title: Vienotā Rīcība (1998. gada 29. jūnijs), ko Padome pieņēmusi, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par labu praksi, sniedzot savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās

text: 88 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 19/1. sēj. 31998F0427 7. 7. 1998. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 191/1 VIENOTĀ RĪCĪBA (1998. gada 29. jūnijs), ko Padome pieņēmusi, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu, par labu praksi, sniedzot savstarpēju tiesisko palīdzību krimināllietās (98/427/TI) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, un jo īpaši tā K3. panta 2. punkta b) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropadomes 1997. gada 16. un 17. jūnijā Amster- damas tikšanās laikā apstiprināto ziņojumu, ko sniegusi augstākā līmeņa darba grupa cīņai pret organizēto noziedzību (1) un jo īpaši ziņojuma ieteikumu Nr. 16, ņemot vērā 1997. gada 1. un 2. oktobrī Luksemburgā notikušo semināru par “Juridiskās sadarbības un cilvēktiesību aizsardzības uzlabošanu”, ņemot vērā Vienoto rīcību 98/428/TI (1998. gada 29. jūnijs) par Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla izveidi, ko pieņēmusi Padome, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K3. pantu (2), un īpaši tās 4. un 5. pantu, ņemot vērā 1959. gada 20. aprīļa Eiropas Konvenciju par savstar- pēju palīdzību krimināllietās un citas spēkā esošās konvencijas šajā jomā, kā arī projektu Konvencijai par dalībvalstu savstarpēju palīdzību krimināllietās, tā kā turpmāk nepieciešams praktiski uzlabot dalībvalstu savstar- pējo juridisko palīdzību krimināllietās, īpaši cīņā pret smagiem noziegumiem, iepazinusies ar Eiropas Parlamenta viedokli (3), pēc prezidentvalsts sniegtajām konsultācijām saskaņā ar Līguma K6. pantu, IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU. 1. pants Paziņojumi par labu praksi 1. Divpadsmit mēnešu laikā no šīs vienotās rīcības stāšanās Padomes spēkā Savienības dalībvalsts Eiropas katra (1) OV C 251, 15. 8. 1997. , 1. lpp. (2) OV L 191, 7. 7. 1998. , 4. lpp. (3) Atzinums sniegts 1998. gada 3. aprīlī (OV C 138, 4. 5. 1998. ). Ģenerālsekretariātam iesniedz paziņojumu par labu praksi saistībā ar to, kā tiek pildīti citu dalībvalstu lūgumi par tiesisko palīdzību krimināllietās, tostarp rezultātu nosūtīšanu, kā arī saistībā ar šādu lūgumu nosūtīšanu citām dalībvalstīm. 2. Padomes Ģenerālsekretariāts 1. pantā minētos paziņojumus pārtulko Kopienas oficiālajās valodās un tulkojumus izsūta dalīb- valstīm. 3. Neskarot projektu Konvencijai par dalībvalstu savstarpēju palī- dzību krimināllietās, un atbilstoši šai vienotajai rīcībai pievieno- tajai deklarācijai, 1. punktā minētie katras dalībvalsts paziņojumi saskaņā ar to tiesību aktiem un juridiskajām procedūrām ietver valstu saistības veicināt šādu praksi: a) apstiprināt visus lūgumus un rakstiskos jautājumus attiecībā uz lūgumu izpildi, ja to prasa dalībvalsts, kura iesniegusi lūgumu, izņemot gadījumus, kad tiek ātri nosūtīta pilnīga atbilde; lūguma iesniedzēja dalībvalsts nevar prasīt apstiprinā- jumu, ja vien šī dalībvalsts nav atzīmējusi lūgumu kā “stei- dzamu” vai ja apstiprinājums pēc tās uzskatiem nepieciešams ņemot, vērā lietas apstākļus; b) apstiprinot visus šajā punktā minētos lūgumus un jautājumus, norādīt lūgumu iesniegušai iestādei par šā lūguma izpildi atbil- dīgo iestādi un kontaktinformāciju, tostarp tālruņa un faksa numurus, un, ja iespējams, par lūguma izpildi atbildīgo per- sonu; c) ciktāl tas nav pretrunā lūguma saņēmējas dalībvalsts tiesību aktiem, dot priekšroku lūgumiem, kurus lūguma iesniedzējas valsts iestāde skaidri apzīmējusi kā “steidzamus”, un izskatīt lūgumus, neatkarīgi no tā vai tie ir apzīmēti kā “steidzami” vai nav, ne mazāk labvēlīgi kā līdzvērtīgus lūgumus no šīs dalīb- valsts iestādēm; 19/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 89 d) e) f) ja lūgto palīdzību pilnībā vai daļēji nevar nodrošināt, sniegt iestādēm, kas to prasa, rakstisku vai mutisku ziņojumu, paskai- drojot grūtības un, ja iespējams, piedāvāt iestādei, kas to pra- sa, kopīgi apsvērt grūtību pārvarēšanu; ja ir paredzams, ka palīdzību nevar vai pilnībā nevar sniegt izpildes termiņā, kuru noteikusi lūguma iesniedzēja dalīb- valsts, un ka tas negatīvi ietekmēs tiesas procesus lūguma ies- niedzējā dalībvalstī, nekavējoties sniegt šīs dalībvalsts iestādei rakstisku vai mutisku ziņojumu un citus ziņojumus, ko tā lūdz, paskaidrojot, kad lūgto palīdzību būs iespējams sniegt; tiklīdz nepieciešamā palīdzība ir precīzi noteikta, iesniegt palī- dzības lūgumus, un, ja lūgums ir apzīmēts kā “steidzams” vai ja ir norādīts izpildes termiņš, paskaidrot steidzamības vai ter- miņa iemeslus; paziņojums ietver pienākumu mazāk svarīgus lūgumus neapzīmēt kā “steidzamus”; g) nodrošināt lūgumu iesniegšanu saskaņā ar attiecīgo līgumu vai citiem starptautiskiem tiesību aktiem; h) iesniedzot palīdzības lūgumus, norādīt iestādēm, kurām to prasa, lūgumu nosūtījušās iestādes nosaukumu un kontaktin- formāciju, tostarp tālruņa un telefaksa numuru, un, ja iespē- jams, par lūguma iesniegšanu atbildīgo personu. 4. Katra dalībvalsts ar savu paziņojumu iepazīstina savas tiesu iestādes un citas kompetentās iestādes, aicinot tās sekmēt to kom- petencē esošus pasākumus, kas varētu būt vajadzīgi paziņojuma īstenošanai. 5. Neierobežojot 3. punktu, visus saskaņā ar šo pantu iesniegtos paziņojumus tos sniegusī dalībvalsts var grozīt ar citu paziņo- jumu, kuru nodod Padomes Ģenerālsekretariātam. Jebkurš šāds paziņojums tiek sniegts ar nolūku turpmāk uzlabot labu praksi, izpildot tiesiskās palīdzības lūgumus krimināllietās. 2. pants Darbības pārskatīšana kas izveidots ar Vienoto rīcību Neskarot mehānismu, 97/827/TI (1), lai izvērtētu starptautisko saistību piemērošanu un īstenošanu valsts līmenī cīņā pret organizēto noziedzību, katra dalībvalsts periodiski pārskata saskaņā ar 1. pantu sastādīto ziņojumu ievērošanu. Mehānismus šādai pārskatīšanai nosaka katra dalībvalsts, ņemot vērā savus pasākumus palīdzībai krimināllietās. tiesiskajai 3. pants Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls Padomes Ģenerālsekretariāts 1. panta 1. punktā minētos paziņojumus, tiklīdz tie ir saņemti, iesniedz Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklam. Tiesiskās sadarbības tīkls ņemot vērā tā kompetenci un pieredzi izvērtē paziņojumus un var ieteikt priekšlikumus, ko uzskata par piemērotiem, lai uzlabotu tiesisko palīdzību krimināllietās, tostarp rastu kopīgas metodes darbības izvērtēšanai. 4. pants Pārskatīšana Padome pārskata šo vienoto rīcību, ņemot vērā to, kā ir darbojies ar Vienoto rīcību 97/827/TI izveidotais mehānisms, ar kuru novērtē, kā valsts tiek piemērotas un īstenotas starptautiskās saistības cīņā pret organizēto noziedzību. līmenī 5. pants Stāšanās spēkā Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās publicēšanas dienā. 6. pants Publicēšana Šo vienoto rīcību publicē Oficiālajā Vēstnesī. Luksemburgā, 1998. gada 29. jūnijā Padomes vārdā — priekšsēdētājs R. COOK (1) OV L 344, 15. 12. 1997. , 7. lpp. 90 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 19/1. sēj. PIELIKUMS VĀCIJAS FEDERATĪVĀS REPUBLIKAS DEKLARĀCIJA Vācijas Federatīvā Republika paziņo, ka Vācijas atbildīgās iestādes publicēs paziņojumus, saskaņā ar Vienotās rīcības 1. panta 3. punkta a) un b) apakšpunktiem par savstarpējas juridiskas palīdzības krimināllietās labu praksi, ja tās uzskata, ka tie ir nepieciešami atbilstošā lūguma vai rakstiskā pieprasījuma izpildei


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1377/98 af 29. juni 1998 om ændring af de repræsentative priser og tillægstolden ved indførsel af visse sukkerprodukter

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
sugar product
white sugar

formats: pdf print

