title: Förslag till rådets beslut om ett delprogram för forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstration,som skall genomföras av Gemensamma forskningscentret för Europeiska gemenskapen med hjälp av direkta åtgärder (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
EU research policy
Joint Research Centre
innovation
research and development
research expenditure (EU)

formats: html pdf print

text: 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/105 Förslag till rådets beslut om ett delprogram för forskning och teknisk utveckling, inbegripet demonstration, som skall genomföras av Gemensamma forskningscentret för Europeiska gemenskapen med hjälp av direkta åtgärder (1998–2002) (98/C 260/08) (Text av betydelse för EES) KOM(98) 305 slutlig — 98/0184(CNS) (Framlagt av kommissionen den 10 juni 1998) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europe- iska gemenskapen, särskilt artikel 130i. 4 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitte´ns yttrande, och av följande skäl: Genom beslut 98/. /EG (1) antog Europaparlamentet och rådet Femte ramprogrammet för Europeiska gemen- skapens verksamhet inom området forskning, teknisk för perioden utveckling och demonstration 1998–2002, i vilket bland annat de aktiviteter fastställs som skall genomföras genom direkta åtgärder. (FoTU) I artikel 130i. 3 i fördraget fastställs att ramprogrammet skall genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhetsområde som ingår i ramprogram- met, och att varje särskilt program skall innehålla de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga. I enlighet med artikel 4. 2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om Fjärde ramprogrammet for Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994–1998) (2), och artikel 7. 3 i rådets beslut om de särskilda programmen för genomför- andet av direkta åtgärder inom Fjärde ramprogrammet, har kommissionen begärt att låta genomföra en extern utvärdering. Denna utvärdering, de slutsatser den inne- håller samt kommissionens kommentarer har sänts till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kom- mitte´n och Regionkommitte´n. Gemensamma forskningscentrets styrelse har hörts beträf- fande delprogrammens vetenskapliga och tekniska inne- håll som behandlas i det arbetsdokument som kommis- sionen antog den 5 november 1997 (3), samt beträffande detta beslut. In enlighet med artikel 130j i fördraget är bestämmel- serna i rådets beslut 98/. /EG av den. om bestämmel- ser om deltagande av företag, forskningscentra och uni- versitet och om spridning av forskningsresultat (4) (nedan kallade ”regler för deltagande och spridning”) tillämpliga på detta delprogram och gör det möjligt för Gemen- samma forskningscentret att delta i indirekta åtgärder som omfattas av delprogrammet. Samarbete med tredje land och internationella organisa- tioner, inte minst i enlighet med artikel 130m i fördraget, kan komma att visa sig vara av nytta i samband med genomförandet av delprogrammet. Genomförandet av detta program omfattar också åtgär- der och metoder för att främja, sprida och prova forsk- ningsresultat, i synnerhet till formån för små och medel- stora företag, samt åtgärder som främjar fri rörlighet och utbildning för forskare. I enlighet med de mål som fastställs i första handlingspla- nen för innovation skall Femte ramprogrammets forsk- (1) Gemensam ståndpunkt (EG) nr 31/98, antagen av rådet den 23 mars 1998 (EGT C 178, 10. 6. 1998, s. 49). (2) EGT L 126, 18. 5. 1994, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 2535/97/EG (EGT L 347, 18. 12. 1997, s. 1). (3) KOM(97) 553 slutlig. (4) KOM(97) 587 slutlig (EGT C 40, 7. 2. 1998, s. 14). C 260/106 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 ningsverksamhet i större utsträckning inriktas på innova- tion. GFC skall aktivt driva på innovationsverksamhet och tekniköverföring. De har fastställts i enlighet med de grundläggande princi- per och de tre kategorier av urvalskriterier som omfattas av bilaga I till beslutet om Femte ramprogrammet. Det är viktigt att övervaka programmets genomförande i syfte att vid behov anpassa det till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen samt behoven inom detta område. Vid en lämplig tidpunkt bör man låta genomföra en oberoende utvärdering av programmets genomförande. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 2. Reglerna för deltagande och spridning gäller för detta delprogram. 3. Reglerna för gemenskapens finansiella deltagande i delprogrammet fastställs i artikel 4 i beslutet om Femte ramprogrammet. 4. De direkta åtgärder som omfattas av delprogrammet definieras i bilagorna II och IV till beslutet om Femte ramprogrammet. Artikel 1 5. Särskilda bestämmelser för genomförandet av delpro- grammet fastställs i bilaga III. I enlighet med artikel 3. 1 i beslutet om Femte rampro- grammet antas härmed delprogrammet för direkta åtgär- der inom forskning, teknisk utveckling och demonstra- tion (nedan kallat ”delprogrammet”) för perioden från och med [datum för detta programs antagande] till och med den 31 december 2002. Artikel 2 I enlighet med bilaga III till Femte ramprogrammet 1. uppgår de medel som bedöms nödvändiga för GFC:s genomförande av direkta åtgärder fortsättningsvis be- nämnt de budgeterade medlen, till 815 miljoner ecu. 2. En vägledning för fördelningen av de budgeterade medlen finns i bilaga II. Artikel 4 Med hänseende till de kriterier som fastställs i artikel 3. 1, de vetenskapliga och tekniska målen och de prioriteringar som fastställs i bilaga II skall kommissionen a) i enlighet med artikel 5. 1 i beslutet om Femte rampro- grammet övervaka genomförandet av delprogrammet och vid behov lägga fram förslag om anpassning i enlighet med artikel 5. 1 i beslutet om Femte rampro- grammet, och b) låta genomföra den externa utvärdering som avses i artikel 5. 2 i beslutet om Femte ramprogrammet av de aktiviteter som bedrivits inom de områden som omfattas av delprogrammet. 3. Av dessa medel anslås Artikel 5 — 200 miljoner ecu för perioden 1998–1999, och — 615 miljoner ecu för perioden 2000–2002. Vid behov skall dessa belopp anpassas till de förutsätt- ningar som anges i artikel 3. 3 i Femte ramprogrammet. 4. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår med hänsyn till de vetenskapliga och tekniska prioriteringar som fastställs i detta beslut och de resurser som finns tillgängliga inom den fleråriga budgetplanen. 1. Kommissionen skall upprätta ett arbetsprogram i vil- ket följande skall anges närmare: a) Innehållet i bilaga II. b) Den preliminära genomförandeplanen för delpro- grammet. 2. Arbetsprogrammet skall vid behov uppdateras. Artikel 6 Artikel 3 1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet, som anförtrotts GFC. 1. Detta delprograms allmänna riktlinjer, vetenskapliga och tekniska mål samt prioriteringar beskrivs i bilaga II. 2. GFC:s styrelse (”styrelsen”) bistår kommissionen. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/107 3. Kommissionens företrädare skall inför styrelsen lägga fram 4. Kommissionen skall regelbundet rapportera till styrel- sen om detta delprograms genomförande. a) förslag till åtgärder för att upprätta och uppdatera det arbetsprogram som avses i artikel 5 i detta beslut, Artikel 7 b) riktlinjerna för den externa utvärdering som fastställs i artikel 5. 2 i Femte ramprogrammet, c) nödvändiga förslag till anpassning av de mål och prioriteringar som anges i bilaga II eller den fördel- ning av finansiella medel som anges i bilaga I till delprogrammet för att detta fortfarande skall vara i överensstämmelse med vetenskapliga och tekniska framsteg och behov. Kommissionen får begära att Gemensamma forsknings- centret, på grundval av principen om ömsesidig nytta, skall genomföra projekt tillsammans med institutioner i tredje land om detta på ett effektivt sätt bidrar till genomförandet av de direkta åtgärderna. Artikel 8 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. BILAGA I VÄGLEDNING FÖR FÖRDELNING AV BUDGETERADE MEDEL Åtgärdstyp Tjänster till allmänheten Främjande av en hållbar utveckling Främjande av gemenskapens konkurrenskraft 39,39 % 43,56 % 17,05 % (1) Cirka 6 % av detta belopp kan anslås till förberedande forskning. (2) Detta sammanlagda belopp omfattar GFC:s budgetbidrag för dess deltagande i åtgärder med kostnadsdelning. Totalt 815 miljoner ecu (1), (2) BILAGA II DE DIREKTA ÅTGÄRDERNAS VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL A. GFC:s uppgifter GFC har till uppgift att tillhandahålla avnämarinriktat vetenskapligt och tekniskt stöd i samband med utvecklingen, genomförandet och övervakningen av EU:s politik. GFC hör till Europeiska kommissionens avdelningar och fungerar som unionens referenscentrum för vetenskap och teknik. Centrets verksamhet är nära förknippad med beslutsprocessen, och tjänar medlemsstaternas gemensamma intressen, samtidigt som centret är oberoende av kommersiella och nationella intressen. GFC stöder beslutsfattarna i deras strävan att ta hänsyn till den enskilde medborgarens intressen, överbrygga klyftan mellan människans verksamhet och miljön, och främja hållbar utveckling genom att utföra forskning på hög nivå i nära samverkan med näringslivet och andra intressenter. C 260/108 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 GFC:s verksamhet grundar sig på intensivt samarbete i nätverk med offentliga och privata institutioner i medlemsstaterna. Exempel på sådant samarbete är forskningsnät, gemensamma projekt och utbyte av personal. Detta är av stor betydelse, eftersom GFC:s verksamhet kompletterar de indirekta åtgärderna i Femte ramprogrammet. De indirekta åtgärderna kommer även fortsättningsvis att vara EU:s främsta redskap för utveckling och provning av nya ide´er, medan GFC:s uppgift är att se till att ide´erna kan komma till nytta när politiska beslut fattas. B. Mål: Bistå till förvaltningen av en utveckling i förändring Teknisk utveckling påverkar våra liv, handeln och vår omvärld, och det gäller inte minst utvecklingar inom biovetenskap och informationsteknik. Förändringarna på dessa områden är komplexa och sammanvävda, vilket innebär att beslutsfattarna behöver hjälp med att förstå hur de kan använda den nya tekniken för att erbjuda befolkningen bättre tjänster, ge industrin nya möjligheter och främja strategier som skyddar allmänheten mot de risker som förändringarna kan medföra. GFC, som är kommissionens vetenskapliga instrument, skall kunna stödja denna förvaltning av utvecklingen genom att bistå EU:s strategiutveckling med åtgärder som främjar förståelsen av nya frågor, tillhandahåller vetenskaplig och teknisk hjälp vid utvecklingen och genomförandet av strategier och utför realistiska granskningar av de strategiska åtgärder- nas effektivitet. Följande två urvalskriterier tillämpas på GFC:s aktiviteter: — Betydelsen för EU:s övriga politik. Kunskap om unionens politiska dagordning gör att GFC:s forskning kan genomföras i rätt tid och bidra till politikutvecklingen där behovet är som störst. — Subsidiaritet. Subsidiariteten har två sidor. Forskningen skall dels genomföras inom ett område där det är lämpligt med EU-deltagande, och dels skall det vara lämpligt att GFC utför uppgifterna. GFC är därför främst verksamt i gränsöverskridande frågor och när det gäller konsumentskydd och bedrägeribe- kämpning, där det genom sin unika, europaövergripande struktur kan göra särskilt stor nytta. C. GFC-programmet GFC:s delprogram för genomförandet av Femte ramprogrammet speglar de stora förändringar som har ägt rum i Europa och den övriga världen under de senaste tio åren. Dessa förändringar har främjat tillväxten och välståndet, men det krävs noggranna åtgärder för att ombesörja en fortsatt tillväxt, att det europeiska näringslivets konkurrens på den inre marknaden och på väldsmarknaderna förlöper rättvist, att tillväxten är hållbar och att Europas befolkning kan leva i en ren och sund miljö. Därför har GFC:s verksamhet delats in i följande tre huvudsakliga temaområden: I. Tjänster till allmänheten. II. Ökad hållbarhet. III. Främjande av gemenskapens konkurrenskraft. Det första temaområdet syftar till att ge stöd till åtgärder för att skydda den enskilde medborgaren. Hit hör aktioner för att öka konsumenternas förtroende för att livsmedel är korrekt märkta, att de europeiska skattebetalarna skyddas mot bedrägerier, att full