title: Ehdotus: neuvoston päätös tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta tutkijavoimavarojen lisäämisen ja sosiaalis-taloudellisen tietopohjan laajentamisen alalla (1998-2002)

text: 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/87 Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta tietopohjan lisäämisen erityisohjelmasta laajentamisen alalla (1998–2002) sosiaalis-taloudellisen tutkijavoimavarojen ja (98/C 260/07) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(98) 305 lopull. — 98/0183(CNS) (Komission esittämä 10 päivänä kesäkuuta 1998) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan, nen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettuja eri- tyisohjelmia koskevien neuvoston päätösten 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on laadituttanut ulkopuoli- sen arvion ja toimittanut sen, sen päätelmät ja sitä koskevat huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa on kuultu erityis- ohjelmien tieteellisestä ja teknologisesta sisällöstä, joka esitellään komission 5 päivänä marraskuuta 1997 vahvis- tamassa valmisteluasiakirjassa (3), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellään N:o. /98/EY (1) vahvistaneet tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (jäljempänä ’TTK’) koskevan Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (jäljempänä ’viides puiteohjelma’) vuosiksi 1998–2002; puiteohjel- massa määritellään muun muassa tutkijavoimavarojen lisäämisen ja sosiaalis-taloudellisen tietopohjan laajenta- misen alalla toteutettavat toimet, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulu- jen osallistumista koskevista säännöistä sekä tutkimustu- losten levittämistä koskevista säännöistä (jäljempänä ’osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt’) tehtyä neuvoston päätöstä 98/. /EY (4) sovelletaan tähän erityisohjelmaan, ja mainitun päätöksen nojalla yhteinen tutkimuskeskus voi osallistua tähän ohjelmaan kuuluviin epäsuoriin toimiin, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täy- täntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin, joista puiteohjelma koostuu, ja että kussakin erityisohjel- massa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrä- tään tarpeellisiksi arvioiduista varoista, tätä ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tarkoituksen- mukaiseksi tehdä Euroopan talousalueesta tehtyyn sopi- mukseen tai assosiaatiosopimukseen perustuvan yhteis- työn lisäksi kansainvälistä yhteistyötä yhteisön ulkopuo- listen maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa erityi- sesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 m artiklan nojalla, Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutki- musta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994–1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1110/94/EY (2) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljän- (1) Neuvoston 23 päivänä maaliskuuta 1998 vahvistama yhtei- nen kanta (EY) N:o 31/98 (EYVL C 178, 10. 6. 1998, s. 49). (2) EYVL L 126, 18. 5. 1994, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 2535/97/EY (EYVL L 347, 18. 12. 1997, s. 1). tämän ohjelman toteuttamiseen kuuluu myös toimia ja järjestelyitä, joiden tarkoituksena on edistää, levittää ja ja teknologisen kehittämisen hyödyntää tutkimuksen tuloksia erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, sekä toimia, joilla edistetään tutkijoiden liikku- vuutta ja koulutusta, (3) KOM(97) 553 lopull. (4) KOM(97) 587 lopull. (EYVL C 40, 7. 2. 1998, s. 14). C 260/88 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintasuunnitel- man tavoitteiden mukaisesti viidennen puiteohjelman tut- kimustoimet on suunnattava aiempaa paremmin innovaa- tion edistämiseen, ja ilmi liitteestä II. Ne on määritelty viidennen puiteohjel- man liitteessä I esitettyjen pääperiaatteiden ja kolmeen luokkaan jaettujen valintaperusteiden mukaisesti. tämän ohjelman toteuttamisen etenemistä on syytä tutkia, jotta ohjelma voitaisiin tarvittaessa mukauttaa tieteen ja teknologian kehitykseen; on myös syytä teettää aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arvio ohjelman toteutta- misen etenemisestä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 koh- dan mukaisesti [tämän ohjelman hyväksymispäivän] ja 31 päivän joulukuuta 2002 väliseksi ajaksi aihealuetta ”Tut- kijavoimavarojen lisääminen ja sosiaalis-taloudellisen tie- topohjan laajentaminen” koskeva erityisohjelma (jäljem- pänä ’erityisohjelma’). 2. Toteutettavien TKK-toimien valintaan sovelletaan kyseisten periaatteiden ja perusteiden mukaisesti valinta- perusteita, jotka on mainittu osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 10 artiklassa. Tähän ohjelmaan sovelletaan myös erityistä valintaperus- tetta: teollisten tahojen osallistumisen kustannustenjako- periaatteella toteutettavaan toimintaan on sovelluttava toiminnan luonteeseen. Ohjelman toteuttamisessa, mukaan lukien 5 artiklan 1 kohdassa määritelty työohjelma, noudatetaan kaikkia kyseisiä perusteita, vaikkakin niitä voidaan painottaa eri tavalla. 3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä. 2 artikla 4. Yhteisön osallistumista viidennen puiteohjelman ra- hoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt määrite- tään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa. toteuttamista varten 1. Erityisohjelman tarpeelliseksi arvioitu rahamäärä (jäljempänä ’rahamäärä’) on viiden- nen puiteohjelman liitteen III mukaisesti 1 402 miljoonaa ecua, josta enintään 6,35 prosenttia varataan komission hallintomenoihin. 2. Tämän rahamäärän viitteellinen jakautuminen käy ilmi liitteestä I. 3. Tästä rahamäärästä — 288,5 miljoonaa ecua varataan kaudeksi 1998–1999 ja — 1 113,5 miljoonaa ecua kaudeksi 2000–2002. Viimeksi mainittua määrää mukautetaan tarvittaessa vii- dennen puiteohjelman 3 artiklan 3 kohdassa määritellyin edellytyksin. 4. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tässä päätöksessä vahvistettujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti määrärahat kutakin varainhoi- tovuotta varten sen mukaan, miten monivuotisten rahoi- tusnäkymien puitteissa vahvistettuja resursseja on saata- villa. 5. Erityisohjelman epäsuorat TTK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV. Erityisohjelman toteuttamista koskevat erityiset yksityis- kohtaiset säännöt annetaan liitteessä III. 4 artikla Ottaen huomioon 3 artiklassa vahvistetut perusteet sekä liitteessä II esitetyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio a) tutkii erityisohjelman toteuttamisvaiheen ja tekee tar- vittaessa viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdotuksia erityisohjelman mukauttami- seksi ja b) teettää viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvion erityisohjelmaan kuu- luvilla aloilla toteutettavista toimista. 5 artikla 3 artikla 1. Komissio vahvistaa työohjelman, jossa määritellään 1. Erityisohjelman pääperiaatteet, tieteelliset ja teknolo- giset tavoitteet sekä siihen liittyvät painopisteet käyvät b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikataulu, a) liitteen II sisältö, 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/89 c) liitteessä III annetut koordinointia koskevat yksityis- 7 artikla kohtaiset säännöt ja d) tarpeen mukaan valintaperusteet ja niiden sovelta- mista koskevat yksityiskohtaiset säännöt kutakin epä- suoraa TTK-tointa varten. Työohjelma päivitetään tarvittaessa. 2. Toteuttaakseen epäsuoria TTK-toimia komissio käyn- nistää työohjelman pohjalta osallistumista ja tulosten levittämistä koskevissa säännöissä tarkoitetut menettelyt pääasiassa tarjouspyynnöin. 6 artikla 1. Komissio vastaa tämän erityisohjelman toteuttami- sesta. 1. Ohjelmakomitea antaa lausuntonsa 6 artiklan 3 koh- dassa tarkoitetuista ehdotuksista toimenpiteiksi määrä- ajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyy- den mukaan. Lausunto annetaan enemmistöllä, joka mää- rätään perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komitean äänestyksissä jäsenval- tioiden edustajien äänet painotetaan mainitun artiklan mukaisesti. