen tietämyksen ja teknologian kehitys; näitä suosituksia on tarkistettava erityisesti toimivaltaisten kansainvälisten organisaatioiden, kuten säteilyä antamien käsittelevän kansainvälisen neuvojen perusteella, säteily suojelutoimikunnan ionisoimatonta 22 SUOSITTELEE: I II III jäsenvaltiot käyttävät tähän että suositukseen liittyvissä toimissaan niille suosituksen liitteen I osassa A annettuja merkityssisältöjä, fysikaalisista suureista jäsenvaltiot että järjestääkseen suojelun sähkömagneettisille kentille altistumista vastaan terveyden korkeatasoisen a) b) käyttöön viitearvojen perusrajoitusten ottavat järjestelmän käyttämällä perustana liitteen I osassa B annettuja arvoja, ja toteuttavat edellä mainittuun järjestelmään perustuvia toimenpiteitä, altistumista liittyvät sähkömagneettisille kentille aiheuttaviin säteilylähteisiin ja käytänteisiin, väestön jotka c) pyrkivät noudattamaan liitteessä II väestön altistumiselle esitettyjä perusrajoituksia, jäsenvaltiot että noudattamisen helpottamiseksi ja edistämiseksi liitteessä II esitettyjen perusrajoitusten a) b) käyttävät liitteessä III esitettyjä viitearvoja määrittäessään altistusarvioinnissa, onko perusrajoitusten ylittyminen todennäköistä ja arvioivat tilanteita, joissa eritaajuista säteilyä lähettäviä säteilylähteitä on useita, käyttämällä liitteessä IV esitettyjä kaavoja sekä perusrajoitusten että viitearvojen osalta, IV että jäsenvaltiot lisätäkseen tietoja sähkömagneettisille kentille altistumisen riskeistä ja parantaakseen altistumissuojaa: kansalaisille tarjoavat sähkömagneettisten kenttien johdosta toteutettavista toimista, sopivassa muodossa terveysvaikutuksista tietoja ja niiden V jäsenvaltiot terveysvaikutuksista: lisätäkseen tietoja sähkömagneettisten kenttien 23 tutkimusohjelmiaan edistävät ja arvioivat osana kansallisia tehtävää sähkömagneettisiin kenttiin ja terveyteen ihmisen liittyvää tutkimusta ottaen huomioon yhteisön ja kansainvälisen tutkimusyhteisön suositukset ja tulokset, VI jäsenvaltiot myötävaikuttaakseen yhtenäisen suojelujärjestelmän luomiseen sähkömagneettisille kentille altistumisen riskejä vastaan: laativat kertomuksia niiden toimenpiteiden toteuttamisesta, joihin ne ovat ryhtyneet tämän suosituksen kohteena olevalla alalla, ja ilmoittavat niistä komissiolle kolmen vuoden kuluttua tämän suosituksen antamisesta ilmoittaen, miten suositus on otettu toimenpiteissä huomioon, ja KEHOTTAA komissiota laatimaan koko yhteisön kattavan kertomuksen, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden laatimat kertomukset, sekä seuraamaan soveltamisalaan kuuluvien seikkojen kehitystä suosituksen tarkistamiseksi ja saattamiseksi ajan tasalle. suosituksen tämän Tehty Brysselissä, Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 24 LIITE I MÄÄRITELMÄT Tässä suosituksessa luetaan sähkömagneettisiin kenttiin staattiset kentät, erittäin pienitaajuiset kentät sekä radiotaajuiset kentät, mikroaallot mukaan lukien, joiden taajuus on välillä 0 Hz-300 GHz. A. Fysikaaliset suureet Sähkömagneettisille kentille altistumisen yhteydessä käytetään yleisesti seuraavia kahdeksaa fysikaalista suuretta: 1. Kosketusvirta (A), joka vallitsee henkilön ja kohteen välillä, ilmaistaan ampeereina (A). Sähkökentässä sijaitseva sähköä johtava kohde voi varautua kentän vaikutuksesta. 