tillgång till den moderna läkarvetenskapens fördelar garanteras, att informationen till allmänheten är korrekt och tillförlitlig och att skyddet mot artificiella och naturliga risker är tillfredsställande. Det andra temaområdet är hållbarhet, dvs. hur man kan förena tillväxt med miljöskydd, bevarande av naturresurser och biologisk mångfald, samtidigt som man ser till att EU även i forsättningen kan finansiera sådana strategier och undvika att verksamheten saboteras genom bedrägerier. Ett av de viktigaste målen för EU:s politik är att införa miljöaspekter i alla unionens övriga strategier. Därför står lagstiftarna inför utmaningen att skapa rättsliga ramar som tar hänsyn till dessa aspekter, men samtidigt inte verkar inskränkande på de omfattande strategierna för en fri marknad. GFC skall främja en hållbar utveckling 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/109 genom analyser av vilka miljökonsekvenser olika strategiska möjligheter kan få, genom att främja bedrägeribekämpning inom jordbruks- och fiskeripolitiken, stödja de internationella insatserna för att förebygga en global förändring samt undersöka hur Europas ekosystem ändras och hur de skulle kunna bevaras. Det tredje temaområdet syftar främst till att bidra till EU:s strategi för att öka industrins konkurrenskraft genom att främja överföringen av kunskap och resultat från forskning till industri. GFC kommer till exempel att använda sin unika expertis för att göra det lättare för nya industrigrenar att tillämpa den nyaste tekniken (exempelvis jordobservation och avancerade material som biomaterial). Dessutom kommer lämpliga insatser att göras för att främja viktiga delar av EU:s politik där det krävs extra stöd för att optimera de möjliga synergierna mellan EU:s och partnerländernas forskarvärld och näringsliv, t. ex. utvidgningen och integrering av kandidatländerna i den gemensamma marknaden, samarbete med anslut- ningsländer och länder i Medelhavsområdet. Alla GFC:s forskningsteman hålls samman av två övergripande verksamhetsområden. Det första är mätning, standardisering och provning, vilket hör till GFC:s viktigaste specialiteter. Det andra verksamhetsområdet är teknisk-ekonomisk expertis som kan förse EU:s institutioner med adekvat rådgivning rörande utvecklingen av ny teknik, sannolikheten för att en viss teknik slår igenom, de sociala utmaningar som den nya tekniken medför samt dess möjliga inflytande på politiken. Hit hör också övervakning av utvecklingar i de övriga stora industrialiserade handelsblocken, i syfte att dra slutsatser av utvecklingarna där. Dessa båda uppgifter ligger till grund för all GFC:s verksamhet, även där det inte uttryckligen nämns. Slutligen skall nedanstående program inte ses som ett stelt schema för GFC:s verksamhet under de närmaste fyra åren, utan snarare som en allmän ram som speglar dagens syn på den politiska dagordningen och dess prioriteringar. Förändringar av GFC:s program kan väntas, allt eftersom vetenskap och teknik utvecklas och den politiska dagordningen och konsumenternas prioriteringar förändras. I. TJÄNSTER TILL ALLMÄNHETEN Det första temaområdet för GFC:s forskningsverksamhet är inriktat på den enskilda medborgaren. Målet är att stödja den EU-politik som berör skydd av allmänheten, information till allmänheten samt folkhälsa och civilskydd. Konsumentpolitik och skydd av konsumenternas hälsa är de viktigaste faktorerna i EU:s politik, och den rättsliga grunden för konsumentskydd kommer att förstärkas ytterligare genom Amsterdamfördraget. I första hand går politiken ut på att skydda konsumenterna på den inre marknaden, öka marknadens öppenhet, främja konsumenternas förtroende (inte minst genom omfattande och effektiv information och utbildning), utveckla ett system för debatt och konsultation mellan Europeiska kommissionen och de organisationer som företräder konsumenterna, samt förbättra kommunikationen mellan konsumentorganisa- tionerna och industrin. Dessutom skall denna politik leda till att konsumenternas intressen beaktas i tillräcklig omfattning i unionens övriga politik. GFC skall ge vetenskapligt stöd till denna politik. Vid sidan av biotekniken är informationstekniken det område där utvecklingen går fortast. EU:s initiativ i fråga om informationssamhället syftar till att garantera att politiken till fullo kan utnyttja den nya teknikens fördelar och att den enskilde kan lita på säkert behandlad information, trots att näringslivet driver på framstegen inom detta område. GFC skall stödja unionens initiativ med teknisk rådgivning beträffande tillförlitliga tjänster och bättre tillgång till information. Den tredje tyngdpunkten för GFC:s tjänster till allmänheten ligger inom hälsovården. Målet här är att särskilt utnyttja de tekniska områden där GFC förfogar över unika anläggningar och kompetens för diagnos och behandling av sjukdomar. Utöver omsorgen om livsmedels- och foderprodukter omfattar EU:s åtgärder till skydd för allmänheten bland annat lagstiftning om fordonssäkerhet, direktiv om industrisäkerhet samt riktlinjer för konstruktion. GFC tillhandahåller tekniskt stöd till dessa åtgärder, och kan utforska hur ny teknik kan bidra till åtgärder mot naturkatastrofer av gränsöverskridande art, som översvämningar, och till EU:s insatser för civil minröjning. C 260/110 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 I. 1 Konsumentskydd EU-institutionerna har inrättat vetenskapliga kommitte´er för konsumentskydd. Verksamheten i dessa kommitte´er bygger på vetenskaplig kvalitet, oberoende och öppenhet. Institutionerna ombesörjer kontroller för att se till att bestämmelserna om hygien och livsmedelssäkerhet efterlevs, samt bedömningar av eventuella risker för konsumenternas hälsa. Den förstärkta insatsen inom konsumentpolitiken har sin grund i en allmän önskan att dels följa med den snabba utvecklingen av möjligheter till sortimentökning och prissänkning som den avancerade tekniken medför, och dels vidta adekvata åtgärder för att skydda konsumenterna. Denna politik kräver naturligtvis ett starkt vetenskapligt stöd, både på grund av frågornas komplexa natur och för att den nyaste tekniken skall kunna användas för kvalitets- och ursprungskontroller. GFC kommer att stödja Europeiska unionens politik på detta område genom att introducera ny teknik till gagn för konsumentskydd, och genom att bedöma och behandla nya risker när de uppträder. Denna verksamhet kommer att omfatta följande: — Forskning till stöd för harmonisering och utvärdering av metoder för kvalitets- och säkerhetsanalys av foder, livsmedel, drycker och konsumtionsvaror. Tillhandahållande av referenser för fastställande av livsmedels och dryckers äkthet och ursprung, för införandet av inspektionsmetoder samt riskbedömning. Metodik och referenser till stöd för märkning av livsmedel och för bedrägeribekämpning. — Stöd till genomförandet av gemenskapens politik inom bioteknikområdet, inbegripet metoder för att övervaka och påvisa genetiskt modifierade organismer samt riskbedömningsundersökningar. — Toxikologiska undersökningar av konsekvenser och följder för hälsan av livsmedelsföroreningar, giftiga kemikalier (t. ex. endokrinstörande ämnen) och patogena mikroorganismer. Fastställande av modeller och angreppsätt för riskbedömning. — Utvärdering av säkra alternativ till de in-vivo-försök som för närvarande används för att undersöka om kemikalier, läkemedel och konsumtionsvaror medför toxikologiska risker. I. 2 Tillämpningar inom hälso- och sjukvård Mycket av den teknik som GFC utvecklat inom kärnkraftskonstruktion, metrologi, informatik och materialvetenskap kan tillämpas inom hälso- och sjukvård och är redan mogen för vidareutveckling. Sådan vidareutveckling skall göras med hjälp av GFC:s anläggningar och unika expertis, och kommer även i fortsättningen att genomföras i samarbete med den medicinska och farmaceutiska världen. Verksamheten kommer att omfatta följande: — Aktivt stöd till utvecklingen av cancerbehandling utgående från kärnteknik, tillämpning av borneutron- infångningsterapin (BNCT) och alfa-immunterapi samt inom medicinsk bildbehandling och analys. — Standardförberedande forskning och utvärdering av testmetoder för biokompatibla material och biomekaniska komponenter. Granskning av medicinsk utrustning i syfte att harmonisera normer och standarder. Utveckling, tillverkning och certifiering av referensmaterial för klinisk diagnos och provning av testinstrument. — Stöd till telematiksystem för säkert utbyte av information om läkemedelslagstiftningen i EU. I. 3 Informationssamhällets fördelar GFC:s expertis på informationsteknikområdet skall bidra till att göra EU:s initiativ beträffande informa- tionssamhället tillförlitliga och att främja bedrägeribekämpningen. Verksamheten omfattar följande: — Stöd till gemenskapens initiativ för tillförlitlighet, inbegripet forskning om systemens överlevnadsför- måga, fastställande av tjänsters tillförlitlighetsgrad och kvalificeringsmetoder för integrerade system. Tillämpning och demonstration av ny nätverksteknik, system för stöd i beslutsfattandet och medicinska datasystem. Användning av forskningsresultat i statistiska och geografiska informationstillämpningar. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/111 — Stöd till bedrägeribekämpning, inbegripet utveckling och drift av effektiva, tillförlitliga och säkra kommunikationssystem mellan offentliga myndigheter i EU och kommissionen, utveckling av ett tidigt varningssystem samt metoder för analys och kontroll av stora mängder av upplysningar från olika källor. I. 4 Befolkningens säkerhet: artificiella och naturliga risker Inom EU har ett antal olika åtgärder vidtagits för att skydda befolkningen mot risker. Hit hör normer för fordonskonstruktion och högtrycksutrustning, bestämmelser om märkning och anmälan av farliga kemika- lier och anmälan av olyckor. GFC spelar en aktiv roll i genomförandet av dessa strategier och ger stöd till utvecklingen av nya skyddsåtgärder. — Stöd till gemenskapens industrisäkerhetslagstiftning genom analys av data om industriolyckor, tillhanda- hållande av information till behöriga myndigheter och industrin samt teknisk rådgivning till kommissio- nen. — Design, typutveckling, utvärdering och harmonisering av kontrollförfaranden för högtrycksutrustning i syfte att garantera maximal säkerhet på arbetsplatsen. Stöd till utveckling och införande av nya standarder. Interaktioner mellan väte och konstruktionsmaterial samt förberedande av industriella säkerhetsnormer och standarder. — Övervakning, kontroll och förvaltning av kemiska ämnen. Genomförande och optimering av bestämmel- ser om anmälan, tillståndsgivning, klassificering och märkning av nya och befintliga kemikalier. Forskning inom miljöriskbedömning. — Bibehållande och vidareutveckling av de forskningsinriktningar som bidrar till de vetenskapliga och tekniska förutsättningarna för att bistå i minröjningsarbetet, upprättande av ett referensbibliotek med olika mintyper och deras kännetecken och utveckling av metoder för att genomsöka minfält och strategier för att fastställa metoder för minsökning och minröjning: Fastställande av referenskriterier och standarder, samt utvärdering av röjningsmetoder och tillgängliga redskap. — Kemisk analys och redskap för att bestämma härkomsten för illegala läkemedel. — Fastställande av normer för strukturell säkerhet hos transportfordon och skyddsräcken, kalibrering av provningsanläggningar i medlemsstaterna samt utvärdering av simuleringsmetoder som skall komplettera de vanliga kollisionstesterna. — Stöd till upprättandet av ett gemensamt europeiskt rapporteringssystem för olyckspåbud vid flygning, inbegripet analys av den mänskliga faktorns roll. — Stöd till formuleringen och utvecklingen av byggstandarder (Euroklassificering). Forskning för att garantera säkerhet och tillförlitlighet hos byggnader och vägkonstruktioner vid seismisk rörelse, hastiga stötar och trafikvibrationer, inbegripet tillämpningar för att bevara viktiga monument i det europeiska kulturarvet, bedömning av deras förfall och teknik för deras restaurering. — Tillämpning av satellitteknik för jordobservationer i samband med risk- och skadebedömning, övervak- ning av naturkatastrofer som skogsbränder, översvämningar, jordskred, torka och kuststormar, samt krishantering efter det att sådana olyckor inträffat. II. ÖKAD HÅLLBARHET Teknisk