text: 30. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 185/47 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1377/98 af 29. juni 1998 om ændring af de repræsentative priser og tillægstolden ved indførsel af visse sukkerprodukter KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1222/97 (5), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1210/98 (6); under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Euro- pæiske Fællesskab, under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 1785/81 af 30. juni 1981 om den fælles markedsordning for sukker (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1599/ 96 (2), under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. juni 1995 om gennemførelsesbestem- 1423/95 af 23. melser sukkerprodukter undtagen me- lasse (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 624/98 (4), særlig artikel 1, stk. 2, andet afsnit, og artikel 3, stk. 1, og import af for ud fra følgende betragtninger: (EF) nr. anvendelsen af de bestemmelser, der er nævnt i forord- ning som Kommissionen har kendskab til, gør det nødvendigt at ændre de nuværende beløb i overensstemmelse med bilaget til nærværende forordning (cid:190) 1423/95, p(cid:134) de oplysninger, UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De repræsentative priser og den tillægstold, der gælder ved indførsel af de i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1423/ i 95 omhandlede produkter, bilaget. som angivet fastsættes Størrelsen af de repræsentative priser og af tillægstolden for import af hvidt sukker, r(cid:134)sukker og visse sirupper er Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 30. juni 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juni 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 177 af 1. 7. 1981, s. 4. (2) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 43. (3) EFT L 141 af 24. 6. 1995, s. 16. (4) EFT L 85 af 20. 3. 1998, s. 5. (5) EFT L 173 af 1. 7. 1997, s. 3. (6) EFT L 166 af 11. 6. 1998, s. 43. L 185/48 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 30. 6. 98 BILAG til Kommissionens forordning af 29. juni 1998 om ændring af de repræsentative priser og den tillægstold, der gælder ved indførsel af hvidt sukker, r(cid:134)sukker og produkter henhørende under KN-kode 1702 90 99 KN-kode 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Repræsentativ pris pr. 100 kg netto af det p(cid:134)gældende produkt Tillægstold pr. 100 kg netto af det p(cid:134)gældende produkt (ECU) 19,35 19,35 19,35 19,35 22,59 22,59 22,59 0,23 6,63 12,40 6,44 11,88 14,59 9,42 9,42 0,41 (1) Fastsat for standardkvaliteten, s(cid:134)dan som defineret i artikel 1 i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 431/68 (EFT L 89 af 10. 4. 1968, s. 3), som ændret. (2) Fastsat for standardkvaliteten, s(cid:134)dan som defineret i artikel 1 i R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 793/72 (EFT L 94 af 21. 4. 1972, s. 1). (3) Fastsat pr. 1 % indhold af saccharose


title: QUESTION ECRITE no 1998/98 de Jaak VANDEMEULEBROUCKE au Conseil. Procès contre des membres du parti Arc-en-ciel grec

eurovoc_concepts:
Greece
competence of the Member States
legal process
linguistic discrimination
national law
political parties
political rights

formats: html pdf print

text: 8. 4. 1999 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 96/23 La Commission n(cid:146)a pas connaissance d(cid:146)activitØs susceptibles de correspondre (cid:224) la question posØe par 3. l(cid:146)Honorable Parlementaire en liaison avec des mØdias Øtablis dans la partie nord de Chypre. 4. Le partenariat dØveloppØ avec Euronews est liØ (cid:224) un programme d(cid:146)expansion de la cha(cid:238)ne dont l(cid:146)objectif est d(cid:146)augmenter les taux d(cid:146)Øcoute. Les rØsultats rØcents en matiŁre de taux d(cid:146)Øcoute en Europe sont tout (cid:224) fait encourageants (cid:224) cet Øgard. Le partenariat avec Euronews est Øgalement liØ (cid:224) une augmentation du nombre des langues utilisØes dans 5. ces Ømissions, objectif auquel Euronews consacre ses efforts. (1999/C 96/030) QUESTION (cid:201)CRITE E-1998/98 posØe par Jaak Vandemeulebroucke (ARE) au Conseil Objet: ProcŁs contre des membres du parti Arc-en-ciel grec (29 juin 1998) Des poursuites auraient ØtØ engagØes contre quatre dirigeants du parti Arc-en-ciel grec (Vinozhito). Il s(cid:146)agit d(cid:146)un parti parfaitement lØgal et qui a dØj(cid:224) participØ (cid:224) deux reprises (cid:224) des Ølections en GrŁce, dont les Ølections de 1994 au Parlement europØen. Ces quatre dirigeants, Vasilis Romas, Costas Tasopoulos, Petros Vasiliades et Pavlos Voskopoulos, sont citØs en justice pour les faits suivants: en septembre 1995, en pla(cid:231)ant un panneau portant le nom de leur parti en deux langues, le grec et le slavo-macØdonien, ils auraient incitØ (cid:224) la «haine mutuelle entre les citoyens» (article 192 du Code pØnal grec). Les esprits s(cid:146)ØchauffŁrent (cid:224) tel point que le nouveau bureau de Florina fut saccagØ. Le Conseil est-il au courant de ces dØbordements ainsi que du procŁs qui se prØpare? Convient-il qu(cid:146)il y a en l(cid:146)occurrence violation des droits dØmocratiques et des droits de l(cid:146)homme fondamentaux? A-t-il connaissance d(cid:146)Øventuelles actions susceptibles de garantir les droits dØmocratiques et politiques de tous les citoyens et partis politiques grecs ainsi que la libertØ de parole et le libre choix de la langue en GrŁce? Enfin, est-il disposØ (cid:224) inscrire cette question (cid:224) l(cid:146)ordre du jour d(cid:146)une session des ministres compØtents, en y attachant les consØquences qui s(cid:146)imposent? RØponse (22 octobre 1998) Il n(cid:146)appartient pas au Conseil de se prononcer sur une affaire qui relŁve de l(cid:146)ordre judiciaire interne de l(cid:146)(cid:201)tat membre concernØ. (1999/C 96/031) QUESTION (cid:201)CRITE P-2000/98 posØe par Irini Lambraki (PSE) (cid:224) la Commission (16 juin 1998) Objet: Campagne d(cid:146)information sur le traitØ d(cid:146)Amsterdam Le processus d(cid:146)adoption du traitØ d(cid:146)Amsterdam par les (cid:201)tats membres est en cours. La Commission pourrait-elle dire si elle compte effectuer une campagne d(cid:146)information sur l(cid:146)importance de ce traitØ et, dans l(cid:146)affirmative, quels montants elle projette de mettre (cid:224) la disposition de chacun des (cid:201)tats membres et quels mØcanismes y prØsideront (cid:224) la gestion de ces crØdits? RØponse donnØe par M. Oreja au nom de la Commission (31 juillet 1998) Dans le cadre du programme d(cid:146)information du citoyen europØen (Prince) la Commission poursuit en 1998 l(cid:146)action «Construisons l(cid:146)Europe ensemble» dont l(cid:146)objectif est notamment de faciliter l(cid:146)explication du traitØ d(cid:146)Amsterdam aux citoyens europØens. Cette action a ØtØ dotØe d(cid:146)un crØdit de 12 millions d(cid:146)Øcus pour 1998. Elle comporte notamment un appel (cid:224) propositions qui a ØtØ publiØ au Journal officiel (1), ainsi que l(cid:146)opportunitØ


title: Meddelande från kommissionen - Bulgarien: Partnerskap för anslutning

eurovoc_concepts:
Bulgaria
EU aid
EU programme
accession to the European Union
cooperation policy
financial aid