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää ehdotetuista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos ehdotetut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio antaa neuvostolle viipymättä ehdotuksen tarvittavista toimen- piteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. 2. Komissiota avustaa ohjelmakomitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kuuden viikon kulu- essa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 3. Komission edustaja antaa ohjelmakomitealle ehdotuk- set toimenpiteiksi, jotka koskevat — 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman vahvis- tamista ja päivitystä, — viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoi- tetun ulkopuolisen arvion toimeksiannon vahvista- mista, 2. Komissio antaa ohjelmakomitealle säännöllisesti tie- toa erityisohjelman toteuttamisen edistymisestä ja erityi- sesti yksityiskohtaista tietoa epäsuorien TTK-toimien arvioinnin ja valinnan tuloksista. 8 artikla — liitteessä I esitetyn rahamäärän viitteellisen jakautu- misen mahdollista tarkistusta. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. LIITE I RAHAMÄÄRÄN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN Toimintatyyppi Yhteensä Yhteensä 1 402 miljoonaa ecua josta avaintoimintakokonaisuus ”sosiaalis-taloudellisen tietopohjan laajenta- minen” 10,0 % C 260/90 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 LIITE II TOIMINNAN PÄÄPERIAATTEET, TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PAINOPISTEET JOHDANTO Tiedon merkitys maailmassa kasvaa jatkuvasti. Tällä alalla yhteisöllä on valttinaan korkeatasoiset tutkijat, insinöörit ja teknikot. Tavoitteena on tämän osaamisen säilyttäminen ja tuen tarjoaminen sen kehittämiseksi edelleen tukemalla entistä enemmän tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta sekä parantamalla pääsyä tutkimusinfrastruktuureihin. Lisäksi yhteisöllä on yhteiskunta- ja taloustieteiden sekä humanististen tieteiden alalla vahva tutkimuspe- rinne, jota on syytä hyödyntää määriteltäessä nykyisiä ja tulevia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia kehitys- suuntauksia ja tarpeita yhteisön kilpailukyvyn lisäämiseksi ja sen kansalaisten elämän laadun parantami- seksi. Yleiset tavoitteet Ohjelman yleisissä tavoitteissa, joiden saavuttamiseksi toiminta on yhdistettävä puiteohjelman muiden osien vastaaviin toimenpiteisiin, painottuu kaksi ensisijaista toiminta-alaa eli tutkijavoimavarojen lisääminen ja sosiaalis-taloudellisen tietopohjan laajentaminen. Tässä tarkoituksessa toiminnalla pyritään: — kehittämään yhteisön tutkijavoimavaroja tavoitteena erityisesti tasavertaisten pääsymahdollisuuksien sekä tasaisemman sukupuolijakautuman turvaaminen pääasiassa tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuu- den kautta, jolloin muun muassa voitaisiin luoda uusia työpaikkoja, — parantamaan pääsyä tutkimusinfrastruktuureihin, — auttamaan yhteisöä kehittymään tutkijoiden kannalta houkuttelevaksi ympäristöksi sekä edistämään eurooppalaista tutkimusta kansainvälisellä tasolla ja edistämään eurooppalaista tiede- ja teknologiakult- tuuria, — vahvistamaan erityisen avaintoimintakokonaisuuden avulla sosioekonomista tietopohjaa, jotta voitaisiin paremmin ymmärtää eurooppalaisen yhteiskunnan keskeisimpiä ongelmia, — tukemaan yhteisön tiede- ja teknologiapolitiikan sekä muiden politiikkojen määrittelyä. 1. OHJELMAAN KUULUVA ERITYISTOIMINTA TUTKIJOIDEN KOULUTUKSEN JA LIIKKUVUUDEN TUKEMINEN Yhteisön tutkijoiden yksilökohtainen ja yhteinen asiantuntemus on huomattava voimavara. Maailmanlaajui- nen kilpailu tieteellisen tutkimuksen alalla on kuitenkin kova. Tärkeimpiin kilpailijoihin verrattuna yhteisössä on suurempi vajaus tutkijoista, tutkimus on varsin sirpaleista ja päällekkäistä, tutkimusryhmät ovat jossain määrin eristyneitä etenkin yhteisön reuna-alueilla ja muita alueita epäedullisemmassa asemassa olevilla alueilla, tutkijoiden liikkuvuus maantieteellisesti on melko vähäistä, samoin tutkijavaihto yliopisto- maailman ja teollisuuden välillä, lisäksi aktiiviväestö ikääntyy yleisesti nopeasti, mikä heijastuu myös tutkimuksen kentässä, ja lisäksi naispuolisten tutkijoiden tarjoama potentiaali on puutteellisesti hyödyn- netty. Näiden ongelmien ratkaisemiseksi keskitytään tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden tukemista koske- vassa toiminnassa myötävaikuttamaan eurooppalaisen tutkimusympäristön kehittämiseen seuraavien tavoit- teiden mukaisesti: edistetään erityisesti uransa alkuvaiheessa olevien nuorten tutkijoiden tutkimustyön kautta tapahtuvaa koulutusta, naisten ja miesten tasavertaisia mahdollisuuksia tutkimuksen alalla, eri maiden tutkijaryhmien yhteistyötä erityisesti yhteisten tutkimushankkeiden ympärille koottavien verkkojen avulla, tutkijoiden liikkuvuutta Euroopassa, henkilöstön yhteistyötä, vuorovaikutusta ja liikkuvuutta akatee- misen tutkimuksen ja teollisuuden harjoittaman tutkimuksen välillä sekä yhteisön tieteellistä ja teknologista 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/91 yhtenäisyyttä ottaen erityisesti huomioon epäsuotuisten alueiden tarpeet. Ohjelman tämä osa on tarkoitus toteuttaa kahden toimen eli tutkijankoulutusverkkojen ja yhtenäisen Marie Curie -apurahajärjestelmän kautta. Nämä toimintalinjat koskevat kaikkia tieteellisen tutkimuksen aloja, joilla toiminta liittyy tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelytoimintaa koskeviin yhteisön tavoittei- siin, ja tutkijat itse valitsevat niihin kuuluvat hankkeet. Hankkeet valitaan mukaan yksinomaan niiden tieteellisen arvon perusteella ja sen mukaan, missä määrin ne edistävät toimien tavoitteiden toteutumista, ilman että tieteenalaa tai aiheita rajoitettaisiin millään tavoin etukäteen (ns. bottom-up -lähestymistapa). Tutkijankoulutusverkot Päätavoitteena on korkealuokkaisiin kansainvälisiin yhteistoiminnallisiin tutkimushankkeisiin liittyvän tutki- jakoulutuksen edistäminen erityisesti nuorten, väitöskirjaa valmistelevien tai tohtorintutkinnon suorittanei- den tutkijoiden osalta. Kyseeseen tulevat myös uudet, nousevat tieteenalat. Yhteisön tukea on tarkoitus myöntää verkkoon kuuluvien tutkimusryhmien vahvistamiseen palkkaamalla niihin väliaikaisesti nuoria tutkijoita, jotka tulevat eri maasta kuin kyseinen ryhmä, ja lisäksi sillä on tarkoitus osittain kattaa koulutusverkon perustana olevan yhteistoiminnallisen tutkimushankkeen koordinointikustannukset. Kunkin verkon sisällä on määriteltävä siinä mukana oleville nuorille tutkijoille sopiva koulutusohjelma. Koulutusohjelmassa on hyödynnettävä verkon kansainvälisyyttä ja soveltuvissa tilanteissa yhteistyöhankkeen monialaisuutta, verkkoon kuuluvien ryhmien keskinäistä täydentävyyttä ja verkon mahdollisia yhteyksiä teollisuuteen. Tutkijankoulutusverkoilla olisi erityisesti edistettävä tutkijankoulutusta teollisuuteen yhtey- dessä olevassa ympäristössä ja lisättävä vuorovaikutusta akateemisen ja teollisuuden harjoittaman tutkimuk- sen välillä. Kaikissa tutkijankoulutusverkoissa on tarjottava naisille ja miehille yhtäläiset mahdollisuudet. Marie Curie -apurahajärjestelmä Toimintalinja muodostuu yhtenäisesti Marie Curie -apurahojen järjestelmästä, jonka perusosana ovat tarvittavaa tutkimuskokemusta omaaville edistyneille nuorille tutkijoille tarkoitetut ja tutkijoiden itsensä valitsemien aihealueiden mukaan myönnetyt apurahat. Järjestelmän avulla pyritään tehostamaan yhteisön tutkijankoulutusapurahojen käyttöä. Apurahajärjestelmässä tukea voivat hakea seuraaviin kolmeen ryhmään kuuluvat tutkijat: yliopistollisen perustutkinnon suorittaneet nuoret tutkijat; tarvittavaa tutkimuskokemusta omaavat nuoret tutkijat, jotka ovat tavallisesti joko tohtorintutkinnon suorittaneita tutkijoita tai tutkijoita, joilla on vähintään neljän vuoden kokemus muusta korkeakoulututkintoa edellyttävästä tutkimuksesta kuin tohtorintutkintoon täh- tääviin