utveckling, hållbar tillväxt samt respekt och skydd för miljön hör till unionens viktigaste verksamhetsområden. De fastställs i fördraget och behandlas i gemensamma strategier och åtgärder. Gemenskapens femte handlingsprogram för miljön (1992–2000) utgör grunden för EU:s miljöpolitik. Där fastställs att strävan efter hållbar utveckling är nittiotalets stora utmaning. I en nyligen publicerad åtgärdsplan fastställs fem prioriterade områden där gemenskapens verksamhet behöver intensifieras. Dessa prioriteringar är ökad integration av miljöaspekter i den övriga politiken (t. ex. jordbruk, transport, energi, industri och turism), tillämpning av ett större antal styrmedel (i synnerhet marknadsbaserade styrmedel, men även strukturpolitik) vid genomförandet av gemenskapens politik, förbättrat genomförande och bättre kontroll av efterlevnad av gemenskapsrätten, information till allmänheten och förstärkning av unionens C 260/112 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 profil i internationella sammanhang (ökat samarbete med länderna i Central- och Östeuropa och partnerländerna i Medelhavsområdet, förstärkning av EU:s roll i internationell miljöverksamhet samt vid behandlingen av handels- och miljöfrågor). GFC:s vetenskapliga och tekniska avdelningar kan tillhandahålla den expertis som krävs för att bättre förstå de frågor som berörs, och bidra till genomförandet av åtgärdsplanens fem punkter. Centrets breda spektrum av verksamhetsområden gör att det kan bidra till att fastställa adekvata och realistiska gränsvärden för föroreningar, till framställningen av allmänt godtagbara referensmaterial och fastställande av mått och mätmetoder för att övervaka dem, bedömning av genomslagskraften hos föreslagna rättsåtgärder, till identifiering av bästa tillgängliga teknik och bedömning av tillgänglig teknisk kunskap för förbättring av industriprocesser och minskning av föroreningar, till kunskap om processerna som styr den globala klimatförändringen och deras inverkan samt identifiering av ny teknik som kan vara av vikt för hållbarheten. Särskilda insatser skall göras inom energi- och trafiksektorn. Den forskningsverksamhet i GFC som syftar till att främja en hållbar utveckling kommer att vara till hjälp för kommissionen, Europaparlamentet, medlemsstaterna och behöriga EU-organ, och kommer att omfatta följande målinriktade åtgärdsområden: II. 1 Integration av miljöskyddsaspekter i EU:s övriga politik Enligt fördraget skall kommissionen bedöma konsekvenserna av alla förslag som kan påverka miljön och försöka införa hållbarhet som målsättning i all sektorsbunden politik som jordbruk, energi, transport och regional utveckling. GFC kommer att stödja kommissionen med följande åtgärder: — Socio- och teknisk-ekonomiska undersökningar för att bidra till att miljöskyddsaspekter tas med i EU:s sektorspolitik, inbegripet fallstudier och utveckling av metoder för att mäta och analysera rättsliga styrmedel (t. ex. ”grön bokföring”). — Forskning om markanvändning och dess dynamik, tendenser inom landsbygds- och tätortsutveckling. Forskning om jordbruks- och miljöfrågor, främst med hjälp av jordobservationer. Förvaltning av kustområden, utveckling och harmonisering av indikatorer för miljöförstörelse. II. 2 Förebyggande och begränsning av föroreningar I EU:s lagstiftning föreskrivs det att alla nya industrianläggningar skall använda bästa tillgängliga teknik för att minska föroreningar på ett integrerat sätt, dvs. så att alla former av förorening i luft, mark och vatten beaktas. Det är därför nödvändigt att utveckla system för uppspårning av föroreningar och harmonisera mätningar över hela unionen i syfte att stödja dessa åtgärder och alla övriga åtgärder för att minska föroreningarna. GFC:s verksamhet kommer därför att omfatta följande: — Stöd till miljölagstiftning för integrerat förebyggande (dvs. av föroreningar i vatten, mark och luft) och begränsning av föroreningar inom industrin. Utveckling av referensramar för användning av bästa tillgängliga teknik i olika industrisektorer. Bedömning av lagstiftningens inverkan på konkurrenskraft och sysselsättning. — Stöd till internationell harmonisering av teknik för övervakning av föroreningar. Utveckling och tillverkning av referensmaterial och mätanordningar i olika matriser (t. ex. mark, vatten, luft, flora och fauna osv. ) för att förebygga föroreningar. — Forskning till stöd för harmonisering och utvärdering av referensmetoder för analys av vattenkvalitet. Vattenövervakning, vattenrening och vattenförvaltning. Bedömning av toxikologiska risker som uppstår på grund av vattenföroreningar. Beredskap för nödsituationer. Förfaranden och kriterier för kontroll av vattenkvalitet. Undersökning av hur vattenförvaltningen sköts och vilken effekt den har i olika geografiska områden som skyddas genom europeisk lagstiftning, samt i områden som ofta drabbas av översvämning eller torka. — Utveckling av metoder för att spåra upp markförorening som uppstått genom industriell och militär verksamhet, samt för att övervaka föroreningar i havet (t. ex. algblomning, oljeutsläpp), inbegripet uppspårning av fartyg som förorsakat föroreningar. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/113 — Forskning till stöd för harmonisering och utvärdering av metoder för luftkvalitetskontroll samt kriterier för luftkvalitet i tätorter och förortsområden. Alternativa bränslens inverkan på luftkvaliteten samt utsläpp av mikropartiklar. Övervakning av radioaktiviteten i miljön. Regionala program för miljööver- vakning i utvalda regioner (t. ex. Alpkonventionen). II. 3 Globala förändringar Genom att underteckna Kyotoprotokollet har de industrialiserade länderna förpliktat sig att minska sina utsläpp av växthusgaser. EU, som förhandlade på medlemsstaternas vägnar, har lovat att minska utsläppen med 8% jämfört med 1990 års värden. EU behöver intensivt tekniskt stöd för att kunna behålla sin trovärdighet som part till klimatkonventionen, förstärka sin internationella position, och göra sig en klar bild av vilka framtidsmöjligheter som Europa har att välja mellan, och vilka följder valet kommer att få för förvaltade och oförvaltade naturresurser, folkhälsan och den biologiska mångfalden. Unionen behöver också hjälp med att fastställa risker och osäkerhetsfaktorer och för att formulera en lämplig strategi. GFC kommer att stödja EU:s politik med följande åtgärder: — Undersökning av växthusgasers och aerosolers flöden. Forskning om de processer som leder till utsläpp av växthusgaser. Bedömning av Kyotoprotokollets konsekvenser för utsläppsvärden, luftkvalitet, klimat- förändringar och gemenskapens ekonomi. Stöd till politiska initiativ i gemenskapen. — Utnyttjande av jordobservationer för kartläggning, övervakning och inventering av de viktigaste globala resurserna i havet och på land. Globala informationssystem och modeller skall användas vid analysen och bidra till ökad kunskap om de tendenser som iakttas. Europeiska forskarnät skall få tillträde till globala databanker. II. 4 Energi och transport I Europa är slutanvändningen av energi nästan helt jämt fördelad mellan industrin (29%), transport (32%) och hushåll samt tjänstesektorn (39%). Till största delen utvinns energin ur fossila bränslen, och främst i form av oljeprodukter i transportsektorn. Nästan två tredjedelar av det kol som förbrukas används i elproduktionen. Om Europa skall kunna uppfylla sina åtaganden inom ramen för internationella avtal och uppnå en hållbar tillväxt måste effektiva åtgärder vidtas för att minska utsläppen och ersätta fossila bränslen med förnybara energikällor. I 1996 års grönbok om förnybara energikällor fastställdes att EU-fördraget erbjuder tillräckligt spelrum för att främja användningen av förnybara energikällor. Det föreslogs att EU skulle skärpa sin politik för att uppnå att 12% av bruttoenergiförbrukningen inom unionen skulle tillgodoses genom förnybara energikällor år 2010. GFC kommer att stödja unionen i dess politik, främst genom följande åtgärder: — Integration av förnybara energikällor i energisystem och i socioekonomiska undersökningar i frågan. Utveckling av nya testmetoder samt förslag till utveckling av normer och standarder för solcells- och solvärmesystem, nya generationen energilagringssystem, bränsleceller och typologi för isoleringsmaterial. Undersökning av möjligheterna att använda väte som bränsle, med särskild hänsyn tagen till säkerhets- frågor och analys av teknisk-ekonomiska aspekter. — Optimering och bedömning av avancerade material och nya ytbehandlingar som ökar säkerheten och effektiviteten i högtemperatursystem. Tillämpningar som minskar utsläpp och ökar kostnadseffektivite- ten hos högeffektiva kraftsystem och deras komponenter, inbegripet konstruktion och materialteknik som syftar till att förlänga driftstiden för motorer och anläggningar. Bidrag till utvecklingen av nya normer och standarder. Harmonisering av provningsmetoder, kontrollförfaranden och standarder för karakterisering av byggmaterial och komponenter. — Forskning om neutroners inverkan på material. Tillhandahållande av referensdata om neutroner för energiproduktion inom ramen för internationella konventioner. Besläktade teknisk-ekonomiska under- sökningar och undervisning på hög nivå som stöd till industrin, med särskild hänsyn tagen till partner i anslutnings- och kandidatländer. — Utveckling och utvärdering av ny teknik för utsläppskontroll och utsläppsbegränsning för land-, luft- och vattenbaserade transportsystem. Analys av uppgifter om olika metoder för utsläppsminskning samt inrättande av ett referenslaboratorium för samordning av jämförande provningsprogram samt nätverk. Genomförande av kostnadseffektivitetsundersökningar samt skapandet av teknisk-ekonomiska modeller och utveckling av en databas med tekniska standarder. — Undersökningar om utvecklingen av efterfrågan för stads- och regiontrafiksystem. C 260/114 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 II. 5 Jordbruk, landsbygdsutveckling och fiske EU:s politik syftar till att göra jordbrukssektorn mer konkurrenskraftig på världsmarknaderna och att främja hållbar landsbygdsutveckling, konsumentvänliga produkter och metoder som skonar miljön. Politi- ken skall förbereda östutvidgningen som kommer att innebära att jordbruksmarkens yta ökar med 50% och att antalet arbetstagare inom jordbruket fördubblas. Bedrägeribekämpning är viktig med tanke på jordbruksbudgetens storlek, samt med tanke på möjliga hälsorisker inom jordbrukssektorn och hållbarhets- aspekter inom fiskeriet. GFC kommer även i framtiden att aktivt stödja denna politik genom följande åtgärder: — Framåtblickande teknisk-ekonomiska undersökningar och scenarier som skall ge ökad kunskap om långsiktiga tendenser inom strategier som berör livsmedelskedjan och regional utvecklingspolitik. Vetenskapens och teknikens bidrag till dessa viktiga områden inom EU:s politik skall särskilt understry- kas, och därvid skall även de större politiska sammanhangen beaktas (utvidgning, Medelhavspolitik osv. ). — Undersökningar om utvecklingen av landsbygdsmiljön. Satellitövervakning för observation av föränd- ringar i landsbygds- och kustområden (miljökonsekvenser, skogsutveckling och skogsförvaltning, tenden- ser inom jord- och vattenbruk, turism). Förvaltning av kustområden. — Utveckling och utvärdering av metoder för övervakning av reglerad verksamhet inom fiskerisektorn. — Utveckling av agro-meteorologiska modeller som kan bidra till prognoser om skördar (i synnerhet i samband med EU:s utvidgning). Övervakning av resultaten för att garantera överensstämmelse med prioriteringarna i den gemensama jordbrukspolitiken och inom bedrägeribekämpningen. Harmonisering och kvalitetskontroll av de åtgärder som medlemsstaterna vidtagit i samband med jordbrukarnas deklarationer. Utveckling av avancerade statistiska metoder och provtagningsstrategier för kontroll av subventioner på ett avgörande stadium av granskningen och godkännandet av räkenskaperna. Inriktning av systemet för jordbruksinformation mot nya prioriterade sektorer inom jordbruket. — Utveckling och drift av en databas för registrering och övervakning av boskapstransporter inom Europeiska unionen. Tekniskt stöd för införandet av ett tillförlitligt system för identifiering och märkning för alla djur i EU, inbegripet allmän kvalitetskontroll och certifiering av elektroniska