2. Virrantiheys (J) on esimerkiksi ihmisruumiin tai sen osan kaltaisessa tilavuusjohtimessa kulkeva virta virran suuntaan nähden kohtisuoran tason pinta-alayksikköä kohti. Virrantiheys ilmaistaan ampeereina neliömetriä kohti (A/m2). 3. Sähkökentän voimakkuus on vektorisuure hiukkaseen varautuneeseen riippumatonta voimaa. Se ilmaistaan voltteina metriä kohti (V/m). (E), hiukkasen kohdistuvaa, joka vastaa liiketilasta 4. Magneettikentän voimakkuus on vektorisuure (H), joka yhdessä magneettivuon tiheyden kanssa määrittää magneettikentän annetussa avaruuden pisteessä. Se ilmaistaan ampeereina metriä kohti (A/m). 5. Magneettivuon tiheys on vektorisuure (B), jonka vaikutuksesta syntyy liikkuviin varauksiin kohdistuva voima. Suureen arvo ilmaistaan tesloina (T). Vapaassa tilassa ja eloperäisessä väliaineessa magneettivuon ja magneettikentän voimakkuuden vastaavuus voidaan tiheyden määrittää käyttämällä kaavaa 1 A m"1 = 4n 10"7T. 6. Tehotiheys (S) on suure, jota käytetään erittäin suurten taajuuksien kuvaamisessa, kun säteily ei tunkeudu syvälle kehoon. Suure määritellään kohteen pintaan nähden kohtisuoraan säteilyn tehona kohteen pinta-alayksikköä kohti, ja se ilmaistaan watteina neliömetriä kohti (W/m2). 7. Ominaisabsorptio (SA) määritellään biologisen kudoksen absorboimana energiana massayksikköä kohti (J/kg). Näissä suosituksissa suuretta 25 käytetään asetettaessa rajoituksia pulssimuotoisen mikroaaltosäteilyn muille kuin lämpövaikutuksille. (W/kg). Koko vartalon SAR-arvoa 8. Ominaisabsorpiionopeus (SAR), joka määritetään keskiarvona koko keholle tai kehon osille, määritellään energian absorboitumisnopeutena kudoksen massayksikköä kohti. Se ilmaistaan watteina kilogrammaa kohti laajalti hyväksyttävänä suureena mitattaessa radiotaajuuksille altistumisen lämpöhaittavaikutuksia. Koko vartalon SAR-arvon ohella käytetään paikallisia SAR-arvoja, joita tarvitaan arvioitaessa ja rajoitettaessa erityisissä altistusoloissa syntyviä liiallisia energiakertymiä pienille alueille esimerkiksi maadoittuneen henkilön altistuminen alhaisen megahertsitaajuuden tapahtuva tai antennin radiosäteilylle altistuminen. ihmiskehoa. Tällaisia läheisyydessä tai kentän olosuhteita pidetään ovat Näistä suureista ovat suoraan mitattavissa magneettivuon kosketusvirta, sähkö-ja magneettikentän voimakkuus sekä tehotiheys. tiheys, B. Perusrajoitukset ja viitearvot sähkömagneettisten kenttien mahdollisten Jotta terveysvaikutusten arviointiin perustuvien rajoitusten soveltaminen helpottuisi, on erotettava toisistaan perusrajoitukset ja