text: 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/1 I (Meddelanden) PARTNERSKAP FÖR ANSLUTNING BULGARIEN: PARTNERSKAP FÖR ANSLUTNING (98/C 202/01) 1. INLEDNING I det yttrande som kommissionen, i enlighet med arti- kel O i Fördraget, lämnade till rådet i juli 1997 har kommissionen rekommenderat att anslutningsförhand- lingar med Bulgarien inleds så snart landet har gjort tillräckliga framsteg för att tillfredsställa de villkor för medlemskap som framställts av Europeiska rådet vid dess möte i Köpenhamn. Denna rekommendation är grundad på analysen i yttrandet i vilket kommissionen framför som sin åsikt i) att Bulgarien är på väg att uppfylla de politiska kraven vad gäller förekomsten av stabila insti- tutioner, garantier för att rättsstatliga principer iakttas, mänskliga rättigheter och skydd för minoriteter, ii) att Bulgarien har gjort endast begränsade framsteg när det gäller att införa marknadsekonomi och därför på medel- lång sikt inte kommer att kunna hantera det konkurrens- tryck och de marknadskrafter som råder inom unionen samt iii) att det, trots den finansiering som har gjorts, är osäkert om Bulgarien kommer att kunna tillämpa gemen- skapens regelverk på medellång sikt och att det dessutom krävs omfattande administrativa reformer för att Bulga- rien skall kunna tillämpa regelverket på ett effektivt sätt. Europaavtalet kommer även fortsättningsvis att utgöra grunden för Europeiska unionens förbindelser med Bulga- rien. Strategin inför anslutningen kommer dock att för- stärkas för att göra det möjligt att inrikta stödet på de olika kandidatländernas specifika behov och på så sätt hjälpa dem att lösa de särskilda problem som påtalats i yttrandet. I Agenda 2000 anförde kommissionen föl- jande: ”Den förstärkta samarbetssstrategi inför anslut- ning som presenteras nedan har två huvudsyften. För det första att samla de olika former av stöd som unionen tillhandahåller inom en och samma ram, parternskap för anslutning, och att arbeta tillsammans med kandidatlän- derna inom denna ram på grundval av ett tydligt definie- rat program för att förbereda länderna för medlemskap, vilket bland annat innebär att kandidatländerna förbinder sig att ange vissa prioriterade mål och en tidtabell för deras genomförande. För det andra att göra kandidatlän- derna bekanta med unionens politik och arbetssätt genom att de erbjuds möjlighet att delta i gemenskapspro- gram. ” Vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 beslöt Europeiska rådet att partnerskapen för anslutning skall utgöra kärnan i strategin inför anslutningen och inom denna enhetliga ram samla alla former av stöd till kandi- datländerna i Central- och Östeuropa. Detta partnerskap för anslutning har beslutats av kommissionen efter sam- råd med Bulgarien och på grundval av de principer, prioriteringar, etappmål och villkor som fastställts av rådet. 2. MÅL Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa de prioriteringar i det fortsatta arbetet som anges i kommissionens yttrande om Bulgari- ens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, de finansiella medlen för att hjälpa Bulgarien att förverkliga dessa prioriteringar samt villkoren för detta stöd. Detta partnerskap för anslutning utgör en ram för ett antal politiska instrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för medlem- skap. Hit hör bland annat det nationella program för antagandet av gemenskapens regelverk som skall antas av Bulgarien, den gemensamma utvärderingen av priorite- ringarna i den ekonomiska politiken, pakten mot organi- serad brottslighet och vägledningen till den inre markna- den. Dessa instrument är alla olika och kommer att utarbetas och genomföras på olika sätt. De kommer inte att utgöra en integrerande del av detta partnerskap men de prioriteringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet. 3. PRINCIPER De viktigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatland rör landets förmåga att uppfylla Köpenhamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande: C 202/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 — Kandidatlandet skall ha stabila institutioner som ga- ranterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättighe- ter samt respekt för och skydd av minoriteter. — Kandidatlandet skall ha en fungerande marknads- ekonomi liksom förmågan att hantera det konkur- renstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen. — Kandidatlandet skall ha förmåga att uppfylla de skyl- digheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till de mål som sammanhänger med den politiska, ekonomiska och monetära unionen. Vid sitt möte i Madrid underströk Europeiska rådet att kandidatländerna måste anpassa sina administrativa strukturer för att kunna tillämpa gemenskapspolitiken på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen. Vid sitt möte i Luxemburg framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstiftningen är nödvän- digt, men inte i sig tillräckligt. Det är nödvändigt att tillse att regelverket verkligen tillämpas. 4. PRIORITERINGAR OCH ETAPPMÅL Av kommissionen yttranden och rådets behandling av dessa har framgått att kandidatländerna måste göra stora ansträngningar på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Det har också bedömts att inget kandidat- land för närvarande helt uppfyller Köpenhamnskrite- rierna. Denna situation kommer att göra det nödvändigt att fastställa olika etapper med prioriteringar med angi- vande, för varje prioritering, av bestämda mål vilka skall fastställas i samarbete med de berörda länderna. Uppnå- endet av dessa mål kommer att påverka omfattningen av det stöd som beviljas, hur förhandlingarna med vissa länder utvecklas och inledandet av förhandlingar med andra länder. Prioriteringarna och etappmålen har delats upp i två grupper, de på kort sikt och de på medellång sikt. Som kortsiktiga betecknas de prioriteringar och etappmål som Bulgarien realistiskt sett kan förväntas uppnå under 1998 eller beträffande vilka Bulgarien i vart fall kan förväntas göra betydande framsteg inom samma frist. Med hänsyn till den korta tidsfristen och den administrativa kapacitet som fordras för att genomföra dem har endast ett mindre antal prioriteringar fastställts på kort sikt. Prioriteringarna på medellång sikt förväntas ta över ett år att uppnå, även om arbetet med dem kan och bör inledas under 1998. Bulgarien kommer att uppmanas att till slutet av mars utarbeta ett nationellt program för antagandet av gemen- skapens regelverk som innehåller en tidsplan för genom- förandet av dessa prioriteringar och etappmål och, i de fall det är möjligt och relevant, uppgift om behovet av personella och finansiella resurser. pens regelverk med den nationella lagstiftningen. Det är dessutom nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de standarder som gäller inom unionen. På alla de områden som är förtecknade nedan krävs att gemenskapens regelverk genomförs på trovär- digt och effektivt sätt. Med ledning av kommissionens yttrande och rådets behandling av detta har följande prioriteringar och etapp- mål, på kort respektive medellång sikt, fastställts för Bulgarien. 4. 1 Prioriteringar på kort sikt (1998) — Ekonomiska reformer: Fastställande av prioriteringar på medellång sikt inom den ekonomiska politiken och gemensam utvärdering inom ramen för Europaavtalet, fortsatt genomförande av regeringens program, inbe- gripet en för insyn öppen privatisering av statliga företag och banker, omstruktureringsåtgärder inom industrin, finanssektorn och jordbruket samt åtgärder för att främja utländska direktinvesteringar. — Förstärkning av den institutionella och adminstrativa kapaciteten: Antagande av förslaget till statsförvalt- ningslag och framsteg i reformeringen av den offent- liga förvaltningen samt institutionell förstärkning på områdena intern finansiell kontroll, miljö, tullpolitik; förstärkning av de fytosanitära och veterinärmedicin- ska förvaltningarna, särskilt vad gäller resurserna vid de yttre gränserna; påbörjande av arbetet med att upprätta de strukturer som krävs för regional- och strukturpolitiken. — Den inre marknaden: Ytterligare anpassning, bland annat vad gäller intellektuell och industriell ägande- rätt (effektivare genomdrivande av skyddet), finan- siella tjänster, beskattning, antagande av den rättsliga ram som är nödvändig för kontroll av statligt stöd och upprättande av en första förteckning över statliga stöd samt antagande av en ny konkurrenslag. — Rättsliga och inrikes frågor: Konkreta åtgärder för bekämpning av korruptionen och den organiserade brottsligheten samt för utveckling av effektiv gräns- kontroll. — Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, upp- rättande och genomförande av detaljerade tillnärm- ningsprogram och genomförandestrategier rörande inledande av enskilda rättsakter. Planering och genomförandet av dessa program och strategier. I partnerskapet för anslutning anges att Bulgarien måste vidta åtgärder på alla de områden som tas upp i yttran- det. Bilagan innehåller en kortfattad checklista över dessa områden. Det inte är tillräckligt att införliva gemenska- — Energi: Särskilt upprättande av en övergripande, lång- siktig energistrategi och iakttagande av kärnsäkerhets- standarder och realistiska åtaganden för nedläggning av kraftverk i enlighet med kärnsäkerhetsöverenskom- melsen. 