system. — Utveckling och framställning av certifierade referensmaterial och utveckling av referensmetoder för att garantera jordbruksprodukters kvalitet (t. ex. deras näringsvärde, spår av föroreningar i råvaror osv. ). III. FRÄMJANDE AV GEMENSKAPENS KONKURRENSKRAFT EU:s främsta bidrag till ekonomisk utveckling, tillväxt och sysselsättning är främjandet av industrins konkurrenskraft och skapandet av en effektiv inre marknad för alla produkter och tjänster. EU förhandlar dessutom om handelsavtal med andra länder, i syfte att garantera rättvist marknadstillträde för EU- produkter och stimulera ekonomisk tillväxt i utvecklingsländerna. Ekonomisk tillväxt främjas också av strukturstöden, t. ex. Phare och Tacis, som gör det möjligt för mindre gynnade regioner och länder att bättre integrera sig i den inre marknaden och världsekonomin. Rättvis handel regleras av internationellt antagna normer, och GFC skall även i fortsättningen stödja och främja utvecklingen av adekvata europeiska och internationella normer, standarder, beteenderegler och referensinstrument. Stödet till strukturpolitiken kommer att omfatta överföring av teknik som utvecklats på GFC till industrin, samt åtgärder för att stimulera nya industriers konkurrenskraft på världsmarknaderna (t. ex. jordobservation, där GFC förfogar över särskild expertis), eller utveckling av en vetenskaplig infrastruktur i partnerländerna i Medelhavsområdet. Dessa insatser kompletteras med generiska undersök- ningar av hur teknik överförs från den akademiska världen till industrin och hur sysselsättningen påverkas av förändringarna i industristrukturen. III. 1 Sysselsättning, teknik och industrins konkurrenskraft Sysselsättning och konkurrenskraft är frågor som kommer att fortsätta att dominera den politiska debatten i Europa under de närmaste åren. GFC kommer att ge sitt stöd till dessa frågor genom följande åtgärder: 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/115 — Undersökning av sambanden mellan teknik, sysselsättning och konkurrenskraft. Identifiering av optimala metoder för att driva på tillväxten och öka sysselsättningen. Analys av hur samhällstrender (ålder, kön osv. ), strukturella förändringar i olika sektorer (industri, tjänster, institutioner osv. ), tekniska föränd- ringar och EU:s politik (euron, utvidgningen, avreglering osv. ) påverkar konkurrenskraft och sysselsätt- ning i framtidens Europa. — Analys av de faktorer som begränsar utvecklingen av Europas mindre gynnade regioner i syfte att undanröja hinder och främja konkurrenskraft och sysselsättning. Framtidsinriktad analys av gemenska- pens forskningsprioriteringar och vetenskapens och teknikens roll i regionutvecklingen. III. 2 Standardisering som stöd för det internationella handelssystemet Näringslivet behöver förutsägbara och tillförlitliga villkor för marknadstillträde om man skall göra de stora investeringar som krävs för att ta sig in på en ny marknad. Alla marknadsaktörer måste dessutom kunna hänvisa till väletablerade, kontrollerbara och internationellt godkända mått för att garantera marknadsreg- lernas överskådlighet och undvika snedvriden konkurrens och onödiga rättstvister. I syfte att bidra till att dessa mål uppnås kommer GFC att vidta följande åtgärder: — Beskrivningen, framställningen, lagringen, stabilitetsprovningen och den internationella spridningen av Bureau Commun de References (BCR) certifierade referensmaterial ligger till grund för mycket av GFC:s stöd till olika politikområden (miljö, konsumentskydd, hälsa, industrins konkurrenskraft osv. ). Fram- ställning av industricertifierade referensmaterial, i synnerhet när snabba insatser krävs eller när lagren måste bytas ut. — Utveckling och genomförande av primära isotopiska mätningar, framställning av isotopiskt referens- material och upprättandet av ett virtuellt institut för primära isotopiska mätningar i samarbete med nationella mätinstitut för att kunna jämföra kemiska mätningar från olika länder, för att bistå ackrediterande myndigheter och kvalitetssäkringssystem och göra det möjligt att jämföra kemiska mätningar med gemensamma referenser. Stöd till medlemsstaterna när dessa bygger upp egna mätsys- tem. — Utveckling och utvärdering av analytiska referensmetoder för element och deras kemiska former, radionuklider och organiska ämnen. Forskning om radionuklidmätning vid förberedelse av primärstan- darder, kalibrering av utrustning och bestämning av spårelement. — Standardförberedande forskning och stöd till utvecklingen av mät- och provningsstandarder för material i ny teknik, t. ex. nanoteknik. III. 3 Innovation och tekniköverföring Det är allmänt erkänt att innovation främjar konkurrenskraften och tillväxten. GFC kommer att stödja försöken att förstå de mekanismer som styr kunskapsöverföringen från forskningsvärlden till den privata sektorn, och kommer att försöka optimera den nytta som centrets egen teknik kan göra för industrin. Denna verksamhet omfattar följande: — Undersökningar rörande gemenskapens innovationssystem i syfte att förbättra utnyttjandet av gemenska- pens vetenskapliga och tekniska potential. Särskilt identifiering av optimala metoder för utveckling, överföring och utbyte av kunskap, företagsorganisation, utbildningsbehov och de små och medelstora företagens särskilda behov skall beaktas. Därvid skall gränssnitten mellan GFC:s nät och företagspolitik- näten utvecklas. — Stöd till utvecklingen av en konkurrenskraftig och hållbar fjärranalysbaserad jordobservationsnäring i Europa genom identifiering av nya användare, utveckling av nya produkter och tjänster samt av redskap som kan vara till hjälp för kunder för jordobservationsuppgifter och -tjänster. — Utnyttjande av GFC:s resultat. Undersökningar av användarnas behov. Urval av projekt för innovation och tekniköverföring för GFC-utvecklad teknologi. Prototyper och demonstration för användare och potentiella investerare. Samarbete med högteknologiska små och medelstora företag kommer att prioriteras. C 260/116 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 III. 4 Utvidgning, förberedelse av anslutning och internationellt samarbete Det ökade teknikflödet i samband med globaliseringen av marknaderna, målen för EU:s nuvarande utrikespolitik och behovet av ett effektivt skydd för EU:s finansiella intressen skapar behov av förstärkt dialog och samarbete med framtida partnerländer i vetenskapliga och tekniska sammanhang. GFC kommer att stödja utvidgningsprocessen genom att dela med sig av sin kunskap till forskare från framtida medlemsstater, ta emot deras forskare och uppmuntra dem att använda centrets anläggningar och ansluta sig till dess nätverk. I synnerhet kommer GFC att vidta följande åtgärder: — Främjande av kandidatländernas och andra länders relevanta organisationers anslutning till internatio- nella program för mätningsutvärdering. Utvidgning av nätverken för avancerade material och standarder till industri och forskningsinstitutioner i sådana länder. — Utveckling av samarbetet med partnerländerna i södra och östra Medelhavsområdet i syfte att utbyta god metodik och vetenskaplig information samt skapa teknisk-ekonomiska bidrag till målen för den process som inleddes i Barcelona. — Upprättandet av en tvärvetenskaplig databas med harmoniserad och samstämmig geografisk information för den utvidgade Europeiska unionen. GFC kommer att tillhandahålla den tekniska samordning som krävs och bidra till utvecklingen av standarder för programvara samt metoder som garanterar de olika geografiska informationssystemens fullständiga driftskompatibilitet. BILAGA III SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDET AV DE DIREKTA ÅTGÄRDERNA 1. Kommissionen skall genomföra de direkta åtgärderna utgående från de vetenskapliga mål och det innehåll som anges i bilaga I. Därvid biträds kommissionen av GFC:s styrelse. Den verksamhet som berör denna åtgärd skall genomföras i Gemensamma forskningscentrets (GFC) olika institut. 2. I samband med genomförandet av sin verksamhet skall GFC där så är lämpligt och möjligt delta i eller organisera nätverk mellan offentliga och privata laboratorier i medlemsstaterna, eller i europeiska forskningskonsortier. Särskild uppmärksamhet skall ges åt samarbete med industrin, i synnerhet små och medelstora företag. Forskningsorgan som är etablerade i tredje land kan också delta i FoTu-samarbete mellan gemenskapen och de berörda länderna utanför gemenskapen. Särskilda hänsyn skall tas till samarbete med forskningslaboratorier och institut i länderna i Central- och Östeuropa och de nya oberoende staterna i f. d. Sovjetunionen. GFC skall själv sprida den kunskap som uppnås i samband med genomförandet av projekten (med beaktande av eventuella inskränkningar på grund av konfidentialitet). 3. Stödåtgärderna omfattar följande: — Organisation av besök till GFC:s institut för stipendiater, gästforskare och utlånade experter. — Organisation av utlåning av GFC:s personal till nationella laboratorier, industrilaboratorier och universitet. — Specialiserad undervisning till stöd för utveckling och genomförande av europeisk politik och specialiserad utbildning med tonvikt på tvärvetenskap. — Systematiskt utbyte av information, bland annat genom att ta initiativ till vetenskapliga seminarier, workshops och sammankomster, samt vetenskapliga publikationer. — Oberoende vetenskaplig och strategisk bedömning av projekten och programmen. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/117 BILAGA IV FÖRTECKNING ÖVER GFC:S VIKTIGASTE INSTRUMENT OCH ANLÄGGNINGAR GFC förfogar över en unik kombination av anläggningar och expertis för att genomföra sina uppgifter. Därvid kan centret bygga på forskning som genomförts i samarbete med institutioner i medlemsstaterna och som på grund av sin art eller de kostnader som sådan forskning förorsakar måste genomföras på gemenskapsnivå. — Elsa (European Laboratory for Structural Assessment) är en av världens störta reaktionsmurar. Den är 16 m hög och 21 m bred och skall motstå de krafter som krävs för att deformera och skada provningsmodeller av byggnader och andra byggstrukturer eller kulturmonument i full skala, i syfte att prova metoder för att förstärka och reparera sådana strukturer och för att genomföra standardförbere- dande forskning om design- och byggstandarder inom EU. — LDTF (Large Dynamic Test Facility) används för att kartlägga de mekaniska egenskaper hos traditio- nella och nya byggmaterial (aluminium, betong, stål, kompositmaterial osv. ) som är av avgörande betydelse för säkerheten (luft- och rymdfart, fordon, energi, verkstadsindustri, offshore-industri). Anläggningen möjliggör dynamisk provning av stora provföremål och tillåter exakta mätningar av energiflödet vid kollisionstillfället. Anläggningen använder sig av den elastiska energi som lagras i 100 meter långa kablar, förladdade med hjälp av två hydrauliska pistonger och fästa med explosiva bultar. När bultarna sprängs frigörs energin till provföremålet. — Lisa, (transportable LInear Synthetic Aperture rail radar) är en högprecisionsanläggning för utvärdering av strukturella förändringar i stora konstruktioner, och för miljökonsekvensanalys av naturliga och artificiella risker (t. ex. jordskred, industriellt och militärt avfall osv. ). — EMSL (European Microwave Signature Laboratory), en anläggning som möjliggör nya utvecklingar inom undersökningen av radarbildteknik. Anläggningen består av ett kupolformat radio-ekofritt rum med cirka tio meters radie, där radiodiffraktionsparametrar för objekt i naturlig storlek kan mätas. Rörliga och fasta antenner mäter de bistatiska och polarimetriska diffraktionsparametrarna för ett föremål som monterats på en rörlig plattform, vilket bland annat gör det möjligt att mäta bilars ”radaridentitetskort” som sedan kan användas i automatiska navigationssystem. — EGO (European Optical Goniometer) är en anläggning för att bestämma naturliga och artificiella mål enligt deras optiska och termiska egenskaper. I anläggningen kan man mäta spektralemission och diffraktionsegenskaper i en kontrollerad omgivning och med naturliga och artificiella ljuskällor. Därigenom erbjuds unika provnings- och utvärderingsmöjligheter för certifiering av nästa generations optiska sensorer (t. ex. ”smarta sensorer”). — Partikelacceleratorn Cyclotron (40 MeV variabel energi) används för att framställa medicinska radioiso- toper. Ett