viitearvot. sähkö-, magneetti- - Perusrajoitukset. Sellaisia muuttuville ja sähkömagneettisille kentille altistumiselle asetettavia rajoituksia, jotka perustuvat suoraan kiistatta todettuihin terveysvaikutuksiin ja biologisiin tekijöihin, nimitetään perusrajoituksiksi. Kentän taajuuden mukaan rajoitusten määrittelyssä käytetään seuraavia fysikaalisia suureita: magneettivuon tiheys (B), virrantiheys (J), ominaisabsorptionopeus (SAR) ja tehotiheys (S). Magneettivuon tiheys ja tehotiheys voidaan vaivatta mitata altistuneesta henkilöstä. - Viitearvot. Viitearvot on tarkoitettu käytettäviksi määrittäessä käytännön altistusmittauksissa, onko perusrajoitusten ylittyminen todennäköistä. Osa viitearvoista on johdettu perusrajoituksista mittausten ja/tai laskennallisten keinojen avulla, kun taas osa koskee ja välillisiä sähkömagneettisille kentille altistumisen aistimista haittavaikutuksia. Johdettuja suureita ovat sähkökentän voimakkuus (E), magneettikentän voimakkuus (H), magneettivuon tiheys (B), tehotiheys (S) ja raajassa kulkeva virta (4). Havaitsemista ja muita välillisiä 26 haittavaikutuksia koskevia suureita ovat virta (kosketusvirta) (Jr) ja pulssimuotoisten kenttien osalta ominaisabsorptio (SA). Näiden suureiden mitattuja tai laskennallisia arvoja voidaan yksittäisisissä viitearvoon. Viitearvon vastaavaan altistustilanteissa noudattaminen takaa myös vastaavan perusrajoituksen noudattamisen. Mikäli mitattu arvo ylittää viitearvon, perusrajoitus ei välttämättä ylity. Tällaisessa tilanteessa on kuitenkin tarpeen tarkistaa, onko tilanne perusrajoituksen mukainen. verrata ei suosituksiin sähkökenttiä koskevia Näihin kvantitatiivisia rajoituksia. On kuitenkin suositeltavaa välttää häiritsevän voimakkaita pinnallisia sähkövarauksia sekä stressiä tai epämiellyttävää oloa aiheuttavia kipinäpurkauksia. staattisia sisälly Osa suureista, kuten magneettivuon tiheys (B) ja tehotiheys (S), toimii tiettyjen taajuuksien osalta sekä perusrajoituksena että viitearvona (ks. liitteet II ja III). 27 LIITE II PERUSRAJOITUKSET Sähkömagneettisia kenttiä koskevien rajoitusten määrittelyssä käytetään kentän fysikaalisia mukaan taajuuden (dosimetrisiä/eksposimetrisiä) suureita: seuraavia 0-1 Hz: Perusrajoitukset koskevat staattisten magneettikenttien (0 Hz) magneettivuon tiheyttä ja taajuudeltaan enintään 1 Hz:n muuttuvien magneettikenttien virrantiheyttä. Tavoitteena on torjua vaikutukset sydän- ja verisuonijärjestelmään sekä keskushermostoon. I Hz-10 MHz: Perusrajoitukset koskevat virrantiheyttä tavoitteena torjua vaikutukset hermojärjestelmän toimintaan. 100 kHz-10 GHz: Perusrajoitukset koskevat SAR-arvoa tavoitteena torjua koko vartalon liiallinen kudoksen paikallinen kuumeneminen. Taajuudella 100 kHz-lOMHz asetetaan perusrajoitukset sekä virrantiheydelle että SAR-arvolle. lämpeneminen sekä 10 GHz-300 GHz: Perusrajoitukset koskevat tehotiheyttä, ja tavoitteena on estää kudosten kuumeneminen kehon pinnalla tai lähellä pintaa. Perusrajoitukset (taulukko 1) asetetaan niin, että voidaan ottaa huomioon yksilölliseen herkkyyteen ja ympäristöoloihin liittyvät epävarmuustekijät sekä se, että kansalaiset ovat iältään ja terveydentilaltaan erilaisia. 