opintoihin liittyvästä tutkimuksesta; kokeneet tutkijat, joilla on tohtorintutkinnon suorittamisen jälkeen hankittu vähintään kymmenen vuoden tutkimuskokemus ja jotka kuuluvat jonkin tutkimuslaitoksen vakituiseen henkilökuntaan. Järjestelmässä miehillä ja naisilla on tasavertaiset mahdollisuudet. Henkilökohtaiset Marie Curie -apurahat Tarkoituksena on tarjota edistyneen tason tutkijankoulutusta Euroopan parhaille nuorille tutkijoille antamalla heille tilaisuus osallistua tutkimustoimintaan, jotta heistä kehittyisi Euroopan johtavia tutkijoita. Tutkimuslaitokset ottavat vastaan nuoria tutkijoita, joilla on riittävästi tutkimuskokemusta. Henkilökohtaisen kaksivuotisen koulutusapurahan käytettyään epäsuotuisilta alueilta kotoisin olevat apura- han saajat, jotka haluavat palata jollekin oman maansa epäsuotuisalle alueelle, voivat saada henkilökohtai- sen Marie Curie -paluuapurahan. Yritysten Marie Curie -vierailuapurahat Näillä apurahoilla tarjotaan nuorille tutkijoille mahdollisuus tutkimustyöhön teollisuudessa tai yritysmaail- massa. Tavoitteena on myös teollisuuden ja korkeakoulujen yhteistyön edistäminen. Teollisuusyritykset ja muut kaupalliset yritykset ottavat vastaan nuoria korkeakoulututkinnon suorittaneita henkilöitä ja riittä- västi tutkimuskokemusta omaavia nuoria tutkijoita. Isäntäyrityksen edellytetään tarjoavan stipendiaatille asianmukaiset puitteet tutkimustyölle ja varmistavan työn seuranta. Pk-yritysten osallistumista on tarkoitus helpottaa erityistoimenpitein. C 260/92 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 Marie Curie -kehitys- ja vierailuapurahat Toiminta on tarkoitettu edistämään korkeatasoisen tutkimuksen tekemiseen tarvittavia valmiuksia epäsuo- tuisilla alueilla sijaitsevissa tutkimuslaitoksissa. Tutkimuslaitokset, joilla on tarve kehittää uusia osaamis- aloja, ottavat vastaan riittävästi tutkimuskokemusta omaavia nuoria tutkijoita. Järjestelyllä lisätään yhteisön yhteenkuuluvuutta tieteen ja teknologian aloilla. Kokeneiden tutkijoiden Marie Curie -apurahat Toimella pyritään hyödyntämään kokeneiden eurooppalaisten tutkijoiden asiantuntemusta parannettaessa tiedon ja teknologian siirtoa teollisuuden ja korkeakoulujen välillä (kumpaankin suuntaan) ja niistä epäsuotuisten alueiden suuntaan. Korkeakoulu tai tutkimuslaitos ottaa vastaan teollisuuslaitoksesta tai kaupallisesta yrityksestä tulevan kokeneen tutkijan tai päinvastoin, yritys ottaa vastaan korkeakoulusta tai tutkimuslaitoksesta tulevan tutkijan taikka tutkija joko tulee jostakin epäsuotuisalla alueella sijaitsevasta tutkimuslaitoksesta tai vierailee vastaavassa laitoksessa. Vierailut Marie Curie -koulutuskeskuksissa Nuorille tohtorinkoulutuksessa oleville tutkijoille tarjotaan mahdollisuus suorittaa osa opinnoistaan jossakin Marie Curie -koulutuskeskuksessa, ja näin saadaan erikoistuneet koulutuskeskukset mahdollisimman tehokkaaseen käyttöön ja niille voidaan luoda lisäarvoa yhteisön tasolla. Eri maiden tutkimuslaitosten muodollisen yhteistyön yhteydessä voidaan koulutuskeskuksina pitää lisäksi kansainvälistä tohtorinkoulu- tusta järjestäviä tahoja; yhteistyön käytännön ilmenemismuoto ovat tohtorinopintoja koskevat yhteiset tutkintovaatimukset. TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIEN KÄYTTÖMAHDOLLISUUKSIEN PARANTAMINEN Mahdollisuus keskeisten tutkimusinfrastruktuurien käyttöön on yhä tärkeämpää kehityksen kärjessä olevilla tieteenaloilla. Eurooppalaisten tutkimusryhmien säilyminen kilpailukykyisinä muun maailman ryhmiin verrattuna riippuu siitä, missä määrin niillä on käytettävissään ajanmukaisia infrastruktuureja. Termillä ”tutkimusinfrastruktuurit” tarkoitetaan laitoksia ja muita tahoja, jotka tarjoavat tiedeyhteisön tarvitsemia palveluja. Niihin sisältyvät esimerkiksi suuret yksittäiset tutkimuslaitokset, kokoelmat, erityiset biotoopit, kirjastot, tietokannat, hajallaan toisistaan sijaitsevien pienten tutkimuslaitosten verkostot sekä osaamiskeskukset, jotka tarjoavat laajalle tiedeyhteisölle peruspalveluja tekniikkaa ja tiedollista osaamista yhdistäen. Koska valtaosaa eurooppalaisista tutkimusinfrastruktuureista käyttävät kansalliset viranomaiset lähinnä oman maansa tutkijaryhmien hyödyksi, infrastruktuurien käyttömahdollisuus on usein etupäässä tai jopa yksinomaan kotimaisilla tutkimusryhmillä. Tämän vuoksi monilla tutkijoilla ei ole mahdollisuutta käyttää oman työnsä kannalta soveltuvimpia eurooppalaisia infrastruktuureja. Lisäksi jotkin harvat ajanmukaiset laitokset ovat teollisuusyritysten omistuksessa eivätkä useinkaan ole avoimia yrityksen ulkopuolella työsken- televille tutkijoille. Eurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja luonnehtii myös vähäinen kansainvälinen yhteistyö infrastruktuu- rien ylläpitäjien kesken. Niille syntyisi yhteisön tasolla merkittävästi lisäarvoa, jos infrastruktuurien ylläpitäjien välille onnistuttaisiin luomaan samanlainen yhteistyökulttuuri kuin on kehittymässä eurooppa- laisten tutkijoiden välille. Koska infrastruktuurien kehittäminen ja toiminta kuuluu kansallisten viranomaisten vastuulle, liittyy ”Tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien parantaminen” -toimi seuraaviin yleisiin tavoitteisiin: — kehitetään uusia, muista maista tuleville käyttäjille sopivia pääsyvaihtoehtoja yhteisön tasolla merkityk- sellisiin suuriin infrastruktuureihin, — kannustetaan infrastruktuurien ylläpitäjiä ja käyttäjiä yhteistyöhön tutkimusinfrastruktuurien käytön tehostamiseksi ja parannetaan tiedeyhteisölle tarjottavia palveluja tätä kautta, 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/93 — määrätään koordinointi-, tuki- ja liitännäistoimenpiteistä yhtenäisyyden varmistamiseksi muihin erityis- ohjelmiin sisältyviin, aiheeseen liittyviin toimiin nähden. Tämä toiminta koskee infrastruktuureja kaikilla tieteellisen tutkimuksen aloilla, jotka edistävät tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelytoimintaa koskevien yhteisön tavoitteiden toteutumista edellyttäen, ettei toimenpiteitä toteuteta puiteohjelman muun toiminnan yhteydessä. Pääasiallisesti toteutus tapahtuu tukitoi- mena, jolla helpotetaan muiden maiden tutkijoiden pääsyä tärkeimpiin tutkimusinfrastruktuureihin. Toimin- taa täydentää kaksi toimenpidekokonaisuutta eli ”Infrastruktuurien yhteistyöverkot” ja ”Tutkimusinfra- struktuurien TTK-hankkeet”. Mahdollisuudet muiden maiden tärkeimpien tutkimusinfrastruktuurien käyttöön Tavoitteena on kehittää tutkijaryhmille (myös yksittäisille tutkijoille) uusia mahdollisuuksia käyttää sellaisia tärkeitä tutkimusinfrastruktuureja, jotka ovat heidän työssään tarkoituksenmukaisimpia, riippumatta siitä, millä jäsenvaltion tai assosioituneen maan alueella ryhmät toimivat tai infrastruktuurit sijaitsevat. Jotta infrastruktuurille voitaisiin myöntää yhteisön tukea, sen on tarjottava korkeimman tason tutkimus- työssä tarvittavaa huippuluokan palvelua, sen on oltava Euroopassa harvinainen, sen investointi- ja toimintakustannusten on oltava suhteellisen korkeat kyseisen toiminta-alan tavanomaisiin kustannuksiin verrattuna ja sen on tarjottava riittävästi tieteellistä, teknistä ja logistista tukea ulkopuolisille käyttäjille erityisesti ensimmäisella käyttökerralla. Yhteisön tukea myönnetään valikoiduille infrastruktuurien ylläpitäjille, jotta nämä antaisivat ulkomaisille käyttäjille ilmaisen käyttöoikeuden tarjoamiinsa palveluihin. Jokaisen tuen saajaksi hyväksytyn ylläpitäjän on tiedotettava laajalti avoimista mahdollisuuksista ja tarkastutettava saamiensa ehdotusten tieteellinen arvo riippumattomilla asiantuntijoilla, ja etusijalle on asetettava tutkimusryhmät, jotka eivät ole aikaisemmin käyttäneet kyseistä infrastruktuuria, sekä ryhmät, joiden kotimaassa ei vastaavia palveluja ole. Pääsääntöisesti tässä toimessa ei voida tukea käyttäjiä, joiden tutkimustyö tähtää yksinomaiseen käyttöoi- keuteen. Poikkeuksia voidaan kuitenkin tehdä pk-yritysten kohdalla, jotka haluavat käyttää jotain tiettyä infrastruktuuria ensimmäistä