mycket viktigt projekt är PET (Positron Emission Tomography), där regionala myndigheter, lokala sjukhus och GFC samarbetar för att samla nya kunskaper om denna lovande teknik för hjärnbilder. En annan anläggning producerar radionuklider i ytskiktet på prover, genom strålning. Dessa aktiverade tunna skikt ger sedan information om materialets beteende under driftsvillkor genom den gammastrålning det avger. Detta kan t. ex. användas för att undersöka slitage i bilmotorer. — ESTI (European Solar Test Installation) är det europeiska referenslaboratoriet för solcellsteknik. Där mäts, provas och certifieras solceller, moduler och anläggningar. Nyligen erhöll laboratoriet sin kvalitetsackreditering. Laboratoriet tillhandahåller stöd till en ny teknik som utvecklas snabbt i en sektor där de provningsmöjligheter som finns i gemenskapens industri och de enskilda nationella laboratorierna är begränsade. — 150 MeV-anläggningen Gelina (Geel Electron Linear Accelerator) är en av världens starkaste neutron- källor i det vita spektrumet. Det saknar motstycke när det gäller undersökning av neutroners inverkan på material och i synnerhet för neutronmätning av tvärsnitt. Dess europeiska karaktär gör att den har blivit den viktigaste anläggningen för fastställande av data med hjälp av neutroner med hög upplösning. C 260/118 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 — ”INDOORTRON”-laboratoriet, ett 30 m3 stort miljörum som man kan gå in i, och med kontrollerad temperatur, relativ luftfuktighet, luftkvalitet och luftväxlingshastighet. Med hjälp av detta rum kan man undersöka utsläpp från utrustning, bestämma dynamiken för hur inomhusmaterial avger olika ämnen, testa modeller för prognos av koncentrationer av inomhusföroreningar, testa luftreningsapparaters effektivitet och genomföra undersökningar med mänsklig exponering. — Amal (Advanced Mobile Analytical Laboratory) gör det möjligt att bedöma föroreningar av industritom- ter och deponier, kontrollera avloppsvatten och rent allmänt genomföra kemiska analyser av organiska och oorganiska föroreningar på plats. — Ultra-clean chemical laboratory med en yta på 120 m2 omfattar 16 arbetsplatser av vilka 6 eller 8 kan användas samtidigt. Laboratoriets status är ”kategori 10”, vilket innebär att det innehåller högst 10 partiklar större än 0,5 µm per kubikfot luft. Laboratoriet används för olika typer av ultraren verksamhet, som t. ex. karaktärisering av ultralåga koncentrationer av spårelement. Det finns endast fem laboratorier av den här typen i hela världen. — GFC har Europas största samling högkänsliga mass-spektrometrar. Dessa används som analysredskap i många av centrets verksamhetsområden, t. ex. vid högkänslig isotopmätning för kärntekniska och miljörelaterade referensmätningar, certifiering av primära referensmaterial, validering av mätmetoder i medicinsk diagnos, för att uppnå kemiska mätningars spårbarhet till Syste`me International, för utveckling av avancerade metoder för äkthetsprövning för livsmedel samt för att bestämma härkomsten för olagliga narkotika preparat. — Ett multifunktionellt och flexibelt laboratorium för framställning av referensmaterial för miljö, biologi, klinisk verksamhet, jordbruk och industri med hjälp av Europas mest avancerade anläggningar och teknik, t. ex. ultrarena kammare för materialhantering, kryomalning, frystorkning, ultraren malning och ultradifferentierad klassificering samt levitationssmältning. Förteckning över de viktigaste avdelningarna och referenslaboratorierna GFC har upprättat och driver ett antal avdelningar, kontor och referenslaboratorier som ger stöd åt EU:s politik. — Centret för jordobservationer (CEO) som har till uppgift att utvidga marknaden och hitta nya kunder för jordobservationsdata, -uppgifter och -tjänster. (Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet, KOM(96) 617 slutlig). — Europeiska byrån för vin och alkohol (Bevabs) som skall stödja EU-lagstiftningen om kvalitet och härkomst för produkter inom dessa sektorer. (Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet, KOM(93) 360 slutlig). — Europeiska centret för utvärdering av alternativa testmetoder (ECVAM) som skall stödja EU- lagstiftningen om skydd av djur som används i toxikologiska försök och andra vetenskapliga experi- ment. (Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet, SEK(91) 1794 slutlig). — Europeiska kemikaliebyrån (ECB) som skall stödja EU-lagstiftningen om kontroll och förvaltning av existerande och nya kemikalier. (Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet, EGT C 1, 5. 1. 1993, s. 3). — Europeiska referenslaboratoriet för luftföroreningar (Erlap) och Övervakning av radioaktivitet i miljön (Rem) skall stödja EU-lagstiftningen om luftkvalitet och övervakning av strålning i miljön. — Europeiska markbyrån (ESB), en plattform som ger organisationer i medlemsstaterna som framställer markkartor möjlighet att harmonisera sin verksamhet så att deras arbete bättre motsvarar de tekniska krav som ställs genom EU:s politik. — Alpobservatoriet och informationssystemet (Alpobservatoriet) som inom ramen för Alpkonventionen ger stöd till alpländerna i samband med förvaltning och hållbar utveckling av den alpina landsbygden. (Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet, KOM(93) 713 slutlig). 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/119 — Informationssystemet för den tropiska skogen (TFIS), en viktig källa för data och information om världens tropiska skogar. Systemet tillhandahåller tillförlitlig och aktuell information om de tropiska skogarnas ekosystem och om skogsbränder. — Informationssystemet för bioteknik (Biosafe), som skall stödja EU-lagstiftningen om innesluten använd- ning och medvetet utsläppande av genetiskt modifierade organismer i naturen, samt om riskbedömning i samband med sådan verksamhet. — Europeiska byrån för samordnade åtgärder för förebyggande och begränsning av föroreningar (EIPPCB), som skall stödja EU-lagstiftningen om samordnade åtgärder för förebyggande och begränsning av föroreningar från större industrianläggningar utgående från principen om ”bästa tillgängliga teknik”. (Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet, KOM(97) 733 slutlig). — Byrån för större olycksrisker (MAHB), som skall tillhandahålla vetenskapligt och tekniskt stöd för kontroll av större olycksrisker inom industrin samt förebyggande och lindring av storolyckor. Byrån omfattar även databasen för rapportsystemet för storolyckor samt gemenskapens dokumentationscent- rum för risker inom industrin. (Kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet, KOM(96) 7 slutlig). — Projektet Övervakning av jordbruk med fjärranalys (Mars), som skall stödja den gemensamma jordbrukspolitiken med en rad statistiska metoder som är anpassade till olika mål på gemenskapsnivå samt med granskning och kontroll av jordbrukarnas deklarationer i medlemsstaterna. (Rådets beslut 94/753/EG) av den 14. 11. 1997. — GFC:s referenslaboratorium för neutrondata, som skall stå till tjänst med neutronreferensmätningar med extremt hög upplösning, radionuklidmätning och lågnivå γ-spektrometri, samt med utveckling och certifiering av primärstandarder för radioaktivitet för forskning, medicin och industri. — GFC:s referenslaboratorium för isotopmätning, som skall stå till tjänst med primära isotopmätningar och framställning av isotopiska referensmaterial, metrologi inom kemi, kvalitetskontroll för säkerhets- kontroller inom kärnkraft och miljö, internationella program för utvärdering av mätningar (Imep, Reimep), validering av instrument för medicinsk diagnos och äkthetskontroll av livsmedel eller kontroll av härkomsten för olagliga narkotikapreparat. — GFC:s centrum för referensmaterial, som skall stå till tjänst med framställning av certifierade referens- material (CRM) av högsta kvalitet för kemi, biologi, klinisk verksamhet, industri, miljö och kärnteknik. Dessutom skall centret stå till tjänst med lagring och marknadsföring av CRM samt utveckling av analytiska referensmetoder för element och deras kemiska former, radionuklider och organiska ämnen


title: Proposal for a Council Decision adopting a specific programme for research, technological development and demonstration on "Confirming the international role of Community research" (1998 to 2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
EU research policy
innovation
research and development
research expenditure (EU)
the EU's international role

text: 18. 8. 98 EN Official Journal of the European Communities C 260/65 Proposal for a Council Decision adopting a specific programme for research, technological development and demonstration on ‘Confirming the international role of Community research’ (1998 to 2002) (98/C 260/05) (Text with EEA relevance) COM(98) 305 final — 98/0181(CNS) (Submitted by the Commission on 10 June 1998) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 130i(4) thereof, Having regard to the proposal from the Commission, Having regard Parliament, to the opinion of the European Having regard to the opinion of the Economic and Social Committee, Whereas by Decision No. /98/EC (1), the European Parliament and the Council adopted the fifth framework programme of the European Community (hereinafter referred to as ‘the fifth framework programme’) for research, technological development and demonstration (hereinafter referred to as ‘RTD’) activities for the period 1998 to 2002 specifying inter alia the activities to be carried out in the field of ‘the international role of Community research’; Whereas Article 130i(3) of the Treaty stipulates that the framework programme shall be implemented through specific programmes developed within each activity under the framework programme, and that each specific programme for implementing it, fix its duration and provide for the means deemed necessary; the detailed shall define rules Whereas, in accordance with Article 4(2) of Decision No 1110/94/EC of the European Parliament and of the fourth Council of 26 April 1994 concerning framework programme of the European Community activities technological development and demonstration (1994 to 1998) (2) and field of research, the the in the implementing Article 4(2) of the Council Decisions on the specific programmes framework programme, the Commission has had an external assessment conducted which it has transmitted to the European Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions together with its conclusions and comments; fourth Whereas the Scientific and Technical Research Committee has been consulted on the scientific and technological content of the specific programmes, as set out in the working paper adopted by the Commission on 5 November 1997 (3); Whereas, in accordance with Article 130j of the Treaty, Council Decision 98/. /EC of. concerning the rules for the participation of undertakings, research centres and universities and for the dissemination of research results (4) (hereinafter referred to as ‘the rules for participation and dissemination’) applies to this specific programme and allows the participation of the Joint Research Centre in the indirect actions covered by this specific programme; for implementing the purpose of Whereas, this programme, in addition to cooperation covered by the Agreement on the European Economic Area or by an association agreement, it may be appropriate to engage in international cooperation activities, in particular on the basis of Article 130m of the Treaty, with third countries or international organisations; Whereas implementation of this programme will also comprise activities and mechanisms aimed at stimulating, disseminating and exploiting RTD results, in particular vis-à-vis small and medium-sized enterprises, and activities to stimulate the mobility and training of researchers; (1) Common position 31/98, adopted by the Council on 23 March 1998 (OJ C 178, 10. 6. 1998, p. 1). (2) OJ L 126, 18. 5. 1994, p. 1. Decision as last amended by Decision No 2535/97/EC (OJ L 347, 18. 12. 1997, p. 1). (3) COM(97)553 final. (4) COM(97)587 final (OJ C 40, 7. 2. 1998, p. 14). C 260/66 EN Official Journal of the European Communities 18. 8. 