28 Taulukko 1: Perusrajoitukset sähkö-, magneetti- ja sähkömagneettisille kentille (0 Hz-300 GHz). Taajuus Magneetti- vuon tiheys (mT) Virran- tiheys (mA/m2) (rms) Koko vartalon keski määräinen SAR-arvo (W/kg) ~ Paikallinen SAR-arvo (pää ja vartalo) (W/kg) - 0Hz >0-lHz l^tHz 4-1000 Hz 1000 Hz-100 kHz 100 kHz-10 MHz 10 MHz-10 GHz 10-300GHZ 40 - — ~ » 8 8/f 2 #500 f/500 — - - __ 0,08 0,08 - - __ 2 2 « Paikallinen SAR-arvo (raajat) (W/kg) Teho- tiheysS (W/m2) - - __ 4 4 « - - __ — - 10_ Huomautuksia 1. / on taajuus hertseinä (Hz). 2. Virrantiheyden perusrajoituksen tarkoituksena on antaa suoja pään ja vartalon keskushermostokudosten akuuttia altistumista vastaan. Rajoituksen arvoon sisältyy varmuuskerroin. 3. Koska vartalo ei ole sähköisesti homogeeninen, virrantiheys olisi ilmoitettavana keskimääräisenä virran suuntaan nähden kohtisuoraa 1 cm2:nalaa kohti. 4. Enintään 100 kHz:n taajuudet: huippuvirrantiheysarvo lasketaan kertomalla tehollisarvo (rms value) V2:lla (-1,414). Kun pulssin kesto on tp, perusrajoituksissa sovellettava vastaava taajuus lasketaan kaavalla/= l/(2/p). 5. Enintään 100 kHz:n taajuudet ja pulssimuotoiset magneettikentät: pulssin maksimivirrantiheys voidaan laskea nousu- ja laskuaikojen sekä magneettivuon tiheyden maksimivaihtelun perusteella. Indusoituneen virran tiheyttä voidaan sitten verrata vastaavaan perusrajoitukseen. 6. Kaikki SAR-arvot ilmoitetaan keskimääräisinä 6 minuutin jaksoa kohti. 7. Paikallisen SAR:n keskimääräinen arvo lasketaan 10 gramman yhtenäistä kudosmassaa kohti. Altistuksen arvioinnissa käytetään näin saatua SARn maksimiarvoa. 8. Kun pulssin kesto on Sp, perusrajoituksissa sovellettava vastaava taajuus lasketaan kaavalla/= l/(2fp). Taajuudeltaan 0,3-10 GHz olevalle pulssialtistukseen sekä pään paikallisaltistukseen suositellaan lämpölaajenemisen aiheuttamien, kuuloaistimuksina havaittavien vaikutusten rajoittamiseksi ja välttämiseksi sovellettavan lisäksi toista perusrajoitusta. Lisärajoituksen mukaan SA-arvo ei saa olla yli 2mJ kg*1 laskettuna keskimäärin 10 kudosgrammaa kohti. 29 LIITE III Viitearvot viitearvot Altistuksen suurearvojen vertailukohdaksi. Kun noudatetaan kaikkia viitearvoja, noudatetaan samalla myös perusrajoituksia. tarkoitettu mitattujen on Mikäli mitattu arvo ylittää viitearvon, perusrajoitus ei välttämättä ylity. Tällaisessa tilanteessa on kuitenkin tarpeen tarkistaa, onko altistus perusrajoitusta vähäisempi. rajoittamiseen Altistuksen tähtäävät viitearvot perustuvat mihin perusrajoituksiin, jotka koskevat tilannetta, jossa kentän ja altistuvan ihmisen välinen vuorovaikutus on maksimissaan. Näin saavutetaan paras mahdollinen suojataso. Viitearvot on esitetty tiivistetysti taulukoissa 2 