kertaa. Infrastruktuurien yhteistyöverkot Tällä toiminnalla pyritään saamaan infrastruktuurien ylläpitäjät ja käyttäjät koordinoimaan toimintaansa ja yhdistämään voimavaransa yhteistyöilmaston kehittämiseksi välilleen, riittävän tutkimusaineistomäärän synnyttämiseksi pitkälle kehitettyä tekniikkaa, instrumentointia ja teknologioita vaativilla aloilla, hyvien käytäntöjen levittämiseksi, yhteisten yhteyskäytäntöjen ja yhteentoimivuuden tehostamiseksi, keskinäisen täydentävyyden lisäämiseksi ja suurten virtuaalisten ja hajautettujen järjestelmien kehittämiseksi. Yhteisön tukea myönnetään sellaisten yhteisten toimintojen koordinointiin, joiden ansiosta yhteistyöverkolle tärkeitä nykyisiä ja tulevia infrastruktuureja voidaan käyttää ja hyödyntää tehokkaammin. Näihin verkkoi- hin voivat osallistua tutkimusinfrastruktuurien ylläpitäjät, korkeakoulujen, tutkimuskeskusten ja teollisuu- den tutkimusryhmät, käyttäjien edustajat ja laitevalmistajat. Eri verkot liittyvät kukin eri tavalla Euroopan tutkimusinfrastruktuureihin. Tutkimusinfrastruktuurien TTK-hankkeet Pyritään tukemaan sellaisia tutkimusyhteistyöhankkeita, jotka jollain määrätyllä alalla saattavat yhteisön tasolla parantaa infrastruktuurien käyttömahdollisuuksia sekä niiden mahdollisesti tarjoamia palveluja. Erityisen huomion kohteena ovat tutkimushankkeet, jotka tukevat tähän ohjelmaan kuuluvaan infrastruk- tuurien yhteistyöverkkoon tai aikaisemman tutkijoiden koulutus- ja liikkuvuusohjelman yhtenäiseen kokeilu- toimintaan liittyvää toimintaa. C 260/94 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 KORKEAN TIETEELLISEN JA TEKNOLOGISEN TASON EDISTÄMINEN Tutkijoiden ja tutkimuslaitosten korkea tieteellinen ja tekninen taso on ehdoton edellytys Euroopan menestykselle kansainvälisen tieteellisen tutkimuksen kehityksen kilpailuympäristössä. Korkean tason edistä- misen odotetaan kannustavan parhaita tutkijoita ja ryhmiä osallistumaan ja sitoutumaan eurooppalaiseen tutkimukseen ja tekemään eurooppalaistutkijoiden merkittävimpiä tutkimustuloksia laajemmin tunnetuksi. Samalla olisi tärkeää parantaa tieteen ja tutkimuksen kuvaa yhteiskunnassa. Pyrkimyksenä olisi luoda suotuisa ympäristö tutkimukselle ja teknologiselle kehittämiselle ja erityisesti yhteisön puiteohjelmissa tehtävälle työlle. Tieteellisen toiminnan ja tutkimuksen onnistuminen ja hyödyllisten vaikutusten syntyminen edellyttävät, että kansalaiset tuntevat tieteen ja tieteellisten asioiden peruskäsitteet ja että heillä on myönteinen yleiskäsitys tieteestä ja sen tuloksista. Toiminnalla on tarkoitus mahdollisuuksien mukaan laajentaa ja täydentää kansallista tutkimustyötä. Korkean tason tieteelliset tapaamiset Korkean tason tieteelliset tapaamiset edistävät tieteen kehitystä vaihdon avulla ja tarjoavat tieteen ja teknologian kärjessä työskenteleville kokeneille tutkijoille tilaisuuden välittää tietojaan ja kokemuksiaan uudelle sukupolvelle. Korkean tason tieteelliset tapaamiset ovat myös yhteisön ulkopuolella työskenteleville yhteisöstä oleville tutkijoille mainio tilaisuus luoda ja hoitaa henkilö- ja tiedeyhteyksiä Euroopan unionissa toimiviin kollegoihin. Tieteellisiä tapaamisia voidaan järjestää eurokonferensseina, Euroopan tasolla järjestettävinä käytännön kursseina, työpajoina tai kesäkursseina, ja ne olisivat pääsääntöisesti pienimuotoisia tapahtumia. Suurem- pien tapahtumien yhteydessä voidaan tukea nuorten tutkijoiden osallistumista. Myös harvinaisempia tieteellisen kokouksen muotoja, kuten sähköisessä muodossa järjestettäviä kokouksia voidaan tukea. Tieteellisiä tapaamisia järjestetään kaikilla tieteenaloilla, ja tutkijat valitsevat itse vapaasti niiden aiheet. Palkinnot ensiluokkaisesta tutkimustyöstä Palkinnot antavat julkista tunnustusta ja näkyvyyttä eurooppalaisille tutkijoille, jotka ovat toteuttaneet onnistuneesti tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyviä huomattavia kansainvälisiä hankkeita erityisesti yhteisön puiteohjelmista tuetuilla aloilla. Myös nuorille, jotka ovat tehneet huomattavaa tieteel- lista työtä vaikka ovat vielä koululaisia tai opiskelijoita, voidaan myöntää palkintoja ja siten motivoida heitä jatkamaan työtä Euroopan tieteellisen ja teknologisen tulevaisuuden hyväksi ja samalla kannustaa muita samanikäisiä kiinnostumaan tieteestä ja tutkimuksesta. Palkintoja on tarkoitus perustaa seuraavasti: Descartes-palkinto huomattavista tieteellisistä ja teknologisista saavutuksista, jotka perustuvat eurooppalaiseen yhteistyöhön, erityisesti yhteisön puiteohjelmista tuettuihin yhteistyöhankkeisiin; palkinto Euroopan korkeakoulujen opiskelijoille, jotka eivät vielä ole suorittaneet loppututkintoa ja jotka ovat kehittäneet omaperäisiä tieteellisia ideoita tai käsitteitä Euroopan tieteen kehityksen kannalta merkittävillä aloilla; nuorten tutkijoiden EU-kilpailu, joka on avoin 15-20-vuotiaille tieteellisille lahjakkuuksille ja jonka yhteydessä toteutetaan sopivia tiedottamistoimenpiteitä. Yleisön tietoisuuden lisääminen Päätavoitteena on lisätä yleisön tietämystä varsinkin eurooppalaisten tutkimusohjelmien tutkimustoimin- nasta ja teknologisesta kehittämisestä ja siten kaventaa yleiseurooppalaisen tiedeyhteisön ja suuren yleisön välistä kuilua. Tavoitteena on, että Euroopan kansalaiset ymmärtävät paremmin toisaalta tieteen ja teknologian myönteisiä vaikutuksia jokapäiväisen elämänsä kannalta ja toisaalta tutkimuksen ja teknologi- 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/95 sen kehittämisen rajoituksia ja mahdollisia seurauksia. Toimessa pyritään myös tuomaan tutkijoiden tietoon suurta yleisöä askarruttavia kysymyksiä ja aiheita. Yhteisön tukea on tarkoitus myöntää seuraaviin tarkoituksiin: verkottumisen edistäminen Euroopassa ja parhaita käytäntöjä koskevien tietojen kansallinen ja alueellinen vaihto onnistuneiden hankkeiden ja aloitteiden välillä; säännöllisten tapaamisten järjestäminen tutkijoille ja tieteestä tiedottaville tahoille; naisten kannustaminen osallistumaan tieteelliseen työhön; eurooppalaisen tiede- ja teknologiaviikon järjestäminen eurooppalaisen tieteen ja tutkimuksen ikkunana; ajankohtaisia tieteellisiä ja teknologisia aiheita koskevan tiedon välittäminen kansantajuisesti sähköisten verkkojen ja muiden sopivien keinojen välityksellä. AVAINTOIMINTAKOKONAISUUS: SOSIAALIS-TALOUDELLISEN TIETOPOHJAN LAAJENTAMI- NEN Euroopan unionin vahvuus perustuu sen jäsenten yhteiskunnallisiin ja kulttuurisiin eroavuuksiin ja toisaalta kokemusten ja arvojen samankaltaisuuteen. Lisäksi yhteisöllä on yhteiskunta- ja taloustieteiden sekä humanististen tieteiden alalla vahva tutkimusperinne, jota on syytä hyödyntää määriteltäessä nykyisiä ja tulevia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia kehityssuuntauksia ja tarpeita yhteisön kilpailukyvyn lisäämiseksi ja sen kansalaisten elämänlaadun parantamiseksi. Tällä lisääntyvien haasteiden aikakaudella — työttömyysaste on sietämättömän korkea, eriarvoisuus lisääntyy ja Euroopan unionin suhteellinen osuus maailmantaloudesta pienenee — eurooppalaisen yhteis- kunnan on muututtava kestävän sosiaalis-taloudellisen kehityksen suuntaan, kaikkien kansalaisten elämän- laatua on parannettava ja Euroopan kilpailuasema maailmassa on säilytettävä ja sitä on vahvistettava. Siksi yhteiskuntatieteiden on pystyttävä vastaamaan näihin haasteisiin, ylitettävä kansalliset rajat, lisättävä yhteistyötä ja parannettava analysointikykyä. Lisäksi Euroopan yhdentyminen sinänsä on synnyttänyt uuden tutkimuskohteen — eurooppalaisen yhteiskunnan — joka on enemmän kuin osiensa summa vaikka suuresti riippuukin niistä. Tällä avaintoimintakokonaisuudella pyritään lisäämään ymmärrystämme eurooppalaisessa yhteiskunnassa tapahtuvista rakenteellisista muutoksista ja siten löytämään muutoksenhallintatapoja ja saamaan Euroopan kansalaiset osallistumaan entistä aktiivisemmin tulevaisuutensa muokkaamiseen. Tämä edellyttää muutosten takana olevien tärkeimpien suuntausten sekä teknologian, työllisyyden ja yhteiskunnan välisten suhteiden