98 Whereas, in accordance with the objectives of the first action plan for innovation, research activities under the fifth framework programme should be geared more towards innovation; are set out in Annex II. They are consistent with the fundamental principles and the three categories of selection criteria indicated in Annex I of the fifth framework programme. Whereas the implementation of this programme should be monitored with a view to adapting it, where appropriate, to scientific and technological developments; whereas in due course there should also be an assessment of progress with independent experts, the programme by 2. In accordance with these principles and criteria the selection criteria indicated in Article 10 of the rules for participation and dissemination shall be applied for the selection of the RTD activities to be carried out. HAS ADOPTED THIS DECISION these criteria shall be complied with All the implementation of the programme, including the work programme referred to in Article 5(1), although they may be weighted differently. in Article 1 3. The rules for participation and dissemination shall apply to the specific programme. In accordance with Article 3(1) of the fifth framework programme, the specific programme on ‘Confirming the international role of Community research’ (hereinafter referred to as ‘the specific programme’) is hereby adopted for the period from [the date of adoption of this programme] to 31 December 2002. Article 2 4. Detailed rules for financial participation by the Community in the specific programme are defined in Article 4 of the fifth framework programme. indirect RTD actions under 5. The specific programme are defined in Annexes II and IV to the fifth framework programme. the 1. In accordance with Annex III to the fifth framework programme, the amount deemed necessary for carrying out the specific programme (hereinafter referred to as ‘the amount’) is ECU 491 million, including a maximum of 9,50 % ex- penditure. the Commission’s administrative for Specific rules for implementing the programme are set out in Annex III. Article 4 2. An indicative breakdown of this amount is given in Annex I. In the light of the criteria set out in Article 3, and the scientific and technological objectives and priorities set out in Annex II, the Commission shall: 3. Of this amount — ECU 70 million is for the period 1998 to 1999, and — ECU 421 million is for the period 2000 to 2002. (a) monitor the specific implementation of programme and, where appropriate, submit proposals for adapting it, in accordance with Article 5(1) of the fifth framework programme, the Where appropriate, the latter figure will be adapted in accordance with Article 3(3) of the fifth framework programme. (b) have the external assessment provided for in Article 5(2) of the fifth framework programme conducted concerning the activities carried out in the fields covered by the specific programme. 4. The budgetary authority shall, in compliance with the scientific and technological objectives and priorities laid down in this Decision, set the appropriations for each financial year taking into account the availability of resources within the multiannual financial perspective. Article 5 1. The Commission shall draw up a work programme specifying: Article 3 (a) the content of Annex II; 1. The general outlines, the scientific and technological objectives and the priorities for the specific programme (b) the indicative timetable for the implementation of the specific programme; 18. 8. 98 EN Official Journal of the European Communities C 260/67 (c) the coordination arrangements indicated in Annex Article 7 III; (d) and, where necessary, the selection criteria and the arrangements for applying them for each type of indirect RTD action. The work programme appropriate. shall be updated where 2. For the purpose of implementing the indirect RTD actions, the Commission shall, on the basis of the work programme, initiate the procedures set out in the rules for participation and dissemination, primarily through calls for proposals. Article 6 1. The Commission shall be responsible implementation of this specific programme. for the It shall be assisted by a Programme Committee 2. composed of representatives of the Member States and chaired by the representative of the Commission. 3. The representative of the Commission shall submit to the Programme Committee a draft of the measures to be taken concerning: — the drawing-up and updating of the work programme referred to in Article 5(1), — the drawing-up of the terms of reference for the external assessment provided for in Article 5(2) of the fifth framework programme, 1. The Programme Committee shall deliver its opinion on the draft measures referred to in Article 6(3) within a time limit which the Chairman may lay down according to the urgency of the matter. The opinion shall be delivered by the majority laid down in Article 148(2) of the Treaty in the case of decisions which the Council is required to adopt on a proposal from the Commission. The votes of the representatives of the Member States within the Committee shall be weighted in the manner set out in that Article. The Chairman shall not vote. The Commission shall adopt the measures envisaged if they are the Committee. in accordance with the opinion of If the measures envisaged are not in accordance with the opinion of the Committee, or if no opinion is delivered, the Commission shall, without delay, submit to the Council a proposal relating to the measures to be taken. The Council shall act by a qualified majority. If, on expiry of a period of six weeks from the referral of the matter to the Council, the Council has not acted, the the proposed measures Commission. adopted shall by be regularly shall of the 2. The Commission the Programme Committee implementation of the specific programme, and shall in particular provide it with information about the results of the evaluation and selection of the indirect RTD actions. inform progress with Article 8 This Decision is addressed to the Member States. C 260/68 EN Official Journal of the European Communities 18. 8. 98 ANNEX I THE GENERAL OUTLINES, THE SCIENTIFIC AND TECHNOLOGICAL OBJECTIVES AND THE PRIORITIES INTRODUCTION The main objectives of this horizontal theme are to promote S/T cooperation internationally; to reinforce Community capacities in the fields of science and technology; to generally support the achievement of scientific excellence within the wider international framework; and to contribute to the implementation of the Community’s external policy also with the accession of new members in mind. Strategic objectives and approach of the programme — to promote scientific and technological cooperation between undertakings, organisations and researchers from third countries and from the Community, likely to produce significant, mutual and balanced benefits, taking into account the different needs and circumstances of individual groups of countries and regions whilst respecting the protection of intellectual property; — to facilitate access for research centres and undertakings established in the Community to scientific and technological knowledge available outside the Community and useful to the Community’s interests; — to enhance the position and role of Community research in the international scientific and technological arena and to promote a European scientific and technological culture; — to prepare for the accession of new Member States, (e. g. by encouraging their full association with the framework programme); to contribute to the stabilisation of the RTD potential of the CEECs in general and of the Newly Independent States of the former Soviet Union (NIS), to support and develop the Euro-Mediterranean partnership and to contribute to the sustainable economic, social and scientific development of developing countries; — to help European research players acquire information and gain experience of research capacity, activity and priorities of industrialised third countries and ‘emerging economy’ countries, so as to make Community industry more competitive and enhance its presence on new markets. International RTD cooperation will be pursued in two forms in the fifth framework programme: firstly, through this ‘international cooperation’ programme and secondly, through the other specific programmes. — The specific actions provided for in this programme are as follows: — To pursue strategically defined activities aimed at the accession candidate countries, other than Central and Eastern European countries (CEECs), the New Independent States of the former Soviet Union (NIS), the Mediterranean partner countries and developing countries. In order to exploit fully the opportunities for cooperation and optimise the added value at European level, this programme will also facilitate cooperation with certain industrialised and emerging economy countries. — To increase the opportunities for training of researches. — To ensure coordination with other programmes of the framework programme, with other Community initiatives and policies, in particular external policies, as well as with policies and programmes of Member States, international organisations and cooperation schemes such as COST and Eureka. — The second form of international cooperation to be pursued will be the participation of partners from outside the Union (without funding from the international cooperation programme) in projects of the other programmes in accordance with the participation and dissemination rules. 18. 8. 98 EN Official Journal of the European Communities C 260/69 1 SPECIFIC ACTIVITIES IN THE PROGRAMME This programme will finance only specific RTD activities which are relevant to certain third countries or regions and which are not addressed by the other parts of the framework programme. Research priorities will be identified through a strengthened dialogue with the regions concerned, taking into account the diversity of their economic and socio-cultural situations. Support will focus on research and technological development cooperation rather than on technical assistance or technology transfer which can be better achieved through Community external relations programmes. In the implementation of this programme, the concerns of industry and in particular of small and medium-sized enterprises will be taken into account. A. COOPERATION WITH CERTAIN CATEGORIES OF THIRD COUNTRIES A. 1 States in the pre-accession phase (1) Rationale and objectives The period covered by the fifth framework programme will coincide with the preparation for membership of the European Union by the accession candidate countries. In the context of Agenda 2000, the objective of this programme is thus to help accelerate the reform in their science structures, while safeguarding the highly qualified human resources and building up the fundamental scientific infrastructure. This will be pursued by encouraging these countries to become associated to the specific programmes and to participate in projects under similar conditions to Member States. In view of the reinforced pre-accession strategy proposed under Agenda 2000, this association to the framework programme could be facilitated by a reduced, but progressively increasing, financial contribution required from these countries and by PHARE in the framework of the Accession Partnerships. Activities — Specific activities will be undertaken to promote existing centres of excellence in CEECs in order to put their research capabilities at the service of the economic and social needs of their region and of the Union as a whole. The centres to be supported should bring together theoretical and applied research, including research in the natural, social and economic sciences, where possible using a multi-disciplinary approach. They should link local expertise and international excellence and should also serve young researches as training centres. Support will be provided for schemes consisting of measures such as networking, conference and workshop organisation and visiting scientists. This will enable cooperation with western scientists in situ, and the establishment of programmes and events to highlight the ‘supra-regional’ relevance of the centres, thus strengthening their attraction for neighbouring countries. — In addition, accompanying measures will be developed to strengthen the participation of these countries in other programmes of the framework programme (e. g. dissemination of information on opportunities offered by the framework programme), making use also of cooperation networks. A. 2 NIS and CEECs not in the pre-accession phase Rationale and objectives Closer relationships between these countries and the Union in science and technology will help maintain and stimulate their economic development. A number of these countries have made substantial efforts to consolidate the existing scientific potential and to provide new administrative structures more suitable to research needs. The Union’s objectives in scientific cooperation with these countries are to support efforts to (1) The ten countries of Central and Eastern Europe plus Cyprus, which is not eligible for PHARE. C 260/70 EN Official Journal of the European Communities 18. 