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/3 4. 2 Prioriteringar på medellång sikt — Politiska kriterier: Ytterligare insatser för att integrera romerna och konsolidering av skyddet för individens rättigheter. — Ekonomiska reformer: Slutförande av privatiserings- processen. Stärkande av de marknadsekonomiska strukturerna. — Ekonomisk politik: Regelbunden översyn av den gemensamma utvärderingen inom ramen för Europa- avtalen av prioriteringarna i den ekonomiska politi- ken, med fokus på uppfyllande av Köpenhamnskrite- rierna för medlemskap i unionen och gemenskapens regelverk rörande ekonomisk och monetär politik (samordning av den ekonomiska politiken, framläg- gande av konvergensprogram, undvikande av alltför stora underskott). Bulgarien förväntas inte införa euron omedelbart vid anslutningen, men förväntas dock föra en politik som syftar till faktisk konvergens i enlighet med unionens mål beträffande ekonomisk och social sammanhållning och till nominell konver- gens som är förenlig med slutmålet, införandet av euron. — Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Slutförande av reformarbetet på alla nivåer, inbegripet utbildning av tjänstemän, förbätt- ring av rättsväsendets verksamhet, utbildning i gemen- skapsrätt och dess tillämpning för tjänstemän inom rättsväsendet, ytterligare utveckling av den nationella revisionsmyndigheten och av strukturen för intern finansiell kontroll, inrättande av organ för övervak- ning av konkurrensbegränsande verksamhet och stat- ligt stöd, förstärkning av de institutioner som ansva- rar för rättsliga och inrikes frågor (så att de får tillräcklig och välutbildad personal, särskilt poliser och gränsvakter samt personal i ministerier och dom- stolar), reformer av tull- och skattemyndigheterna så att de skall vara redo att tillämpa gemenskapens regelverk och förstärkning av myndigheterna med ansvar för livsmedelskontroll. — Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat anpassning inom områdena konkurrenspolitik, statligt stöd, tull, beskattning, politik på det audiovisuella området samt lagstiftning om offentlig upphandling (inbegripet frågan om insyn), förbättring av standardi- seringen, strukturer för bedömning av överensstäm- melse samt upprättande av ett system för marknads- övervakning och harmonisering av den tekniska lag- stiftningen om standarder inom industrin. Ytterligare anpassning av konkurrenslagstiftningen och effektiv tillämpning av konkurrenslagstiftningen, förstärkning av konkurrensmyndigheterna, främjande av företags- utveckling, inbegripet små och medelstora företag, anpassning till gemenskapens regelverk rörande tele- kommunikation, konsumentskydd och den inre mark- naden för energi. — Rättsliga och inrikes frågor: Utveckling av effektiva system för gränskontroll och system för gränsövervak- ning, genomförande av invandringspolitiken och av asylförfarandena, bekämpning av organiserad brotts- lighet (särskilt penningtvätt, narkotikahandel och människosmuggling) och korruption, samt anpassning av viseringspolitiken till Europeiska unionens vise- ringspolitik och slutförande av anpassningen till inter- nationella konventioner, särskilt med sikte på tillämp- ning av Schengenregelverket. — Jordbruk: Detta omfattar bland annat processen för återbördande av mark och upprättande av en funge- rande marknad för jordbruksfastigheter, anpassning till gemenskapens regelverk på jordbruksområdet (in- begripet fytosanitära och veterinärmedicinska frågor, särskilt vad gäller kontrollen vid yttre gränser), beak- tande av jordbrukets miljöaspekter och av den biolo- giska mångfalden utveckling av kapaciteten att införa och genomdriva den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt de grundläggande förvaltningsmekanismerna och administrativa strukturerna för övervakning av marknaderna för jordbruksprodukter och genomfö- rande av strukturåtgärder och åtgärder för utveckling av landsbygden, antagande och genomförande av veterinärmedicinska och fytosanitära krav, förbättring av vissa anläggningar för beredning av livsmedel och av anläggning för provtagning och diagnostisering samt omstrukturering av jordbrukets livsmedelsindu- stri. — Fiskeri: Utveckling av förmågan att genomföra och tillämpa den gemensamma fiskeripolitiken. — Energi: Genomförande av en övergripande politik grundad på effektivitet och diversifiering som omfat- tar iakttagandet av Bulgariens åtaganden rörande stegvis stängning av vissa enheter vid kärnkraftverket i Kozloduj, nedläggning och en plan för omhänderta- gandet av kärnavfall. — Transport: Ytterligare insatser för anpassning till gemenskapens regelverk, särskilt beträffande gods- transport sjöledes, med flyg eller på väg, säkerhetsreg- ler och för att tillhandahålla nödvändiga investeringar i transportinfrastruktur, särskilt en utbyggnad av de transeuropeiska näten. — Sysselsättning och sociala frågor: Utveckling av lämp- liga arbetsmarknadsstrukturer och gemensam översyn av sysselsättningspolitiken som förberedelse för delta- gande i samordningen inom Europeiska unionen, anpassning av arbetslagstiftningen och av lagstift- ningen rörande hälsa och säkerhet i arbetet och utveckling av strukturerna för genomförande, särskilt ett tidigt antagande av ramdirektivet om hälsa och säkerhet i arbetet, genomdrivande av lika möjligheter för män och kvinnor, ytterligare utveckling av en aktiv och oberoende dialog mellan arbetsmarknadens parter, utveckling av det sociala skyddet och åtgärder för att bringa folkhälsostandarderna i linje med Euro- peiska unionens normer. — Miljö: Utveckling av strukturer och kapacitet för övervakning och genomförandekontroll, fortgående planering och genomförande av tillnärmningsprogram rörande enskilda rättsakter. Särskild vikt bör läggas vid bestämmelser rörande avfall, spillvatten och luft- C 202/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 föroreningar, inbegripet kraven i institutionellt hänse- ende. Miljöskyddskraven och vikten av en hållbar utveckling måste fastställandet och genomförandet av nationell politik på olika områ- den. integreras i — Regionalpolitik och sammanhållning: Införande av en rättslig grund och utveckling av administrativa struk- turer och budgetförfaranden. Förstärkning av finan- siella instrument och kontrollmekanismer med sikte på deltagande i Europeiska unionens strukturprogram efter anslutningen. 5. DE VIKTIGASTE INSTRUMENTEN FÖR GEMENSKA- PENS TEKNISKA OCH EKONOMISKA STÖD 5. 