analysointia sekä kasvua, työllisyyttä ja taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistävien uusien kehitysstrategioiden laatimista ja yheistoimintaan osallistumisen mekanismien uudelleenarviointia kaikilla hallinnon tasoilla. Avaintoimintakokonaisuuteen kuuluu useita puiteohjelman yleisiin tavoitteisiin liittyviä aiheita. Siinä pyri- tään määrittelemään perusta työpaikkoja luovalle yhteiskunnalliselle, taloudelliselle ja kulttuuriselle kehityk- selle ja perustamaan eurooppalainen tietoyhteiskunta. Aiheita ei pidä tarkastella toisistaan erillään, vaan yhtenäisen kokonaisuuden olennaisina osina. Tuki on tarkoitettu empiiriseen ja vertailevaan tutkimukseen sekä tulevaisuudentutkimukseen, joka edistää edellä kuvattujen kehitysprosessien käsitteellistä ymmärtämistä. Tähän kuuluu tietojen ja indikaattorijärjes- telmien suunnittelu ja integrointi sekä yhteisen tutkimusinfrastruktuurin perustaminen. Siksi tämä toimi tarjoaa poliittisia päätöksiä varten oikeaa tietoa Euroopan kohtaamista haasteista, niiden tärkeimmistä seurauksista ja niiden mahdollisista vaihtoehtoisista käsittelytavoista. Yhteiskunnan kehityssuunnat ja rakenteelliset muutokset Tilanteessa, jossa rakenteelliset, väestön kehitykseen liittyvät ja sosiaaliset muutokset ovat suuria, on tämän aihealueen tutkimuksella pyrittävä valaisemaan yhteiskunnallisten kehityssuuntien, kaikkien ulottuvilla olevien mahdollisuuksien, taloudellisten muutosten, työmarkkinalaitosten ja kulttuuristen mallien välisiä monenlaisia vuorovaikutuksia ottaen huomioon Euroopan alueelliset eroavuudet. Tarkastelun kohteena ovat myös ulkomaalaisviha ja rotuerottelu sekä muuttoliike. Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, mitä vaikutuksia kohdistuu taloudelliseen kehitykseen, yhteiskunnalliseen integroitumiseen ja sosiaaliseen suoje- luun. C 260/96 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 Näitä vuorovaikutuksia tutkimalla pystytään ymmärtämään paremmin muuttuvia työn organisointitapoja ja ajankäyttömalleja, uusia epätavallisia työnteon muotoja sekä osa-aika- ja tilapäistyötä, koulutuksen mahdol- lisuuksia tarjota ihmisille valmiuksia sopeutua muutokseen koko eliniän ajan, ja lisäämään tietoa sukupuo- likysymyksen ulottuvuuksista eurooppalaisessa yhteiskunnassa. Tutkimustyö antaa näin vahvan tietopohjan ja auttaa alan eurooppalaisen politiikan muotoilussa ja kehittämisessä. Teknologia, yhteiskunta ja työllisyys Tämän alan tutkimuksella pyritään selvittämään teknologian ja yhteiskunnan välistä riippuvuutta ja niiden integroitumista toisiinsa. Vaikka nykyään ollaan yksimielisiä siitä, että yhteiskunnalliset, institutionaaliset ja ympäristölliset näkökohdat on otettava huomioon teknologian kehittämisessä, se voidaan tehdä useammalla tavalla riippuen teknologian lajista ja siitä, mikä on sen kehitysvaihe ja kuinka laajalle se on levinnyt yhteiskunnassa. Tutkimuksella selvitetään asianomaisten eri toimijoiden — tavarantoimittajat, käyttäjät, neuvontaorganisaatiot, poliittiset päätöksentekijät ja julkiset viranomaiset — välistä vuorovaikutusta. Toiminnalla pyritään myös lisäämään tietoa teknologian käytöstä ja vaikutuksista erilaisissa sosiaalis- taloudellisissa, alueellisissa, institutionaalisissa ja kulttuurisissa yhteyksissä unionin alueella. Tutkimuksella selvitetään myös julkisen sektorin asemaa innovaatioprosessissa sekä hallintovirastojen ja muiden osapuolten välisiä vuorovaikutusmahdollisuuksia. Huomiota kiinnitetään teknologian ja työllisyyden suhteisiin, etenkin uuteen tieto- ja viestintäteknologiaan sekä uusiin tuotannon ja työn organisointitapoihin mukaan lukien uudet kehittyvät ammatit, työllisyyden maantieteellinen sijoittuminen sekä työolojen ja ammattipätevyyden muutokset. Tutkimuksella tarkastellaan myös innovaation merkitystä koulutuksessa ja elinikäisen oppimisen käsitettä sekä selvitetään, miten koulutuksella voidaan edistää innovaatiota, työllisyyttä, integroitumista yhteiskuntaan ja yhtäläisiä mahdol- lisuuksia. Julkisten asioiden hallinto ja kansalaisuus Euroopan yhdentyessä on julkisen vallan eri tasojen (paikallinen, alueellinen, kansallinen ja ylinkansallinen) tehtävä Euroopassa arvioitava uudelleen. Tavoitteena on selvittää, kuinka eri tasojen raportointivelvollisuu- det ja -vastuu niveltyvät toisiinsa ja kuinka tästä voidaan saada todellinen muutosvoima samalla, kun varmistetaan vuoropuhelu-, neuvottelu- ja päätöksentekomekanismien kehittyminen niin, että yhteistyö kaikkien osapuolten välillä sujuu asianmukaisesti. Tutkimuksella on tarkoitus selvittää, kuinka selvästi Euroopan erilaiset taloudellisen ja sosiaalisen sääntelyn tyypit ovat seurausta jostain määrätystä sosiaalis-institutionaalisesta ja kulttuurisesta järjestelmästä, jotta voidaan määritellä parhaimmat strategiat Euroopan yhdentymisen toteutumiseksi. Tutkimuksen kohteena ovat julkisten viranomaisten harjoittama sääntely ja yksityisten aloitteet sekä poliittisten puolueiden, julkisten eturyhmien ja työmarkkinaosapuolten kaltaiset järjestelmät. Julkisiin viranomaisiin liittyvässä tutkimuksessa on arvioitava uudelleen myös niiden tehtävät, julkishallinnon käsite ja yleisen edun käsite. Tässä yhteydessä keskeistä on hyvinvointivaltioon liittyvien järjestelmien kehittymisen tarkastelu. Lisäksi on selvitettävä kansalaisuuden käsitettä Euroopan eri osissa ja siihen liittyviä sääntelyn eri lajeja ja järjestelmiä. On tutkittava myös kulttuurin eri osa-alueiden (perinteet, kieli, historia, uskonto ja muutto- liike) ja koulutusmallien vaikutuksia arvojen kehitykseen. Tarpeen vaatiessa voidaan lisäksi tehdä yksilöta- son selvityksiä. Tutkimuksella selvitetään myös tiedotusvälineiden merkitystä maailmantaloudessa, jossa kansainvälisen audiovisuaalisen kulttuurin vaikutus kasvaa jatkuvasti. Kasvua ja työllisyyttä edistävät uudet kehittämismallit Näillä tulevaisuutta koskevilla tutkimuksilla selvitetään uusia kestävän kehityksen malleja, joiden avulla voidaan varmistaa kasvu, luoda työpaikkoja, turvata tasavertaiset mahdollisuudet, vähentää eriarvoisuutta ja parantaa elämänlaatua. Niillä pyritään selvittämään hyvinvoinnin synnyn ja jakautumisen mekanismeja maailmanlaajuiseksi muuttuneessa taloudessa, jossa aineettomat tekijät ja palvelut ovat keskeisimmässä asemassa. Kehitetään indikaattoreita ja menetelmiä, joilla voidaan arvioida eri tuotantomallien lisäarvo sosiaalis-taloudelliselta kannalta, määrittää kilpailukyvyn osatekijät inhimilliset voimavarat mukaan lukien 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/97 sekä määrittää toimintalinjat, jotka ovat parhaita eurooppalaisen talousalueen, ottaen huomioon Euroopan alueelliset erot, ja Euroopan tulevien maailmantaloudellisten suhteiden kannalta. Tutkimusten keskeisinä aiheina ovat muun muassa organisointia koskevat innovaatiot, uudet työn ja työllisyyden muodot, palveluiden kasvavaan kysyntään vastaaminen, vastavuoroisen vapaaehtoisavun kehit- täminen sekä talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten yhteistyöhön liittyvät innovaatiot. Tutkimuksilla selvitetään taloudellisia ja väestöllisiä eroja Euroopan eri osien välillä sekä kehittämismallien vaikutuksia taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. EUROOPPALAISEN TIEDE- JA TEKNOLOGIAPOLITIIKAN KEHITYKSEN EDISTÄMISTOIMET Euroopan unionin on nykyisten tieteellisten ja teknologisten voimavarojensa avulla parannettava edellytyk- siään ennakoida strategisesti tieteen ja teknologian sille tarjoamia haasteita voidakseen täyttää ne tieteeseen ja innovaatioon liittyvät tehtävät, jotka sille perustamissopimuksen mukaan kuuluvat. Tiede- ja teknologiapolitiikan laatimista varten on jäsenvaltioissa ja Euroopan tasolla tehty useita tutkimuk- sia ja kehitetty monia tunnuslukuja. Koska vuorovaikutus hyvin erilaisten kansallisten lähestymistapojen välillä on ollut puutteellista ja tutkimuksissa käsitellyt kysymykset ovat monisyisiä ja usein kansainvälisiä, olisi tutkimustyön verkottaminen hyödyllistä. Lisäksi tutkimustuloksista