8. 98 develop a pluralistic scientific and technological system (including the fundamental scientific infrastructure) and to preserve and develop their research excellence by building on existing expertise in order to help them solve some of their major economic and societal problems. Activities This programme will undertake joint research projects and concerted actions in areas not covered by the other specific programmes: — Structural problems of transition at regional level will be identified. These will include in particular problems linked to environment and health such as: desertification, rehabilitation of land-locked sea areas and large lakes, consequences of past approaches to energy production and use, Arctic environment management, exposure of humans to environmental agents, air pollution and water quality, prevention and control of re-emerging diseases, reform of the health service system. — The research potential in these countries should be consolidated and its interactions with the European scientific community promoted, in fields where they have a recognised excellence and valuable cooperation potential: (e. g. physics, mathematics, biology, chemistry, geo-sciences, agri-sciences, biomedicine, material, laser and information society technologies, aero-space technologies, transport and humanities). This will be achieved by building on the experience already gained through previous cooperation, such as COPERNICUS, COST, Eureka, PHARE and TACIS (notably the ISTC and STCU), as well as through INTAS, provided that a new agreement is reached between its members on its continuation. A. 3 Mediterranean partner countries Rationale and objectives In addition to their participation in the other specific programmes and in the specific action for Research for Development of this programme, certain specific actions will be undertaken with the Mediterranean partner countries in order to strengthen the research and technology dimension of the Euro-Mediterranean partnership, improving where appropriate their research and technological development capabilities and promoting innovation. Activities Subject to dialogue with these countries, specific activities will be undertaken concerning regional aspects of some of the following areas: integrated coastal zone management in the Mediterranean (including interactions); natural resource environmental aspects); water management (including water/energy management in the context of sustainable development of tourism; the preservation and restoration of cultural heritage; development in the context of socio-economic modernisation (including innovation, the urban dimension, transport and support for the establishment of a Euro-Mediterranean information society). A. 4 Research for development Rationale and objectives The objective of this part of the programme is to tackle, jointly with developing country scientists, research problems linked directly to development challenges in the long-term mutual interest. The selection of topics to be covered will be based on policy dialogues with groups of countries and regions concerning their RTD needs, priorities and specific socio-economic requirements, thus targeting the most relevant themes. Activities Specific activities will be undertaken in the following areas: — Mechanisms and socio-economic and policy conditions for sustainable development: 18. 8. 98 EN Official Journal of the European Communities C 260/71 — Analysis of the factors facilitating the adoption of existing innovations. In addition to the main areas below, this will cover sectoral and intersectoral areas such as the global information society, energy, transport, population, gender-related issues and urbanisation. — Sustainable management and use of natural resources: — Promotion of a sustainable relationship between population pressure, food security and the use and management of ecosystems; improvement of the productivity of renewable natural resources and prevention of their degradation; — Analysis of the evolution in demand for agricultural products in these countries and research on ways of meeting this demand; improvement of the efficiency of agricultural production chains with particular reference to quality and health. — Health improvement: — Research on equitable, efficient health systems and their impact; the influence of structural and policy aspects; coverage of vulnerable groups; quality of care and its acceptability and affordability; understanding of the major health problems in these countries and the development of instruments for prevention and control of the predominant diseases. A. 5 Emerging economy and industrialised countries Rationale and objectives These countries are both competitors and partners for the Union in the global market-place. This part of the programme will promote: — bilateral as well as multilateral (e. g. G-7, OECD) policy dialogue in research in order to facilitate and monitor cooperation as well as to identify priorities of mutual interest; — access to research know-how and opportunities available in these countries, thereby contributing to the improvement of the performance of European research and the competitiveness of the Union in the global economy; — the sharing of the costs and benefits of global endeavours (e. g. human genome, information society and activities covered by the agreement on intelligent manufacturing systems (IMS)); — cooperation aimed at the solution of world wide problems (e. g. global climate change). Activities In order to facilitate and enhance access to the research potential which exists outside the Union, for the benefit of the programmes’ key actions and generic activities, this programme will implement scientific and technological cooperation agreements in certain areas with certain non-Union industrialised countries. This instrument could also be extended to cooperation in certain areas with some of the major emerging economy countries, i. e. certain developing countries which represent important markets, and which have developed to the point that in specific scientific and technological areas they are at par with industrialised countries. B. TRAINING OF RESEARCHERS A fellowship scheme will be established to allow young doctoral level researchers from developing countries, including Mediterranean and emerging economy countries, to work in European laboratories on projects of the framework programme. This will further contribute to the reinforcement of the scientific potential in these countries, while allowing Community research to benefit from their expertise. Another fellowship scheme will be provided enabling a limited number of young Community researchers to work in industrially-oriented laboratories of the highest quality in non-Union countries in areas of particular interest to the Community. The Community’s equal opportunities policy will be taken into account in the implementation of these fellowship schemes. C 260/72 EN Official Journal of the European Communities 18. 8. 98 C. COORDINATION Coordination of activities within the framework programme and with other Community programmes In order to define and implement international research cooperation policy, this programme will take into account the policies, instruments, initiatives, interests and capabilities of other actors in this fields. A key objective is therefore to ensure coordination with the other specific programmes and with other Community policies and instruments. — Coordination with the other specific programmes will focus on ensuring consistency of approach to partners from outside the Union across the specific programmes, on monitoring and analysing (in terms of mutual benefit and utility) the participation of non-Union entities or international organisations in the other programmes, and on studying participation trends by country and by programme. In addition, where there are opportunities for international research cooperation of mutual interest, this programme will help the other programmes in establishing effective cooperation, including the organisation of events aimed at providing information on the rules and policies applicable to Community RTD in general, and to participation of non-Union country entities and international organisations in particular. — Coordination with the Community’s external technical assistance programmes such as PHARE, TACIS, MEDA, EDF and the programmes for Asia and Latin America will increase the synergy between their actions and the work carried out under the research policy. This could provide effective support for the scientific and technological sector in the countries concerned. Coordination with COST, Eureka and international organisations — COST: COST, which extends far beyond the Union, is a useful instrument to foster cooperation and stimulate mutual coordination of national and international activities on a very broad scale, both thematically and geographically, as well as to stimulate the integration of researchers from CEECs into pan-European activities. Its flexibility will continue to be used to intensify exploration of new ideas and fields of scientific and technological endeavour. Improved methods of ensuring complementarity between COST and the framework programme activities will be developed, in order to exploit better the complementarity of the two instruments, particularly as concerns the implementation of the key actions and generic activities of the framework programme. The programme will provide support for COST administration. — EUREKA: Framework programme and Eureka activities are closely complementary. The aim is to maximise, around a limited number of priority themes of common interest, the coordinated use of the two instruments. Simple and efficient ways of linking the fifth framework programme and Eureka will be developed and applied primarily to large-scale projects within the key actions of the thematic programmes. Information and coordination mechanisms will be enhanced, so as to foster a positive development of these projects, while maintaining the distinct roles of Eureka and the framework programme as well as their specificities and financial means. — INTERNATIONAL ORGANISATIONS: Closer cooperation between the Community and international organisations involved in research activities and S&T policy development and their participation in all activities of the fifth framework programme will strengthen the overall coherence of research in Europe and optimise the use and exploitation of Europe’s scientific infrastructures. The Commission will intensify its involvement in these organisations and encourage coordination between their Union members. Coordination with Member States The international research cooperation activities of the Community and the Member States often address similar or related issues. In full respect of the principle of subsidiarity, there is both scope and need for increased coordination in certain areas which would lift the individual efforts above critical mass and enhance overall effectiveness, flexibility and visibility of Community and Member States’ activities. Building 18. 8. 98 EN Official Journal of the European Communities C 260/73 on the experience of initiatives such as the ‘European initiative on agricultural research for development’, public and industrial research areas suitable for new coordinated actions will be identified and coordination activities initiated through this programme. 