1 Programplanering Anslagen från Phare för perioden 1995–1997 uppgick till sammanlagt 212 miljoner ecu. Förutsatt att Phare-budge- ten för den kvarvarande perioden godkänns kommer kommissionen att bekräfta anslagen för 1998 och 1999. Bulgarien kan dessutom komma i fråga för bidrag från de stödmedel för att hjälpa länderna att ”komma ikapp” (catch-up facility) som planerats för 1998 för att finan- siera projekt som rör privatisering/omstrukturering, främ- jande av utländska direktinvesteringar och kampen mot korruption. Finansieringsförslag kommer i enlighet med rådets förordning (EG) nr 3906/89 att läggas fram för Phares förvaltningskommitté. Samfinansiering med kandi- datländerna kommer systematiskt att krävas för samtliga investeringsprojekt. Kommissionen kommer tillsammans med Bulgarien, Europeiska investeringsbanken och de internationella finansiella instituten, särskilt Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Världs- banken, att arbeta för att underlätta samfinansieringen av projekt som rör prioriteringarna inför anslutningen. Det finansiella stödet från år 2000 och framåt kommer att omfatta stöd till jordbruket och ett instrument för struk- turpolitiken med vars hjälp åtgärder liknande dem som genomförs i sammanhållningsfondens regi kan prioriteras. Bulgarien kommer dessutom att få tillgång till finansie- ring från sådana program som omfattar flera länder och som direkt rör gemenskapen regelverk. Phare-programmet är det främsta finansieringsinstrumen- tet inom den förstärkta strategin inför anslutningen. Målet för Phare är i första hand att bistå länderna i Central- och Östeuropa i deras förberedelser inför anslut- ningen genom att inrikta stödet på åtgärder för antagan- det av gemenskapens regelverk och särskilt på de priorite- ringar som fastställts i detta partnerskap för anslutning och i det nationella programmet för antagande av gemen- skapens regelverk. Kommissionen kommer varje år att underteckna ett finansavtal med Bulgarien i vilket Bulga- rien förbinder sig att förverkliga ett antal av de priorite- ringar som anges i detta partnerskap för anslutning och kommissionen förbinder sig att bidra finansiellt till detta. Programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd kommer att göras med hänsyn till prioriteringarna och tidsplanen i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. Vidare kommer det fortsatta beviljandet av finansiellt stöd att i hög grad göras beroende av att de bulgariska myndigheterna fullgör åtagandena i det nationella pro- grammet för antagande av gemenskapens regelverk. Vissa insatser inför anslutningen kan förstärkas nu (t. ex. stöd till förstärkningen av institutionell och administrativ ka- pacitet) medan andra, såsom finansieringen av större investeringsprojekt som syftar till att kraven i gemenska- pens regelverk på områden som miljö och kärnsäkerhet skall uppfyllas, kommer att bli föremål för programpla- nering över en period på fem till sex år. Från 1998 kommer stödet inom Phare att kanaliseras genom insatser av följande slag. — Förstärkning av institutionell och administrativ kapa- citet, ”Institution building” (omkring 30 %), vilket omfattar förstärkning av de demokratiska institutio- nerna, rättsstaten, den offentliga förvaltningen och alla organ som ansvarar för de offentliga tjänsterna i syfte att upprätta de nödvändiga institutionella och administrativa strukturerna och utbilda de personer som behövs för att tillämpa gemenskapens regelverk. Stödet till förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten kommer att ges i form av, bland annat, utbildningsåtgärder, tekniskt stöd och organiserat samarbete mellan institutioner och förvalt- ningar i Bulgarien och motsvarande organ i medlems- staterna. Inledningsvis kommer detta organiserade samarbete att inriktas på prioriterade områden såsom ekonomi, jordbruk, miljö samt rättsliga och inrikes frågor. — Investeringsstöd (omkring 70 %) för att möjliggöra de investeringar som krävs för att anpassa Bulgariens infrastruktur till gemenskapen regelverk. Detta stöd skall koncentreras på i) strukturåtgärder, vilket omfat- tar omstrukturering av jordbrukssektorn, regional utveckling och investeringar i mänskligt och intellek- tuellt kapital vilket också skulle kunna omfatta Phare- bidraget för deltagande i ramprogrammet för forsk- ning och ii) förenlighet med gemenskapens normer, särskilt vad gäller miljö, jord- bruk, industri, säkerhet på arbetsplatsen och arbets- miljö, transport och telekommunikation, iii) samfinan- siering av stora infrastrukturprojekt (1) och iv) utveck- ling av små och medelstora företag (2). teknisk utveckling, 5. 2 De internationella finansiella institutens roll Partnerskapet för anslutning kommer att ge ny inriktning och nya impulser åt samarbetet mellan Bulgarien och de internationella finansiella instituten. Gåvobiståndet som tillhandahålls inom partnerskapet för anslutning kommer (1) Vad gäller investeringsprojekt i allmänhet kommer det att fordras av Bulgarien att landet, i enlighet med komplementa- ritetsprincipen, bidrar med minst 25 % till gemensamt finan- sierade projekt. (2) Ett horisontellt stöd för små och medelstora företag kommer att ställas till förfogande för att avhjälpa bristen av kapital för investeringar i små företag. 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/5 att utgöra ett startkapital och fungera som en katalysator för att få fram större belopp för utvecklingsfinansiering från de internationella finansiella instituten. Denna pro- cess kommer att utvecklas av kommissionen tillsammans med kandidatländerna, Europeiska investeringsbanken och Världsbanken i syfte att göra det lättare att samfi- nansiera projekt med ankyntning till prioriteringarna inför anslutningen. Med stöd av ett nytt långivningsmandat för perioden 1997–1999 kan Europeiska investeringsbanken ställa 3 520 miljoner ecu till förfogande i Central- och Östeu- ropa. Genom det nya stöd inför anslutningen som god- kändes av EIB:s råd i början på 1998 ökas detta belopp till 7 miljarder ecu. Lån från Europeiska investeringsban- ken kommer, för att underlätta anslutningsprocessen, att användas inom alla sektorer som kan komma i fråga för finansiering från banken. 6. VILLKORLIGHET Gemenskapens stöd kommer att villkoras av att Bulgarien fullgör sina åtaganden enligt Europaavtalet liksom av fortsatta framsteg när det gäller att uppfylla Köpen- hamnskriterierna och av framsteg i tillämpningen av detta partnerskap för anslutning. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att på grundval av arti- kel 4 i rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 besluta att tills vidare inställa det finansiella stö- det. 7. GENOMFÖRANDE AV STÖDET INFÖR ANSLUTNINGEN Det finansiella stödet till Bulgarien kommer att vara beroende av om de projekt som den bulgariska rege- ringen föreslår skall tas med i finansieringsavtalen är tillräckligt långt framskridna. När det gäller projekt som måste bli föremål för anbudsinfordran kommer kommis- sionen endast att finansiera projekt som när finansierings- avtalet undertecknas är klara för anbudsinfordran. Des- sutom måste eventuella tidigare åtaganden inom samma sektor helt ha omsatts i avtal eller vara under fullgö- rande. För att ett effektivt genomförande skall kunna säkerställas får projekten i princip inte understiga ett tröskelvärde på två till tre miljoner ecu, särskilt inte när det gäller infrastrukturprojekt. Om dessa principer leder till att Bulgarien inte kan tillgodogöra sig hela sitt vägle- dande anslag, kommer anslaget att reduceras i motsva- rande mån. Skillnaden mellan det vägledande och det slutgiltiga anslaget kommer att överföras till det horison- tella stödet för små och medelstora företag eller stödet för stora infrastrukturprojekt. Det kommer inte att ske någon efterföljande gottgörelse för detta belopp. Bulgarien uppmanas att inrätta en genomförandestruktur som innebär en garanti för att de olika slagen av finan- siellt stöd från Europeiska unionen och de nationella resurserna är konsekventa och kompletterar varandra. En nationell samordnare kommer att vara ansvarig för att det upprätthålls ett nära samband mellan anslutningspro- cessen i stort och programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd. Bulgariens regering kommer under 1998 (helst inom finansminsiteriet) att inrätta en nationell fond för att främja investeringar och för förstärkning av den insti- tutionella och administrativa kompetensen, vilken skall ledas av en nationell utanordnare. Denna fond skall vara det centrala organet för kanalisering av Phare-stöd och andra former av finansiellt stöd från gemenskapen och som sådant ha ansvar för förvaltningen av dessa medel i ett decentraliserat genomförandesystem som skall medge ökad öppenhet och motverka att fondmedlen splittras. Fonden skall ha det övergripande ansvaret för hur med- len förvaltas, inbegripet iakttagandet av bestämmelserna i finansieringsavtalet, och inför kommissionen ansvara för hur medlen används. Fonden skall också sörja för och övervaka flödet av nationella och andra samfinansierings- resurser i enlighet med finansieringsavtalet. Den natio- nella fondens exakta uppgifter och ansvar kommer att fastställas i de enskilda finansieringsavtalen. I samarbete med Bulgariens regering kommer kommissio- nen, när vissa förutsättningar är uppfyllda och i den utsträckning som medges av gemenskapernas budgetför- ordning, särskilt artikel 105. 