kannattaa laatia yhteenvetoja ja tuloksia hyödyntää koordinoidusti Euroopan tasolla joidenkin poliittisesti tärkeiden kysymysten valottami- seksi ajoissa. Jotta yhteisön toiminta tukisi tiede- ja teknologiapolitiikasta kansallisesti ja Euroopan tasolla päättävien ja muiden tahojen tarvitseman erityisen tietopohjan kehittämistä, siinä olisi yhdistettävä joustavasti strategista tiedonhankintaa, yhdistämistä ja asiantuntemusta. Toiminnalla pyritään edistämään päätöksentekijöiden ja tutkijoiden välistä tietojen ja kokemusten vaihtoa ja tietämyksen tehokkaampaa hyödyntämistä kansallisia ja kansainvälisiä toimia laajentaen ja täydentäen. Määrättyjen poliittisten kysymysten strateginen analyysi Toimintakokonaisuudessa tuetaan määrättyihin tiede- ja teknologiapoliittisiin erityiskysymyksiin liittyvien analyysien ja synteesien tekemistä. Työ tehdään kansallisten tai kansainvälisten erikoistuneiden laitosten asiantuntijaryhmissä tai selvitysten, seminaarien ja konferenssien muodossa. Käsiteltävät kysymykset määri- tellään tiede- ja teknologiapolitiikasta päättävien ja muiden asiaan kuuluvien tahojen avulla seuraavien aiheryhmien sisällä: — kysymykset, jotka liittyvät maailmanlaajuistumisen, tieteen ja teknologian muutoksen, yhteiskunnallisten tarpeiden kehityksen, yritysten välisten uusien kilpailu- ja yhteistyömuotojen, työpaikkojen luomisen sekä ympäristön ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden huomioon ottavan kasvun vaikutuksiin tiede- ja tutkimuspolitiikkaan, — kysymykset, jotka liittyvät siihen, kuinka tiede- ja teknologiapolitiikan tavoitteet, painopistealueet ja täytäntöönpanon välineet edesauttavat politiikan toteutusta, sekä niiden sosiaalis-taloudellisiin vaikutuk- siin. Yhteisen tutkimuskeskuksen teknologian tutkimuslaitos osallistuu teknologian arviointi-, seuranta- ja ennustetyöllään tiiviisti niiden vaihtoehtojen ja suositusten laatimiseen, joita synteesien pohjalta on tarkoitus tehdä. Yhteinen tieteen, teknologian ja innovaation indikaattorijärjestelmä Euroopassa harjoitettujen tutkimusstrategioiden ja -politiikkojen suunnittelu, koordinointi ja arviointi edellyttävät, että käytössä on eri tasoilta (kansallinen, alueellinen, eurooppalainen, maailmanlaajuinen) tarkoitukseen sopivia ja vertailukelpoisia tunnuslukuja, myös sellaisia, joilla mitataan kestävän kehityksen toteutumista. Tämän toisen toimintalinjan toteuttavat EY:n tilastotoimisto ja asianomaiset komission C 260/98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 yksiköt yhteistyössä Euroopassa toimivien erikoistuneiden laitosten kanssa, ja sen tuloksena syntyy vähitellen yhteinen eurooppalainen tieteen, teknologian ja innovaation alan indikaattorijärjestelmä. Toimilla koordinoidaan ja rahoitetaan Euroopan unionia ja tärkeimpiä unionin ulkopuolisia maita koskevien tilastojen laadintaa ja uusien indikaattorien kehittämistä. Näin on mahdollista tarjota jäsenvaltioiden viranomaisten, eurooppalaisen ja kansallisten parlamentaaristen arviointivirastojen, komission yksiköiden ja kaikkien halukkaiden käyttöön yhtenäinen tietokokonaisuus elektronisessa muodossa sekä tietojen käsitte- lyä, analysointia ja tarkoituksenmukaista käyttöä varten tarvittavat palvelut. 2. YHTEYDET PUITEOHJELMAN MUIHIN TOIMIIN Erityisohjelman yksi keskeinen tarkoitus on puiteohjelman muun vastaavan, etenkin tutkijoiden koulutuk- seen, tutkimusinfrastruktuurien tukemiseen ja yhteisen tutkimuksen yleiseen sosiaalis-taloudelliseen ulottu- vuuteen liittyvän toiminnan koordinoiminen ja tukeminen. Toimenpidekokonaisuuksien osalta tämä toteute- taan seuraavasti: — Marie Curie -apurahat: Apurahoja voidaan myöntää myös aihealuekohtaisissa ohjelmissa. Yhtenäisyys varmistetaan vahvistamalla yhteiset säännöt, jotka koskevat apurahan saamisen vähimmäisvaatimuksia, järjestelmän toteuttamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sekä oikeudellisia ja rahoitukseen liittyviä määräyksiä, sekä perustamalla ehdotusten vastaanottoa varten keskitetty vastaanottopiste. — Tutkimusinfrastruktuurit: Valvotaan, että menettelyt ovat yhdenmukaisia muihin erityisohjelmiin kuulu- vien toimien kanssa ja täydentävät niitä. — Sosiaalis-taloudellinen tutkimus: Koordinointi toteutetaan ottamalla osaa työohjelmien laadintaan, tukemalla sopivien arviointimenettelyjen kehittämistä sekä keräämällä ja levittämällä käyttökelpoista tietoa, jotta sosiaalis-taloudellinen ulottuvuus otetaan erityisohjelmissa johdonmukaisesti huomioon. — Tiede- ja teknologiapolitiikan kehityksen tukeminen: Yhtenäisyys muiden erityisohjelmien toimien kanssa ja täydentävyys niihin nähden varmistetaan koordinoinnilla, käyttämällä yhdenmukaistettuja välineitä (esim. politiikkaan liittyvät aihekohtaiset verkot, asiantuntijapaneelit) ja käyttämällä tulosten levittämisessä yhtenäistä menettelyä (esim. julkaisut, seminaarit ja konferenssit). LIITE III ERITYISOHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT Erityisohjelma toteutetaan epäsuorina TTK-toimina, jotka määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV. Lisäksi sovelletaan seuraavia tätä erityisohjelmaa nimenomaisesti koskevia sääntöjä: 1. ERITYISVAATIMUKSET TUTKIJOIDEN KOULUTUKSEN JA LIIKKUVUUDEN TUKEMINEN Tutkijankoulutusverkot Tutkijankoulutusverkon muodostaa tavallisesti vähintään viisi toisistaan riippumatonta oikeushenkilöä vähintään kolmesta jäsenvaltiosta tai assosioituneesta valtiosta. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/99 Enimmillään yhteisön tuki kattaa kaikki tukikelpoiset lisäkustannukset, jotka liittyvät väitöskirjaa valmiste- levien tai tohtorintutkinnon suorittaneiden nuorten tutkijoiden palkkaamiseen tai verkon perustana olevan tutkimusyhteistyöhankkeen koordinointiin. Verkon rahoitus kattaa enintään kustannukset, jotka aiheutuvat yhden nuoren tutkijan palkkaamisesta yhtä verkon jäsentä kohden, sekä osan hankkeen koordinointikustan- nuksista. Kunkin verkon rahoituksesta vähintään 60 prosenttia on kohdistettava nuorten tutkijoiden palkkauskuluihin. Yhteisön tukea ei tavallisesti saa käyttää pitkäikäisen laitteiston hankintaan eikä tutkimuskustannusten kattamiseen. Marie Curie-apurahajärjestelmä Järjestelmässä tukea voivat saada tutkijat, jotka kuuluvat johonkin tämän ohjelman liitteessä II määritel- lyistä kolmesta ryhmästä. Heidän on oltava jonkin jäsenvaltion tai assosioituneen valtion kansalaisia tai asuttava vakinaisesti jossakin jäsenvaltiossa tai assosioituneessa valtiossa. Ainoastaan johonkin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen valtioon sijoittautuneet oikeushenkilöt voivat osallistua vastaanottavana laitoksena. Henkilökohtaisia paluuapurahoja ja kokeneiden tutkijoiden apurahoja lukuun ottamatta apurahalla rahoi- tettava tutkimustyö on tehtävä jossain toisessa maassa kuin apurahan saajan kotimaassa tai maassa, jossa hän on viimeksi toiminut. Jos kyse on kokeneen tutkijan apurahasta, on tutkimustyö tehtävä jossain toisessa maassa kuin siinä maassa, jossa tutkija kuuluu jonkin tutkimuslaitoksen henkilökuntaan. Henkilökohtaiset Marie Curie-apurahat Henkilökohtaista apurahaa koskevan hakemuksen jättävät tutkija ja vastaanottava laitos yhdessä. Komissio valitsee apurahan saajat tämän ohjelman liitteessä IV määrättyjen valintaperusteiden mukaan. Apuraha maksetaan vastaanottavalle laitokselle viidennen puiteohjelman liitteessä IV annettujen sääntöjen mukaan. Apurahan saajalle myönnettävän tukisumman suuruus vahvistetaan kunkin jäsenvaltion ja assosi- oituneen valtion osalta ottaen huomioon sekä Marie Curie -apurahan saajien korkea taso että samalla tasolla olevien tutkijoiden kokonaistilanne vastaanottavassa maassa; määrään sisältyvät riittävän sosiaalitur- van edellyttämät kustannukset. Jokaisen vastaanottavan laitoksen on varmistuttava siitä, että stipendiaatti kuuluu joko palkattuihin työntekijöihin asianomaisessa jäsenvaltiossa tai assosioituneessa valtiossa sovellettavan sosiaaliturvajärjestel- män piiriin tai jonkin vähintään yhtä korkean ja yhtä laajan suojan tarjoavan