ja 3. Ne esitetään yleensä keskimääräisinä arvoina altistuvan henkilön koko vartaloa kohti, kuitenkin siten, että paikallisaltistusta koskevia perusrajoituksia ei ylitetä. Viitearvojen käyttö ei sovellu tiettyihin tilanteisiin, joissa altistus on erityisen paikallista, esimerkiksi kun ihmisen pää altistuu kädessä pidettävästä puhelimesta tulevalle säteilylle. Tällaisissa tapauksissa olisi suoraan tarkistettava, että paikallisaltistusta koskevaa perusrajoitusta noudatetaan. 30 Kenttiä koskevat arvot Taulukko 2: Perusrajoitukset sähkö-, magneetti- ja sähkömagneettisille kentille (0 Hz-300 GHz, häiritsemättömät tehollisarvot). Taajuus 0-1 Hz 1-8 Hz 8-25 Hz 0,025-0,8 kHz 0,8-3 kHz 3-150 kHz 0,15-1 MHz 1-10 MHz 10-400 MHz 400-2000 MHz 2-300 GHz E-kcnliin voimakkuus (y/m) - 10 000 10 000 250/f 250/f 87 87 87/f"2 28 1,375 f1'2 61 H-kcntan voimakkuus (A/m) 3,2 x 104 3,2xl04/f2 4 000/f 4/f 5 5 0,73/f 0,73/f 0,073 0,0037 f1'2 0,16 B-kcntta (nT) 4xl04 4xl04/f* 5 000/f 5/f 6,25 6,25 0,92/f 0,92/f 0,092 0,0046 f"2 0,20 Vaslaavan tasoaallon tehotiheys S. o (W/m2) - - - - - - - - 2 f/200 10 Huomautuksia: 1. 2. 3. 4. a B2 ilmoiteta / on taajuussarakkeessa ilmoitettu taajuus. 100 kHz--10( }Hz:n taaiuu< iet: A' E2, H2, j minuutin jaksoa kohti. Yli 10 GHz. n taajuudet: SCH, E2, H2, ja B2 ilmoitetaan keskimääräisinä 6%/f05 minuutin jaksoa kohti (/"ilmoitetaan gigahertseinä). Sähkökenttää koskevaa arvoa ei aseteta kentille, joiden taajuus on alle 1 Hz, sillä nämä ovat käytännössä staattisia kenttiä. Useimmat ihmiset eivät havaitse häiritseviä pintasähkövarauksia kentän voimakkuuden ollessa alle 25 kV/m. Stressiä tai epämiellyttävää oloa aiheuttavia kipinäpurkauksia on syytä välttää. an keskim&ar aisina 6 Huippuarvojen osalta sovelletaan E-kentän voimakkuuteen (V/m), H- kentän voimakkuuteen (A/m) ja B-kenttään (uT) seuraavia arvoja: - Enintään 100 kllz:n taajuudet: huippuarvo lasketaan kertomalla tehollisarvo (rms value) V2:lla (-1,414). Kun pulssin kesto on /p, vastaava taajuus lasketaan kaavalla/= l/(2/p). - 100 kHz-10 MHz:n taajuudet: huippuarvo lasketaan kertomalla tehollisarvo tekijällä 10a Jossa a = (0,665 log(f7105)+0,176). f ilmaistaan kilohertseinä. - 10 MHz-300 GHz:n taajuudet: huippuarvo lasketaan kertomalla tehollisarvo 32:11a. Vaikka pulssimuotoisten kenttien biologisten vaikutusten ja huippuarvojen suhteesta on varsin vähän tietoa, suositellaan, että kun kentän taajuus ylittää 10 MHz, pulssin leveyden suhteen keskimääräinen Seq-arvo olisi 31 korkeintaan 1000 kertaa viitearvon suuruinen ja että kentän voimakkuus olisi korkeintaan 32 kertaa kentän voimakkuudelle asetetun viitearvon suuruinen. Taajuuden ollessa 0,3:sta muutamaan gigahertsiin samoin kuin pään paikallisaltistuksen osalta on lämpölaajentumisen aiheuttamien kuuloaistimuksina havaittavien vaikutusten rajoittamiseksi ja välttämiseksi rajoitettava pulssien aiheuttamaa ominaisabsorptiota. Vaikutuksen laukaiseva SA-kynnysarvo on näillä taajuuksilla 4-16 mJ kg"1, mikä vastaa 30 jis:n kestoisten pulssien osalta suuruudeltaan 130-520 W kg"1 olevaa SAR:n huippuarvoa aivoissa. 