3 i denna, att eftersträva en vidare decentralisering av genomförandet av det finan- siella stödet. Detta kommer att göras i syfte att, gradvis och inom vissa gränser, upprätta ett förhållande mellan kommissionen och Bulgarien som präglas av gemensamt ansvar i linje med det förhållande som råder mellan kommissionen och medlemsstaterna vad gäller struktur- fonderna. Kommissionen kan, om Bulgarien så begär, undersöka möjligheten att tillämpa nationella upphandlingsförfaran- den vid infordran av anbud och ingående av avtal i samband med Phare-projekt, särskilt vad gäller investe- ringar. Kommissionens beslut i denna fråga kommer att fattas efter, bland annat, en granskning av Bulgariens nationella upphandlingslagstiftning med avseende på dess förenlighet med gemenskapens grundläggande regler för offentlig upphandling och med budgetförordningen, inbe- gripet bestämmelserna om lika möjlighet att delta i anbudsförfaranden och bestämmelserna i artikel 118. Kommissionen kommer att fatta eventuella beslut om att använda sig av nationella upphandlingsreglerna i varje enskilt fall, och sådana beslut kommer att bekräftas i de enskilda finansieringsavtalen. Övervakningen av genomförandet av programmen skall utföras gemensamt med kommissionen enligt förfaranden som fastställts i de enskilda finansieringsavtalen. För att säkerställa effektiv övervakning av genomförandet av stödet inom Phare-programmet kommer varje Phare- program att innehålla kvantifierade fysiska och finansiella mål som skall anges i finansieringsavtalet. För att man skall kunna bedöma hur effektiva de åtgärder som finan- sieras inom Phare-programmet faktiskt är kommer dessa C 202/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 att bli föremål för en utvärdering i efterhand av deras verkan i förhållande till målen. 8. ÖVERVAKNING Genomförandet av partnerskapet för anslutning kommer att övervakas inom Europaavtalets ram. Detta kommer att börja 1998, innan kommissionen för rådet lägger fram sin första ordinarie rapport om Bulgariens framsteg som också skall omfatta genomförandet av partnerskapet för anslutning. Relevanta delar av partnerskapet för anslutning kommer att diskuteras i den behöriga underkommittén. Associe- ringskommittén kommer att behandla den allmänna utvecklingen, framsteg och problem vad gäller att upp- fylla prioriteringarna och etappmålen liksom mer speci- fika frågor som hänskjuts till kommittén från underkom- mittéerna. Associeringskommittén kommer att rapportera till associeringsrådet om genomförandet av partnerskapet för anslutning. Phares förvaltningskommitté kommer att sörja för att finansieringsbesluten är förenliga med partnerskapen för anslutning. Partnerskapet för anslutning kommer att i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 ändras då så behövs. Kommissionen kommer att föreslå att detta partnerskap ses över före utgången av 1999 och därefter regelbundet. I denna översyn kommer att tas upp frågan om det, mot bakgrund av de förslag som gjorts när det gäller att nå de mål som fastställts i detta partnerskap, finns ett behov av att ange ytterligare etappmål. 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/7 BILAGA Bulgarien kommer att behöva vidta åtgärder på alla de områden som anges i yttrandet. Syftet med denna bilaga är att ge en kortfattad checklista för detta i form av rekommendationer till åtgärder. Dessa anges i den ordning i vilken motsvarande område behandlas i yttrandet, utan rangordning efter betydelse eller angelägenhetsgrad. De prioriterade åtgärdsområdena för varje kandidatland anges i form av prioriteringar och etappmål i själva partnerskapet för anslutning. 1. Politiska kriterier Det krävs insatser för att stärka de demokratiska institutionerna genom att större respekt för rättsstatens principer iakttas på alla nivåer i statsapparaten. Betydande ansträngningar måste göras för att bekämpa korruptionen samt förbättra rättsväsendet och skyddet av de personliga friheterna. Demokratisk kontroll av polisen och säkerhetstjänsten måste kunna garanteras. Ytterligare ansträngningar måste göras för att helt integrera minoriteterna (romerna). 2. Ekonomiska kriterier Varaktiga och konsekventa ansträngningar krävs för att befästa den ekonomiska situationen och de ekonomiska reformerna. Detta omfattar även ett fullständigt genomförande av regeringens ekonomiska och strukturella reformprogram, vilket innebär att man kommer att ta itu med många av dessa utmaningar. Privatisering av statliga företag, även banker, måste genomföras. Åtgärder måste vidtas för att omstruktu- rera industrin, finanssektorn och jordbruket, slutföra avregleringen av priserna, främja ökade utländska direktinvesteringar och utarbeta en omfattande energipolitik. Det är nödvändigt att marknadsekonomiska institutioner inrättas och befästs. På jordbruksområdet är prioriteringen att fullfölja markåterlämnings- processen och avskaffa administrativa hinder för att fastighetsmarknaden skall fungera. Marknader för jordbruksprodukter och jordbrukets livsmedelsindustri måste privatiseras och verka i en konkurrensutsatt miljö. 3. Förmåga att ta på sig skyldigheterna i samband med medlemskap 3. 1 En gränslös inre marknad De fyra friheterna D e n a l l m ä n n a r a m e n — Det krävs fortfarande stora insatser i fråga om offentlig upphandling, genomdrivande av immaterialrätten och skydd av personuppgifter för att Bulgariens lagar skall bli helt förenliga med gemenskapens lagstiftning och standarder. Ytterligare ansträngningar krävs för att reglera bolagsrätten, särskilt för att se till att domstolarna har tillräcklig kunskap om och erfarenheter av bolags- och handelsrättsfrågor. Vad beträffar redovisning och revision krävs stora ansträngningar för att säkerställa att lagstiftningen tillämpas till fullo. F r i r ö r l i g h e t f ö r v a r o r — Det regelverk genom vilket Bulgarien skall kunna införa EU-systemets grundläggande principer måste antas. Detta kommer att leda till att standardisering blir frivillig i stället för obligatorisk. Därefter måste infrastrukturen för standardisering och bedömning av överensstämmelse förstärkas (bl. a. uppdelning av funktionerna för reglering, standardisering och produktcertifiering), och anpassningen till direktiven om den ”nya metoden” måste påskyndas. Teknisk lagstiftning om kemikalier, motorfordon, livsmedel och läkemedel måste också utarbetas. När väl lagstiftningen inom de olika sektorerna är fullständigt harmoniserad måste en mekanism för marknadsövervakning upprättas och fullbordas på längre sikt. F r i r ö r l i g h e t f ö r k a p i t a l — När ytterligare ekonomisk stabilitet har uppnåtts måste liberaliseringen av kapitalrörelser till utlandet fortsätta. Begränsningar vad gäller utländska personers förvärv av fast egendom och mark måste avskaffas. F r i r ö r l i g h e t f ö r t j ä n s t e r — Ytterligare framsteg på området för finansiella tjänster är nödvändiga, och dessa framsteg måste vara nära knutna till programmet för strukturella reformer. Vad gäller banklagar C 202/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 måste de anpassas ytterligare till fas I-åtgärderna, och ny lagstiftning krävs för fas II-åtgärderna, bl. a. bestämmelser för försäkringssystem för insatta medel och tvättning av pengar. Ytterligare åtgärder måste vidtas för att helt liberalisera