sosiaaliturvajärjestelmän piiriin. Yritysten Marie Curie-vierailuapurahat Komissio valitsee vastaanottavat laitokset tämän ohjelman liitteessä IV määrättyjen valintaperusteiden mukaan. Sen jälkeen vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat. Tässä niiden on käytettävä komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyvät pääasiassa pätevyysvaatimuksiin ja apurahan saamista koskeviin tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen kuin valitulle hakijalle esitetään stipendiaattisopi- musta, hänen on saatava vahvistus komissiolta. Yhteisön ja vastaanottavan laitoksen yhteisrahoituksen ansiosta laitos voi tukea nuoria korkeakoulututkin- non suorittaneita henkilöitä sekä tarvittavaa tutkimuskokemusta omaavia nuoria tutkijoita. Marie Curie -kehitys- ja vierailuapurahat Komissio valitsee vastaanottavat laitokset tämän ohjelman liitteessä IV määrättyjen valintaperusteiden mukaan. Sen jälkeen vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat. Tässä sen on käytettävä komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyvät pääasiassa pätevyysvaatimuksiin ja apurahan saamista koskeviin tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen kuin valitulle hakijalle esitetään stipendiaattisopi- musta, hänen on saatava vahvistus komissiolta. Yhteisön varojen ansiosta vastanottava laitos voi tarjota rahoituksen riittävästi tutkimuskokemusta omaa- ville nuorille tutkijoille. C 260/100 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 Kokeneiden tutkijoiden Marie Curie -apurahat Kokeneiden tutkijoiden apurahaa koskevan hakemuksen jättävät hakija ja vastaanottava laitos yhdessä. Apurahan saajat valitsee komissio tämän ohjelman liitteessä IV määrättyjen valintaperusteiden mukaan. Yhteisön varojen ansiosta vastaanottava laitos voi tarjota rahoituksen kokeneelle tutkijalle. Vierailut Marie Curie -koulutuskeskuksissa Koulutuskeskuksen muodostaa jonkin tutkimuslaitoksen selvästi määriteltävä osa, kuten tutkimusryhmä taikka kaksi tai useampia toisiinsa yhteydessä olevia tutkimusryhmiä. Koulutuskeskuksen on oltava omalla alallaan kansainvälisesti tunnettu, ja sillä on oltava kokemusta kansainvälisestä tohtorikoulutuksesta. Lisäksi kansainvälistä tohtorikoulutusta järjestäviä tahoja voidaan pitää koulutuskeskuksina eri maiden tutkimuslai- tosten muodollisessa yhteistyössä, jonka ilmenemismuoto ovat tohtorintutkinnon suorittamista koskevat yhteiset vaatimukset. Komissio valitsee koulutuskeskukset tämän ohjelman liitteessä IV määrättyjen valintaperusteiden mukaan. Sen jälkeen koulutuskeskus valitsee apurahan saavat nuoret tutkijat. Tässä niiden on käytettävä komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyvät pääasiassa pätevyysvaatimuksiin ja apurahan saamista koskeviin tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen kuin valitulle hakijalle esitetään stipendiaattisopi- musta, hänen on saatava vahvistus komissiolta. Nuorten tutkijoiden on oltava tohtorikoulutuksessa koulutuskeskuksen alaa vastaavalla alalla jossakin muussa maassa kuin missä vastaanottava laitos sijaitsee, ja koulutusjakson, jonka he suorittavat koulutus- keskuksessa, on liityttävä olennaisesti heidän tohtorinopintoihinsa. Yhteisön varojen ansiosta koulutuskeskus voi tarjota nuorille tutkijoille rahoituksen enintään yhden lukuvuoden pituisia lyhyitä vierailuja varten. TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIEN KÄYTTÖMAHDOLLISUUKSIEN PARANTAMINEN Mahdollisuudet muiden maiden tärkeimpien tutkimusinfrastruktuurien käyttöön Tähän toimintalinjaan osallistuu merkittäviä tutkimusinfrastruktuureja ylläpitäviä oikeushenkilöitä. Kan- sainvälisille järjestöille, jotka ylläpitävät jäsenvaltioissa tai assosioituneissa valtioissa näitä tutkimusinfra- struktuureja, myönnetään rahoitusta ainoastaan sellaisia palveluja varten, joita ne tarjoavat varsinaisen tehtävänsä lisäksi. Yhteisön tuella voidaan kattaa kaikki sellaisten infrastruktuureihin tutustuvien tutkijaryhmien matka- ja elinkustannukset, jotka työskentelevät jossain toisessa jäsenvaltiossa tai assosioituneessa valtiossa kuin siinä maassa, missä infrastruktuurin omistaja tai ylläpitäjä toimii. Matka- ja elinkustannukset korvataan kuitenkin ainoastaan sellaisille tutkimusryhmän jäsenille, jotka ovat jonkin jäsenvaltion tai assosioituneen valtion kansalaisia tai asuvat vakinaisesti jossakin jäsenvaltiossa tai assosioituneessa valtiossa. Yhteisön rahoitustuella voidaan myös kattaa 100 prosenttiin asti tukikelpoiset lisäkustannukset, jotta tutkimusryh- mille voidaan tarjota mahdollisuus infrastruktuurin käyttöön. Nämä kustannukset lasketaan joko käyttäjä- kohtaisen yksikköhinnan perusteella, joka määräytyy välittömien toimintakulujen mukaan ja joka neuvotel- laan kunkin infrastruktuurin ylläpitäjän kanssa, tai todellisten lisäkustannusten mukaan, jotka ovat syntyneet siitä, että palvelu on saatettu infrastruktuuriin tutustuvien tutkimusryhmien saataville. Osallistu- mista pääomakustannuksiin ei lueta tukikelpoiseksi kustannuseräksi. Infrastruktuurien yhteistyöverkot Infrastruktuurien väliset yhteistyöverkot toteutetaan aihekohtaisina verkkoina. Yhdessä verkossa on tarkoi- tus yhdistää vähintään kolme oikeushenkilön asemassa olevaa toisistaan riippumatonta infrastruktuurien ylläpitäjää vähintään kolmesta jäsenvaltiosta tai assosioituneesta valtiosta. Verkon koordinoinnista huolehtii yksi oikeushenkilö eli tutkimusinfrastruktuurin ylläpitäjä. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/101 Tutkimusinfrastruktuurien TTK-hankkeet Yhteen TTK-hankkeeseen on osallistuttava vähintään kaksi oikeushenkilön asemassa olevaa toisistaan riippumatonta infrastruktuurien ylläpitäjää vähintään kahdesta jäsenvaltiosta tai assosioituneesta valtiosta. Hankkeen koordinoinnista huolehtii yksi oikeushenkilö eli tutkimusinfrastruktuurin ylläpitäjä. Yhtenäinen toiminta Komissio voi toteuttaa yhteistyössä tutkimusinfrastruktuurien ylläpitäjien kanssa, jotka ovat tehneet sopimuksen tämän ohjelman (tai edellisen Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelman) nojalla, yhtenäisiä toimia, joilla pyritään edistämään tutkimusinfrastruktuurien ylläpitäjien ja jäsenvaltioiden tai assosioitunei- den valtioiden tutkijoiden välistä tietojen vaihtoa yhteistä etua koskevista kysymyksistä kansallisia tai kansainvälisiä toimenpiteitä täydentäen. KORKEAN TIETEELLISEN JA TEKNOLOGISEN TASON EDISTÄMINEN Korkean tason tieteelliset tapaamiset Tähän toimintakokonaisuuteen voivat osallistua millä tahansa tieteellisen tutkimuksen alalla toimivat oikeushenkilöt, jotka haluavat järjestää tieteellisen konferenssin, jossa yhteisöstä tulevat kyseisen tieteenalan tutkijat ovat edustavasti mukana. Yhteisön rahoitus on tarkoitettu kattamaan osa järjestelykustannuksista, esitelmöitsijöiden ja opetushenki- löstön osallistumiskuluista sekä enimmillään 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat nuorten tutkijoiden osallistumisesta valittuun kokoukseen. Tarkoitus on tukea myös sellaisten tutkijoiden osallistu- mista, jotka ovat jonkin jäsenvaltion tai assosioituneen valtion kansalaisia ja jotka konferenssin ajankohtana työskentelevät jossakin jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden ulkopuolella sijaitsevassa laboratoriossa tai laitoksessa. Palkinnot ensiluokkaisesta tutkimustyöstä Descartes-palkinnon voivat saada oikeushenkilöt, joilla on eurooppalaiseen yhteistyöhön ja erityisesti yhteisön puiteohjelmista tuettuihin yhteistyöhankkeisiin perustuvia merkittäviä tieteellisiä ja teknologisia saavutuksia. Korkeakouluopiskelijoille tarkoitettua palkintoa voivat hakea ja Nuorten tutkijoiden EU-kilpailuun voivat osallistua oikeushenkilöt. Nuoret voivat osallistua myös yksittäisinä henkilöinä edellyttäen, että heidän hankkeensa on hyväksytty vastaaviin kansallisiin ohjelmiin. Yhteisön tuki kattaa enimmillään kaikki soveltuvien valintamenettelyjen suunnittelusta ja järjestämisestä aiheutuvat kustannukset, joihin sisältyvät myös ansioituneimmille hakijoille myönnettävät rahapalkinnot ja vastaavat tunnustukset. 