100 kHz:n ja 10 MHz:n välisillä taajuuksilla kentän voimakkuuden huippuarvo saadaan interpolation avulla siten, että interpolaatiossa käytettävä alempi arvo on 1,5 kertaa 100 kHz:n taajuudella mitattu huippuarvo ja ylempi arvo 32 kertaa 10 MHz:n taajuudella mitattu huippuarvo. Kosketusvirratja raajassa kulkevat virrat Taajuuden ylittäessä 110 MHz suositellaan käytettäväksi edellisten lisäksi eräitä muita viitearvoja, jotta vältyttäisiin kosketusvirran aiheuttamilta vaaroilta. Kosketusvirtaan liittyvät viitearvot on esitetty taulukossa 3. Viitearvoja määritettäessä on otettu huomioon, että biologisen reaktion laukaiseva kosketusvirran kynnysarvo on aikuisilla naisilla noin kaksi kolmannesta ja lapsilla puolet aikuisten miesten vastaavasta arvosta. Taulukko 3: Viitearvot kosketuksesta sähköä johtavan kohteen kanssa aiheutuvalle kosketusvirralle (f kilohertseinä) Taajuus 0 Hz-2,5 kHz 2,5kHz-100kHz lOOkHz-llOMHz Enimmais- kosketusvirta (mA) 0,5 0,2 f 20 Taajuuden ollessa 10 MHz-110 MHz suositellaan minkä tahansa raajan lävitse kulkevan virran viitearvoksi 45 mA. Näin pyritään rajoittamaan 6 minuutin jaksoa kohti laskettua paikallista SAR-arvoa. 32 LIITE IV Yhtäaikainen altistuminen eri säteily taajuuksille Altistuttaessa samanaikaisesti usealle eritaajuiselle kentälle on otettava huomioon mahdollisuus, että altistusten vaikutukset voivat kumuloitua. laskelmat on suoritettava erikseen kunkin Kumulaatioon perustuvat vaikutuksen ja kohdistuvat sähköstimulaatiovaikutukset on arvioitava erikseen. vartaloon lämpö- osalta, ts. Perusrajoitukset Tilanteessa, jossa henkilö altistuu samanaikaisesti usealle eritaajuiselle kentälle, on perusrajoituksiin sovellettava seuraavassa esitettyjä kriteerejä. Sähköstimulaation osalta - koskee taajuuskaistaa 1 Hz-10 MHz - lisätään indusoituneen virran tiheyden arvoa seuraavasti: 10MHz j i-lHz JLJ Lämpövaikutusten osalta - koskee yli 100 kHz:n taajuuksia -lisätään ominaisabsorptionopeuden ja tehotiheyden arvoa seuraavasti: 10GHz C/IE> 300GHz c v^ öAKj | v^ o/ < j i=100kHz SARL PlOGHz SL joissa Jj on virrantiheys taajuudella i Ji,t i on taulukossa 1 esitetty virrantiheyden perusrajoitus taajuudella i SARj on altistuksen aiheuttama SAR-arvo taajuudella i SARL on taulukossa 1 esitetty SAR-arvon perusrajoitus Si on tehotiheys taajuudella i SL on taulukossa 1 esitetty tehotiheyden perusrajoitus. 