2. INTERNATIONAL COOPERATION PURSUED THROUGH THE OTHER FRAMEWORK PROGRAMME ACTIVITIES The second form of international RTD cooperation referred to in the introduction concerns participation of third country entities and international organisations in the other specific programmes of the framework programme. The rules for such participation are set out in the Decision to be adopted pursuant to Article 130j of the Treaty. This programme will monitor the extent of this participation and its benefit to the Community as well as its conformity with the Community’s external policy. It ill also assess whether such participation should be subject to the conclusion of an international agreement in order to provide equitable access for Community researches to high quality RTD programmes in the third countries concerned and/or to ensure adequate arrangements for intellectual property rights. ANNEX II SPECIFIC RULES FOR IMPLEMENTING THE PROGRAMME The specific programme will be implemented through the indirect RTD actions defined in Annexes II and IV to the fifth framework programme. In addition, the following rules specific to this programme will apply: 1. Accompanying measures The accompanying measures will comprise in particular: — studies in support of the specific programme, including the preparation of future activities, — the exchange of information, conferences, seminars, workshops and scientific and technical meetings, — recourse to external expertise, including access to scientific databases, in particular for the purposes of the monitoring of the specific programme provided for in Article 5(1) of the fifth framework programme, the external assessment provided for in Article 5(2) of the fifth framework programme and the evaluation of indirect RTD actions and the monitoring of their implementation, — dissemination, information and communication activities, including scientific publications, and activities for the exploitation of results, — training schemes related to RTD activities covered by the specific programme, — support for schemes to provide information and assistance for research players, including SMEs, — support for initiatives to promote centres of excellence. 2. Exceptions from the financial participation rates In the case of legal entities established in non-associated CEECs, NIS and developing countries: C 260/74 EN Official Journal of the European Communities 18. 8. 98 — funding of RTD projects under the fifth framework programme may exceed 50 % of the eligible total costs in order to ensure the quality of their materials and research equipment, — the expenditure on staff and equipment set out in the detailed rules for participation and dissemination may be extended in the case of participation in the RTD projects on the basis of eligible additional costs, in accordance with the objectives of the specific programme. 3. Coordination arrangements The Commission will endeavour to ensure complementarity between the indirect RTD actions within the programme, in particular by grouping them around a common objective, and to avoid duplication, while respecting the legitimate interests of proposers of indirect RTD actions. Coordination will also be ensured between actions under the specific programme and those carried out in: — other specific programmes implementing the fifth framework programme, — the research and training programmes implementing Council Decision. /. /Euratom of. concerning the fifth framework programme of the European Atomic Energy Community (Euratom) for research and training activities (1998-2002), — other European research frameworks such as Eureka and COST and by international organisations, — other Community research-related instruments such as PHARE, TACIS, MEDA, EDF, the programmes for Asia and Latin America, the EIF, the Structural Funds and the EIB. It will comprise: (i) the identification of common themes or priorities, resulting in particular in: — the exchange of information, — the carrying out of work decided upon jointly, entailing in particular the joint initiation of one of the procedures referred to in Article 9 of the rules for participation and dissemination, (ii) the reassignment of proposals for indirect RTD actions between specific programmes or between a specific programme and a research and training programme. (iii) support for the Eureka Secretariat and for the COST Secretariat (1) and activities. (1) Given the nature of COST, expenditure relating to the Secretariat (non-regular staff, missions, meetings, information, etc. ) will be treated as operating expenditure


title: Ανακοίνωση της Επιτροπής - Σύνθεση της συμβουλευτικής επιτροπής συνεταιρισμών, ταμείων αλληλασφάλισης και ενώσεων/ιδρυμάτων (ΣΤΑΕΙ)

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
association
cooperative
foundation
mutual assistance scheme

text: C (cid:216)192/2 EL Ep(cid:242)shmh Efhmer(cid:242)da tvn Eyrvpaık(cid:215)n Koinot(cid:254)tvn 19. 6. 98 S(cid:255)nqesh thw symboyleytik(cid:254)w epitrop(cid:254)w synetairism(cid:215)n, tame(cid:242)vn allhlasf‘lishw kai en(cid:215)sevn/idry(cid:220) m‘tvn (STAEI) (98/C 192/02) Me ap(cid:246)fash thw 10hw Ioyn(cid:242)oy 1998, h Epitrop(cid:254) apof‘ssise na dior(cid:242)sei vw taktik‘ kai anaplhrv(cid:220) matik‘ m~lh thw symboyleytik(cid:254)w epitrop(cid:254)w synetairism(cid:215)n, tame(cid:242)vn allhlasf‘lishw, en(cid:215)sevn/ idrym‘tvn(cid:216)(˛) gia per(cid:242)odo tri(cid:215)n et(cid:215)n ta ak(cid:246)loyqa ‘toma: SYNETAIRISMOI Taktik‘ m~lh TAMEIA ALLHLASFALISHS ENVSEIS Taktik‘ m~lh Taktik‘ m~lh BONELLA Alessandro CORNELLY Marc(cid:220)Henry FAURA I(cid:253)aki MATHIS Agn(cid:127)s MATTSSON Elisabeth PAPAGIVRGOY Kvnstant(cid:242)now TYRELL John WALKER Peter DINER Alexandre DURANTON Maurice HAMILTON Geert Jan LANDAU Dennis MAZZOLI Enea SANZ VALD^S Jer(cid:246)nimo SELLITSCH Siegfried WITHERS Stephen ALIX Nicole ASCANI Giovanni CABRA de la LUNA Miguel @ngel de GRAAF Herbert GAINES Adam IOVENE Nuccio MEL(cid:228)CIAS Vitor SVENSSON Raymond Anaplhrvmatik‘ m~lh Anaplhrvmatik‘ m~lh Anaplhrvmatik‘ m~lh CANAVEIRA de CAMPOS Manuel GRAC(cid:228)A ARELLANO Antonio KLEMMEN Josef KUISMA Jouko PARPAIX Calixte SCHL˜TER Rainer TIXATOR Mich(cid:127)le W˜LKER Hans(cid:220)Detlef BAERENTSEN Jens KRAOYS Al~jandrow LINDSTRˆM Birgitta MOREAU H~l(cid:127)ne RETO Mariana SCHMEINCK Wolfgang SCHMITZ Michel WOHLNER Ellis CHARHON Francis DAVID Anne DE SCHRYVER Daniel FAURE Emmanuelle MANCINI Stefania MECKING Christopher MARTOS Fernando WEIDEL Christiana (˛) H symboyleytik(cid:254) epitrop(cid:254) STAEI idr(cid:255)qhke me thn ap(cid:246)fash 98/215/EK thw 13hw Mart(cid:242)oy 1998


title: Komisijas Lēmums (1998. gada 10. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu 97/830/EK, ar ko paredz īpašus nosacījumus tādu pistāciju un dažu no pistācijām iegūtu produktu importam, kuru izcelsmes vai nosūtīšanas valsts ir Irāna (izziņots ar dokumenta numuru C(1998) 1509)Dokuments attiecas uz EEZ.

eurovoc_concepts:
Iran
food inspection
foodstuffs legislation
import policy
nut
public health

text: 30 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 11/29. sēj. 31998D0400 20. 6. 1998. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 176/37 KOMISIJAS LĒMUMS (1998. gada 10. jūnijs), ar kuru groza Lēmumu 97/830/EK, ar ko paredz īpašus nosacījumus tādu pistāciju un dažu no pistācijām iegūtu produktu importam, kuru izcelsmes vai nosūtīšanas valsts ir Irāna (izziņots ar dokumenta numuru C(1998) 1509) (Dokuments attiecas uz EEZ) (98/400/EK) EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1993. gada 14. jūnija Direktīvu 93/43/EEK par pārtikas produktu higiēnu (1), jo īpaši tās 10. panta 1. punktu, apspriedusies ar dalībvalstīm, tā kā Lēmumā 97/830/EK (2) Komisija noteica pasākumus, kuri paredz īpašus nosacījumus tādu pistāciju un dažu no pistācijām iegūtu produktu importam, kuru izcelsmes vai nosūtīšanas valsts ir Irāna; tā kā lēmuma II pielikums jāpapildina ar iepriekš minētajām iebraukšanas vietām, caur kurām Francijā, Īrijā, Itālijā un Austrijā var ievest tādas pistācijas un dažus no pistācijām iegūtus produktus, kuru izcelsmes vai nosūtīšanas valsts ir Irāna; tā kā tādēļ skaidrības labad II pielikums jāaizstāj, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. Ar šo Lēmuma 97/830/EK II pielikumu aizstāj ar šādu: 1. pants Ievešanas vietu saraksts, caur kuriem Irānas izcelsmes vai no Irānas nosūtītas pistācijas un no pistācijām iegūtus produktus var importēt Eiropas Kopienā “II PIELIKUMS Dalībvalsts Iebraukšanas vieta BELGIQUE–BELGIË Antwerpen DANMARK DEUTSCHLAND Visas Dānijas ostas, lidostas un robežstacijas HZA Lörrach – ZA Weil am Rhein–Autobahn, HZA Stuttgart – ZA Flughafen, HZA München–Flughafen, HZA Hof – ZA Schirnding, HZA Weiden – ZA Furth im Wald- –Schafberg, HZA Weiden – ZA Waidhaus–Autobahn, Bezirksamt Reinickendorf von Berlin, Abteilung Finanzen, Wirtschaft und Kultur, Veterinär– und Lebensmittelauf- sichtsamt, Grenzkontrollstelle, HZA Frankfurt (Oder) – ZA Autobahn, HZA Cottbus – ZA Forst–Autobahn, HZA Bremen – ZA Neustädter Hafen, HZA Bremerhaven – ZA Container Terminal, HZA Bremerhaven – ZA Rotersand, HZA Hamburg–Frei- hafen–Abfertigungsstelle, HZA Hamburg–Freihafen – ZA Ericus–Abfertigungsstelle Südbahnhof, HZA Hamburg–Freihafen – ZA Köhlfleetdamm, HZA Hamburg–St. Annen – ZA Altona, HZA Hamburg–Waltershof–Abfertigungsstelle, HZA Ham- burg– Waltershof – ZA Flughafen, HZA Frankfurt am Main–Flughafen, HZA Braun- schweig–Abfertigungsstelle, HZA Hannover–Abfertigungsstelle, HZA Lüneburg – ZA Stade, Stadtverwaltung Dresden, Lebensmittelüberwachungs– und Veterinäramt, Grenzkontrollstelle Dresden–Friedrichstadt (für Bahntransport), Landratsamt Weis- seritzkreis, Lebensmittelüberwachungs– und Veterinäramt, Grenzkontrollstelle (für Straßentransport), Landratsamt Niederschlesischer Oberlausitzkreis Lebensmittel- überwachungs– und Veterinäramt, Grenzkontrollstelle Ludwigsdorf (für Straßen- transport), HZA Itzehoe – ZA Pinneberg (1) OV L 175, 19. 7. 1993. , 1. lpp. (2) OV L 343, 11. 12. 1997. , 30. lpp. 11/29. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31 Dalībvalsts Iebraukšanas vieta ΕΛΛΑΔΑ ESPAÑA FRANCE IRELAND ITALIA Αθήνα, Πειραιάς, Ελευσίνα, Αερολιμένας Αθηνών, Θεσσαλονίκη, Βόλος, Πάτρα, Ηράκλειο Κρήτης, Αερολιμένας Κρήτης, Εύζωνοι, Ειδομένη, Ορμένιο, Κήποι, Κακαβιά, Νίκη, Προμαχώνας, Πύθιο, Ηγουμενίτσα, Κρυσταλλοπηγή Algeciras (Puerto), Alicante (Aeropuerto, Puerto), Almeria (Aeropuerto, Puerto), Bar- celona (Aeropuerto, Puerto), Bilbao (Aeropuerto, Puerto), Cadiz (Puerto), Cartagena (Puerto), Gijon (Aeropuerto, Puerto), Huelva (Puerto), La Coruña–Santiago de Com- postela (Aeropuerto, Puerto), Las Palmas de Gran Canaria (Aeropuerto, Puerto), Madrid–Barajas (Aeropuerto), Málaga (Aeropuerto, Puerto), Palma de Mallorca (Aero- puerto), Pasajes–Irún (Aeropuerto, Puerto), Santa Cruz de Tenerife (Aeropuerto, Puerto), Santander (Aeropuerto, Puerto), Sevilla (Aeropuerto, Puerto), Tarragona (Puerto), Valencia (Aeropuerto, Puerto), Vigo–Villagareia (Aeropuerto), Marin (Puerto), Vitoria (Aeropuerto), Zaragoza (Aeropuerto) Marseille (Bouches–du–Rhône) Le Havre (Seine–Maritime) Visas ostas, lidostas un robežstacijas Ufficio Sanità marittima ed aerea di Ancona Ufficio Sanità marittima ed aerea di Bari Ufficio Sanità marittima ed aerea di Genova Ufficio Sanità marittima di Livorno Ufficio Sanità marittima ed aerea di Napoli Ufficio Sanità marittima di Ravenna Ufficio Sanità marittima di Salerno Ufficio Sanità marittima ed aerea di Trieste Dogana di Fernetti–Interporto Monrupino (Trieste) LUXEMBOURG Centre douanier, Croix de Gasperich, Luxembourg NEDERLAND ÖSTERREICH PORTUGAL SUOMI–FINLAND SVERIGE UNITED KINGDOM Rotterdam HZA Graz, Nickelsdorf, Spielfeld, HZA Wien Lisboa Helsinki Göteborg Channel Tunnel Terminal, Dover, Felixstowe, Gatwick Airport, Goole Grangemouth, Harwich, Heathrow Airport, Heysham, Hull, Immingham, Ipswich, King’s Lynn, Leith, Liverpool, London (including Tilbury and Thamesport), Manchester Airport, Manchester Container Port, Manchester including Ellesmere Port, Middlesbrough, Newhaven, Poole, Shoreham, Southampton” 2. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. Briselē, 1998. gada 10. jūnijā Komisijas vārdā — komisijas loceklis Martin BANGEMANN


title: Newsletter. Nr. 1, Juni 1998.

eurovoc_concepts:
common agricultural policy
rural development
serial publication