försäkringsmarknaden. Vid omstruktureringen av finanssektorn måste öppenhet och en förstärkning av kontrollstrukturen beaktas. F r i r ö r l i g h e t f ö r p e r s o n e r — ytterligare ansträngningar krävs för att utarbeta rättsliga bestämmelser om inresefrihet och uppehållstillstånd för arbetstagares familjemedlemmar samt för lika behandling av arbetstagare från Europeiska unionen i allmänhet. Betydande insatser krävs för att utveckla samarbetet med medlemsstaterna i fråga om ömsesidigt erkännande av examensbevis och yrkeskvalifikationer samt för att stärka de förvaltningsorgan som har hand om sådana frågor. Ytterligare ansträngningar krävs dessutom för att säkerställa nödvändiga lagstiftnings- och genomdrivandeåtgärder för samordningen av systemen för social trygghet. Konkurrens Konkurrenslagstiftningen måste göras helt förenlig med gemenskapens konkurrenslagstiftning. Strukturella reformer krävs för att lagstiftningen skall kunna genomföras på ett effektivt sätt, särskilt genom att ge kommissionen för skydd av konkurrens större administrativa befogenheter. Vad gäller statligt stöd bör ett trovärdigt kontrollsystem upprättas. Man måste skapa full öppenhet genom att inrätta och uppdatera en uttömmande förteckning över statligt stöd i enlighet med gemenskapens praxis. Den nödvändiga lagstift- ningen måste dessutom utarbetas. Övervakningsmyndigheten för statligt stöd bör få tillräckliga befogenheter att granska befintligt stöd och övervaka nytt stöd, och den bör ha tillräckligt stor och kunnig personal. Exklusiva rättigheter och statliga monopol som inte är förenliga med gemenskapens regelverk måste successivt anpassas eller avskaffas. 3. 2 Ny teknik och framtidsfrågor Informationssamhället Ytterligare framsteg är nödvändiga i fråga om ekonomisk liberalisering för att skapa mer gynnsamma förutsättningar för utvecklingen av ett informationssamhälle. Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor Fler initiativ för struktur-, finans- och läroplansreformer är nödvändiga. Områden som särskilt måste uppmärksammas är den fortsatta reformen av utbildningens och yrkesutbildningens finansiering, insatser för att förbättra lärarnas kunskaper och yrkeskunnande samt investeringar i utbildningsinfrastruktur. En särskild insats krävs för att med hjälp av utbildning bekämpa den sociala uteslutningen av ungdomar och personer som just blivit arbetslösa. Den sociala dialogen om utbildnings- och yrkesutbildningsfrågor måste förstärkas. Forskning och teknisk utveckling Större ansträngningar måste göras om Bulgariens forskning och tekniska utveckling skall kunna bli effektiv och konkurrenskraftig på europeisk nivå. Telekommunikation Antagande av telekommunikationslagstiftning är nödvändigt för efterlevnad av gemenskapens lagstiftning och för inrättande av en oberoende tillsynsmyndighet. Regelverket innehåller dessutom krav på att regeringarna skall se till att moderna teletjänster finns tillgängliga överallt till överkomliga priser. För att kunna uppfylla denna skyldighet krävs avsevärda investeringar i systemet. Den audiovisuella sektorn Lagstiftningen måste anpassas helt till gemenskapens krav. Detta gäller lagstiftningens omfattning (dvs. samtliga programföretag och sändningssätt), jurisdiktion, främjande av europeisk och oberoende produk- tion, reklam och skydd av minderåriga. 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/9 3. 3 Ekonomiska och fiskala frågor Den ekonomiska och monetära unionen Genom den makroekonomiska politiken bör man försöka hålla inflationen och räntorna låga, och säkerställa förtroende för ekonomin. Omstruktureringen av finanssektorn måste fortgå. Beskattning En omfattande anpassning måste göras för att lagstiftningen för mervärdesskatt skall överensstämma med kraven i gemenskapens regelverk, särskilt vad gäller undantagens omfattning och möjligheten för utländska personer att momsregistrera sig i Bulgarien. Vad gäller punktskatter bör särskild uppmärksamhet ägnas åt att införa ett lagersystem för förflyttning av varor som omfattas av tillfälligt upphävande av tullar. Skattestrukturer och nivån på skattesatserna måste anpassas till gemenskapens modell. Statistik Ansträngningar måste göras för att effektivisera insamlingen av statistiska uppgifter för att säkerställa tillförlitlighet, punktlighet och spridning av officiella statistiska uppgifter. Förbättringar krävs inom sektorer såsom utrikeshandels-, transport- och regionalstatistik, redovisning och bevakning av företagsregistren. Dessutom måste internationellt jämförbara klassifikationssystem införas. 3. 4 Politiken inom olika sektorer Industri För att öka konkurrenskraften måste större ansträngningar göras för att utarbeta strategier som syftar till att främja öppna och konkurrenskraftiga marknader och använda de instrument som ingår i gemenskapens industripolitik, både vad gäller marknaderna (produktspecifikationer och marknadstillträde, handelspolitik, statligt stöd och konkurrenspolitik) och åtgärder som hänger samman med industrins kapacitet att anpassa sig till förändringar (en stabil makroekonomisk situation, teknik, utbildning etc. ). Särskilda ansträngningar krävs för att omstrukturera energiintensiva industrier, bl. a. stålindustrin. Jordbruk Stora förändringar måste göras av regeringens politik och av de fysiska och administrativa strukturerna för jordbruket och jordbrukets livsmedelsindustri för att uppfylla villkoren för anslutning och för att denna sektor skall kunna möta konkurrensen från etablerade företag inom Europeiska unionen. En omfattande utveckling och utvidgning av de administrativa strukturerna krävs för att uppnå överensstämmelse med organisationer och mekanismer inom den gemensamma jordbrukspolitiken. Frågor som prioriteras är upprättandet av en fungerande fastighetsmarknad, banknät för jordbruket och statliga eller privata kontor för jordbruksrådgivning. Särskilda ansträngningar måste göras för att bygga upp den institutionella kapaciteten och ytterligare utveckla hälsokontrollerna vid gränserna såväl som inom landet. Fiske Förvaltningen på fiskeområdet måste stärkas för att den gemensamma fiskeripolitiken skall kunna genomföras effektivt, särskilt vad gäller bevarande och förvaltning av resurser, inrättande av ett övervak- nings- och kontrollsystem, förvaltning av den gemensamma organisationen av marknaden inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, genomförande av en strukturpolitik inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, upprättande av ett register för fiskefartyg, insamlande av statistiska uppgifter samt genomförande av de miljörelaterade bestämmelserna i Europeiska unionens fiskeripolitik. Energi Inom detta område måste Bulgarien skynda på sina ansträngningar, särskilt vad gäller utvecklingen av en övergripande politik som omfattar rättsliga och strukturella reformer, förbättringar av hanteringen av energisektorn, energieffektivitet och annan lagstiftning, beredskapsplaner (inbegripet att bygga upp oljela- ger), samtrafik och investeringar, den inre energimarknaden i kombination med konkurrens och statligt stöd. Det är särskilt viktigt att enheterna 5 och 6 i kärnkraftverket i Kozloduy rustas upp, eftersom Bulgarien har åtagit sig att inom ramen för avtalet om kärnsäkerhet gradvis sluta använda enheterna 1 och C 202/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 4 vid kärnkraftverket i Kozloduy. Långsiktiga lösningar på avfallsproblemet måste utarbetas. Säkerhetsmyn- digheten bör erhålla fortsatt stöd. Transport Bulgarien måste anstränga sig för att se till att den nödvändiga lagstiftningen anpassas och genomförs effektivt inom sjöfart, luftfart och vägtransporter, särskilt vad gäller säkerhet och övervakning (järnväg). Resurser skall göras tillgängliga för att lägga grunden till det framtida utvidgade transeuropeiska transport- nätet och snarast åtgärda bristerna i vägnätet. På nationell nivå finns det behov av att utveckla särskilda strategier för utveckling och finansiering av transportinfrastruktur. Små och medelstora företag Stora ansträngningar krävs för att stabilisera de makroekonomiska förutsättningarna, förenkla lagstiftnings- rutiner och administrativa rutiner, stärka befintlig stödjande infrastruktur, förbättra skattemiljön och utveckla de små och medelstora företagens tillgång till finansiering. 