33 Viitearvot Sovellettaessa perusrajoituksia olisi kentän voimakkuuden viitearvoihin sovellettava seuraavassa esitettyjä kriteerejä: Indusoituneen virran tiheyden ja sähköstimulaation osalta, taajuuden ollessa enintään 10 MHz, kenttiä koskeviin viitearvoihin sovelletaan seuraavaa kahta edellytystä: v iMllz y lOKillz v + y ^y ja / \ih Eu i IMIIZ & ISOkllz rr 10MHz rr j=lHztiL,j j 150kHz V joissa Ej on sähkökentän voimakkuus taajuudella i EL, i on taulukossa 2 ilmoitettu sähkökentän voimakkuuden viitearvo Hj on magneettikentän voimakkuus taajuudella j HL, J on taulukossa 2 ilmoitettu magneettikentän voimakkuuden viitearvo a = 87 V/m ja b = 5 A/m (6,25 uT). Toisin kuin sekä työperäistä että yleistä altistusta käsittelevissä ICNIRP:n ohjeissa1 tässä esitettyjen laskentakaavojen rajakohdat vastaavat tavallisen väestön altistusoloja. Vakioiden (aja b) käyttö yli 1 MHz:n taajuisten sähkökenttien ja yli 150 kHz:n magneettikenttien yhteydessä perustuu siihen, että summakaavojen perustana on indusoituneen virran tiheys eikä asiaa pidä sekoittaa lämpövaikutusten ovat perustana muuttujalle EL, i yli 1 MHz:n taajuudella ja muuttujalle HL, J yli 150 kHz:n taajuudella. Arvot on esitetty taulukossa 2. esimtymisoloihin. Jälkimmäiset International Commission on Non-Ioni/ing Radiation Protection. Guidelines for Limiting Exposure to Time-Varying Hlcctrie, Magnetic, and Electromagnetic Fields (up to 300 GHz). Health Phys. , painettavana. 34 Yli 100 kHz:n taajuuksilla esiintyvien lämpövaikutusten osalta kenttien viitearvoihin olisi sovellettava seuraavia kahta kriteeriä: IMIIz c 300GHz n I f-A E (-*-/*! i^lOOkHz C i>lMHz E Lti ja 150kHz jj 300GHz ,, E ff A I <f-f*i j=100kHz Cl j>150kHz HUj joissa \\ on sähkökentän voimakkuus taajuudella i K|,_, on taulukossa 2 ilmoitettu sähkökentän voimakkuuden viitearvo Hj on magneettikentän voimakkuus taajuudella j HLJ on taulukosta 2 saatu magneettikentän viitearvo c=87/f*/2 V/m ja d=0,73/f A/m. Myös tässä yhteydessä joitakin rajakohtia on muokattu vastaamaan vain yleistä altistusta toisin kuin ICNIRP:n ohjeissa. Raajassa kulkevaan ensimmäistä ja kosketusvirtaan jälkimmäistä: sovelletaan virtaan seuraavista kriteereistä I! OMIIz f \ i '* v ' /. * ; /, <1 A-IOA///: 11 OM/z WMHZ l If <- n~\llz '(',,, joissa Ik on raajassa kulkevaa virtaa edustava tekijä taajuudella k II, k on raajassa kulkevan virran viitearvo eli 45 mA In on kosketusvirtaa edustava tekijä taajuudella n Ic,n on kosketusvirran viitearvo taajuudella n (ks. taulukko 3). Edellä esitettyjen yhteenlaskukaavojen taustalla on oletuksena, että useasta eritaajuisesta lähteestä peräisin olevien kenttien vaiheet summautuvat haitallisimmalla vallitsevat altistustasot voivat näin ollen käytännössä olla lievempiä kuin edellä olevien laskentakaavojen perusteella saadut viitearvot. tavalla. Tyypillisissä altistustilanteissa 35 ISSN 1024-4492 KOM(98) 268 lopullinen ASIAKIRJAT FI 05 15 12 14 Luettelonumero : CB-CO-98-298-FI-C ISBN 92-78-35926-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg %


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1809/98 του Peter TRUSCOTT προς την Επ τροπή. Διαρθρωτικοί πόροι

eurovoc_concepts:
EU initiative
Structural Funds
commitment of expenditure
distribution of aid
multiannual financial framework
structural policy
technical cooperation