3. 5 Ekonomisk och social sammanhållning Sysselsättning och sociala frågor Det är viktigt att inom ramen för regeringens omstruktureringspolitik utveckla en modern arbetsmarknads- politik och moderna arbetsmarknadsinstitutioner. Stora insatser krävs inom arbetsrätt samt hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, både i fråga om lagstiftning och genomdrivandestrukturer. Det måste säkerställas att lagstiftning om lika möjligheter för kvinnor och män tillämpas. Fungerande mekanismer för social trygghet (både inom den offentliga och den privata sektorn) måste inrättas. Dessutom krävs fortsatta ansträngningar för att se till att det även i praktiken vidtas adekvata åtgärder för att säkra social trygghet. Förvaltningskapaciteten vad beträffar social trygghet för migrerande arbetstagare måste utvecklas och en aktiv, oberoende social dialog utvecklas. Regionalpolitik och sammanhållning Bulgarien måste utveckla en samordnad och effektiv regionalpolitik, och bör införa förvaltningsstrukturer och budgetförfaranden som ger landet möjlighet att till fullo delta i Europeiska unionens strukturpolitik och på ett effektivt sätt kanalisera strukturfondsmedlen efter det att landet blivit medlem i Europeiska unionen. 3. 6 Miljö och livskvalitet Miljö Det krävs stora insatser för att skynda på tillnärmningen inom områden som luft- och vattenkvalitet, avfallshantering, kemikalier, strålskydd och naturskydd. Bestämmelserna om miljökonsekvensbedömning måste utvecklas vidare. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt snabbt införlivande av ramdirektiven om luft, avfall och vatten, samt av direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC). Inrättandet av finansieringsstrategier för lagstiftning inom vatten-, luft- och avfallsektorn är också viktigt. Stora investeringar krävs på de flesta områden för att på ett effektivt sätt införa gemenskapsstandarder. Detta gäller inte minst i fråga om vattenkvalitet, avfall från tätorterna och modernisering av industrin. Dessutom krävs stora insatser för att utveckla en förvaltning som gör det möjligt för landet att till fullo anta, genomföra och genomdriva gemenskapslagstiftningen. Konsumentskydd Utkastet till konsumentskyddslagstiftningen måste antas snabbt och anpassas till gemenskapsstandarderna, inte minst i fråga om oskäliga avtalsvillkor, kontrollförfaranden och skadestånd inom produktsäkerhetsom- rådet. Även i fråga om paketresor måste åtgärder vidtas. En stark och oberoende konsumentorganisation, som får stöd från de offentliga myndigheterna, måste utvecklas. 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/11 3. 7 Rättsliga och inrikes frågor Här saknas fortfarande en del nyckelområden i lagstiftningen. Tjänstemännen behöver samla praktisk erfarenhet av arbetet med EU-partner och -institutioner. Dessutom måste effektiva regionala samarbets- mekanismer byggas upp för att bekämpa den gränsöverskridande brottsligheten. Institutionerna för rättsliga och inrikes frågor behöver reformeras för att bli effektivare. Därvid bör särskild vikt läggas vid utvecklingen av respekt för rättsstatsprincipen. Strukturella brister och brist på personal samt korruption inom institutionerna är problem som måste lösas. Gränsskyddet och kampen mot illegal invandring är andra områden som måste behandlas. Kampen mot organiserad brottslighet i alla dess former, inbegripet narkotikahandel, kvinnohandel och annan grov brottslighet måste intensifieras. De nuvarande asylförfaran- dena bör anpassas ytterligare till internationella normer, i synnerhet i fråga om förfarandena för förhör och utvisning. Ansträngningarna att bygga ut systemen för utfärdande av visum och inresetillstånd i syfte att uppnå överensstämmelse med Europeiska unionens system bör fortsättas. Straff- och civilrättsligt samarbete måste utvidgas. Ratificeringen av internationella konventioner rörande rättsliga och inrikes frågor måste slutföras, och tillämpningsföreskrifter antas. Slutligen måste ett övergripande system för dataskydd byggas upp. 3. 8 Utrikespolitik Handel och internationella ekonomiska förbindelser För anslutningen måste de kvarvarande begränsningar som upprätthålls av betalningsbalansskäl gradvis undanröjas. Bulgarien måste förbereda sig på att efter anslutningen tillämpa gemenskapens olika samarbets- och förmånsavtal, dess multilaterala och bilaterala handelspolitiska åtaganden samt dess autonoma handelspolitiska skyddsåtgärder. Samtidigt måste nationell lagstiftning inom dessa områden upphävas. Utvecklingssamarbete Förberedelser krävs för att efter anslutningen tillämpa Lomékonventionens handelsordning gentemot AVS-länderna och för att tillsammans med de övriga medlemsstaterna finansiera Europeiska utvecklingsfon- den. Tull Tullagstiftningen måste anpassas till gemenskapens lagstiftning. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att se till att den rättsliga ramen blir klar och entydig. Personalens organisation och uppgifter måste anpassas till de krav som ställs på en modern tullförvaltning. De centrala tullmyndigheternas kontroll över tullkontoren vid gränserna måste förstärkas. En betydande insats krävs för att se till att tullförvaltningen som helhet är lojal och att personalen har goda kunskaper om lagstiftningen. Ansträngningarna för att införa de datorsystem som krävs för att landet till fullo skall kunna delta i tullunionen och den inre marknaden måste förstärkas. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att förbereda tullförvaltningen för tillämpningen av alla tullförfaranden med ekonomisk verkan, systemet för upphävande av tullar och förvaltningen av tullkvoter och tulltak. Det krävs också en strategisk planering som tar hänsyn till att Bulgarien efter anslutningen kommer att behöva förstärka sina gränsposter utmed landets yttre gränser mot länder som inte är medlemsstater i Europeiska unionen. 3. 9 Finansiella frågor Det behövs stora insatser för att inrätta och bygga ut metoder för intern finansförvaltning och finanskon- troll. Det nationella revisionsorganet måste förstärkas. Ytterligare samarbete med kommissionen krävs för att anpassa redovisningsförfarandena till Europeiska unionens krav. Skatte- och tullmyndigheterna måste omstruktureras så att skatteuppbörden blir effektiv. Dessutom bör lämpliga strukturer för genomförande, övervakning, kontroll och revision av den framtida finansieringen av jordbruks- och regionalpolitiken skapas. 4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk Om Bulgarien skall kunna genomföra och genomdriva gemenskapens regelverk effektivt måste infrastruktu- ren inom landets offentliga förvaltning utvecklas på alla nivåer. Landet behöver en stabil och professionell civilförvaltning med entydiga tjänsteföreskrifter. Den institutionella samordningen måste förbättras och de rättsliga och förvaltningsmässiga förfarandena förenklas. C 202/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 Stora insatser behövs för att förstärka institutioner och praxis i fråga om tull, fri rörlighet för varor och tjänster, konkurrens, immaterialrätt, veterinära och fytosanitära kontroller, livsmedelskontroll, transport- säkerhet, yrkesinspektion, miljö, konsumentskydd, standardisering och bedömning av överensstämmelse samt mekanismer för revision och finanskontroll. Rättssystemet måste förstärkas så att gemenskapens regelverk kan tillämpas effektivt. Institutionernas kapacitet i fråga om gränsförvaltning och gränskontroll, rättsligt samarbete och polissamarbete samt bekämpning av organiserad brottslighet och korruption måste byggas ut