text: 5. 2. 1999 EL Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn C 31/85 (1999/C 31/113) GRAPTH ERVTHSH E-1809/98 ypobolh· : Peter Truscott (PSE) prow thn Epitroph· (11 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Diarurvtikoi· po·roi Mporei· h Epitroph· na maw anakoinv· sei th gnv· mh thw se sxe·sh me ta endexo·mena pososta· katanomh·w tvn diarurvtikv· n po·rvn metajy· tvn protaue·ntvn ne·vn Sto·xvn 2 kai 3; Apa· nthsh thw k. Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (20 Ioyli·oy 1998) H katanomh· tvn pistv· sevn metajy· tvn sto·xvn 2 kai 3 mporei· na pragmatopoihuei· mo·no meta· apo· symfvni·a sto plai·sio toy Symboyli·oy sxetika· me tiw dhmosionomike·w prooptike·w gia thn peri·odo 2000-2006. H katanomh· ayth· ua apotele·sei antikei·meno, o·pvw to 1989 kai 1993, apo·fashw thw Epitroph·w meta· thn yioue·thsh tvn kanonismv· n gia ta diarurvtika· tamei·a. H apo·fash ayth· pre·pei na lhfuei· sy·mfvna me tiw diata·jeiw toy a·ruroy 7 thw pro·tashw kanonismoy· peri· tvn genikv· n diata·jevn gia ta diarurvtika· tamei·a (1), to opoi·o ori·zei: › oi diaue·simoi po·roi gia analh·ceiw ypoxrev· sevn ype·r tvn epile·jimvn perioxv· n toy sto·xoy 1 apoteloy·n peri·poy ta dy·o tri·ta toy syno·loy tvn kondyli·vn tvn tamei·vn• › h Epitroph· probai·nei, me diafanei·w diadikasi·ew, se endeiktikh· katanomh· ana· kra·tow me·low toy 90 % tvn diaue·simvn pistv· sevn ana·lhchw ypoxrev· sevn gia ton programmatismo·• › to 5 % tvn pistv· sevn ana·lhchw ypoxrev· sevn tvn tamei·vn diati·uentai gia th xrhmatodo·thsh kainoto·mvn energeiv· n kai energeiv· n texnikh·w boh·ueiaw. (1) COM(98)131 teliko·. (1999/C 31/114) GRAPTH ERVTHSH E-1810/98 ypobolh· : Peter Truscott (PSE) prow thn Epitroph· (11 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Diarurvtikoi· po·roi Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei se poio· baumo· ta sxe·dia sto plai·sio toy ne·oy Sto·xoy 3 ua pre·pei na sygkentrv· noyn ta krith·ria thw biv· simhw ana·ptyjhw, idi·vw o·son afora· to periba·llon; Apa· nthsh toy k. Flynn ej ono·matow thw Epitroph· w (3 Septembri·oy 1998) To a·ruro 1 toy proteino·menoy genikoy· kanonismoy· tvn diarurvtikv· n tamei·vn (1) kai to a·ruro 1 toy proteino·menoy kanonismoy· toy Eyrvpai¤koy· Koinvnikoy· Tamei·oy (EKT)1 ori·zoyn thn apostolh· toy EKT kai ka·noyn idiai·terh anafora· sth synthroy·menh ana·ptyjh kauv· w kai sthn prostasi·a kai belti·vsh toy periba·l- lontow, mazi· me a·lla shmei·a poy endiafe·royn thn politikh· vw me·row toy politikoy· plaisi·oy sto opoi·o ua pre·pei na leitoyrgei· to EKT. Oi kateyuynth·riew gramme·w toy sto·xoy 3, oi opoi·ew apaitoy·ntai ba·sei toy a·ruroy 9. 4 toy genikoy· kanonismoy· ua la·boyn kata· syne·peia ypo·ch ayth· th nomikh· apai·thsh. H akribh·w morfh· poy ua la·bei h apai·thsh ayth· ua prosdiorisuei· apo· th stigmh· poy oi kanonismoi· ua e·xoyn ekdouei· kai ypo· to fvw tvn akribv· n diata·jevn poy ua perilamba·noyn oi en lo·gv kanonismoi·. (1) EE C 176, 9. 6. 1998