2. LIITÄNNÄISTOIMENPITEET Liitännäistoimenpiteitä ovat ensi sijassa: — tätä ohjelmaa tukevat ja tulevan toiminnan valmistelua varten tehtävät selvitykset, mukaan lukien ohjelman aikana esiin tulleiden strategisten kysymysten selvittäminen, — tietojen vaihto, konferenssit, seminaarit, työpajat, pyöreän pöydän keskustelut ja muut tieteelliset tai tekniset tapaamiset, — ulkopuolisen asiantuntija-avun käyttö etenkin viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdassa tarkoite- tussa erityisohjelman tarkastelussa, viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa ulko- puolisessa arviossa tai epäsuorien TTK-toimien tai niiden toteuttamisen arvioinnissa, — tiedon levitykseen, tiedottamiseen ja viestintään liittyvä toiminta, mukaan lukien tieteellinen julkaisutoi- minta sekä tulosten hyödyntämiseen ja teknologian siirtoon liittyvä toiminta; — Marie Curie -stipendiaattien identiteetin ja arvostuksen vahvistaminen Marie Curie -stipendiaattien yhdistyksen toiminnalla, C 260/102 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 — tuki sellaisten mahdollisten tahojen yhteenkokoamiselle, jotka voivat osallistua tutkimusehdotukseen sisältyvän yksityiskohtaisen työohjelman laatimiseen; erityisesti halutaan kannustaa sellaisten ehdotusten esittämiseen, jotka liittyvät uusiin, nouseviin tieteen ja teknologian aloihin, uusiin monialaisiin lähesty- mistapoihin tai aloihin, joilla kansainvälinen yhteistyö on ollut harvinaista, — tutkimuksen alan osapuolille, pk-yritykset mukaan lukien, suunnattujen valistus- ja avustustoimien tukeminen. 3. KOORDINOINTIA KOSKEVAT YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT Komissio pyrkii huolehtimaan siitä, että ohjelmaan kuuluvat epäsuorat TTK-toimet täydentävät toisiaan lähinnä ryhmittämällä ne yhteisen tavoitteen ympärille, sekä estämään päällekkäisen työn ottaen samalla huomioon epäsuoria TTK-toimia ehdottaneiden oikeutetut edut. Myös erityisohjelmaan kuuluvia toimia ja seuraavissa yhteyksissä toteutettavia toimia koordinoidaan: — muut erityisohjelmat, joilla viides puiteohjelma pannaan täytäntöön, — tutkumus- ja koulutusohjelmat, joilla pannaan täytäntöön tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevaa Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidettä puiteohjelmaa (1998—2002) koskeva neuvoston päätös. /. Euratom, — muut eurooppalaiset tutkimuksen toimintakehykset, kuten Eureka ja COST, — muut tutkimuksen kannalta tärkeät yhteisön välineet, kuten Phare, Tacis, Meda, Euroopan investointi- rahasto, rakennerahastot, Euroopan investointipankki sekä koulutukseen ja nuorisoon liittyvät ohjel- mat. Koordinointi toteutetaan (i) yksilöimällä yhteiset aihealueet tai painopisteet, mikä johtaa erityisesti — tietojen vaihtoon, — yhteisesti päätettyjen hankkeiden toteuttamiseen, mikä merkitsee erityisesti yhden osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 9 artiklassa tarkoitetun menettelyn toteuttamista yhteisesti, ja (ii) jakamalla epäsuoria TTK-toimia koskevat ehdotukset uudelleen erityisohjelmien välillä tai erityisohjel- man ja tutkimus- ja koulutusohjelman välillä. LIITE IV OHJELMAN TOTEUTUKSESSA KÄYTETTÄVÄT VALINTAPERUSTEET Tiettyihin ohjelman osiin liittyvät valintaperusteet, jotka täydentävät 3 artiklassa esitettyjä valintaperusteita, ovat: TUTKIJOIDEN KOULUTUKSEN JA LIIKKUVUUDEN TUKEMINEN Tutkijankoulutusverkot Verkot valitaan verkon perustana olevan yhteistyönä toteutettavan tutkimushankkeen tieteellisten ansioiden sekä siihen kuuluvan koulutusohjelman laadukkuuden ja sisällön perusteella. Keskenään yhtä ansioituneista 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/103 tutkijankoulutusverkoista etusijalle asetetaan ne verkot, jotka edistävät vuorovaikutusta eri tieteenalojen välillä, joihin kuuluu toisiaan täydentäviä tutkimusryhmiä tai joilla on tärkeitä suhteita teollisuuteen, edellyttäen että näitä piirteitä käytetään hyväksi verkon koulutusohjelmassa. Marie Curie -apurahajärjestelmä Henkilökohtaiset Marie Curie -apurahat Valintaperusteita ovat ehdokkaan tutkimuskokemus ja taidot, koulutuksen vaikutus hakijaan ja hänen koulutuksesta saamansa hyöty, vastaanottavan tutkimusryhmän tutkimustyön laatu, vastaanottavan laitok- sen kyky tarjota koulutusta tutkimustyön kautta hakijan tarpeita vastaavasti sekä hankkeen tieteellinen ja teknologinen taso ja merkityksellisyys. Henkilökohtaisten paluuapurahojen osalta valintaperusteita ovat tulokset ja kokemukset, jotka hakija on saanut varsinaisella apurahalla rahoittamansa työn yhteydessä sekä uudelle vastaanottavalle laitokselle koituva hyöty. Yritysten Marie Curie -vierailuapurahat Komissio valitsee vastaanottavat laitokset. Sen jälkeen vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat. Tässä niiden on käytettävä komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyvät pääasiassa pätevyysvaatimuksiin ja apurahan saamista koskeviin tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen kuin valitulle hakijalle esitetään stipendiaattisopimusta, hänen on saatava vahvistus komissiolta. Valintaperusteita ovat vastaanottavan laitoksen tutkimuksen laatu, edellytykset tarjota stipendiaatille koulutusta, riittävät valvontaan ja tutkimusinfrastruktuureihin liittyvät edellytykset, yhteistyömuodot mui- den tutkimuslaitosten kanssa sekä ehdotetun tutkimusalan tieteellinen ja teknologinen laatu ja merkityksel- lisyys. Vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat hakijoiden tieteellisen pätevyyden perustella ja ottaen huomi- oon sen, missä määrin heidän tutkimuskokemuksensa soveltuu ehdotetulle tutkimusalalle. Marie Curie -kehitys- ja vierailuapurahat Komissio valitsee vastaanottavat laitokset. Sen jälkeen vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat. Tässä niiden on käytettävä komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyvät pääasiassa pätevyysvaatimuksiin ja apurahan saamista koskeviin tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen kuin valitulle hakijalle esitetään stipendiaattisopimusta, hänen on saatava vahvistus komissiolta. Valintaperusteita ovat hakijan ammattipätevyyden tarkoituksenmukaisuus ja vaikutukset sekä uusien valmiuksien yhteensopivuus vastaanottavalla laitoksella ennestään olevien valmiuksien kanssa, vastaanotta- van laitoksen edellytykset taata stipendiaateille riittävän hyvät työskentelyolosuhteet sekä vastaanottavan laitoksen tutkimuksen kansainvälisyys. Vastaanottava laitos valitsee apurahan saajat hakijoiden tieteellisen pätevyyden perusteella ja ottaen huomioon sen, missä määrin heidän tutkimuskokemuksensa vastaa vastaanottavan laitoksen tarpeita. Kokeneiden tutkijoiden Marie Curie -apurahat Valintaperusteita ovat hakijan tieteelliset ansiot, hankkeen tieteellinen ja teknologinen laatu ja tarkoituksen- mukaisuus sekä kaikkien asianomaisten kannalta apurahan merkityksellisyys, vaikutukset ja sen tuoma hyöty. Vierailut Marie Curie -koulutuskeskuksissa Komissio valitsee koulutuskeskukset. Sen jälkeen koulutuskeskus valitsee apurahan saavat nuoret tutkijat. Tässä niiden on käytettävä komission vahvistamia yksityiskohtaisia valintaperusteita, jotka liittyvät pääasi- assa pätevyysvaatimuksiin ja apurahan saamista koskeviin tasavertaisiin mahdollisuuksiin. Ennen kuin valitulle hakijalle esitetään stipendiaattisopimusta, hänen on saatava vahvistus komissiolta. C 260/104 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 Valintaperusteita ovat koulutuskeskuksen tutkimuksen laatu, koulutuskeskuksen edellytykset järjestää tutkijakoulutusta, osoitukset aiemmasta kansainvälisen tohtorikoulutuksen järjestämisestä menestyksek- käästi sekä koulutuskeskuksen edellytykset taata nuorille tutkijoille riittävän hyvät työskentelyolosuhteet. Koulutuskeskus valitsee nuoret tutkijat heidän tieteellisten ansioidensa perusteella ja ottaen huomioon koulutuskeskuksen soveltuvuuden heidän tohtorinopintojensa kannalta. TUTKIMUSINFRASTRUKTUURIEN KÄYTTÖMAHDOLLISUUKSIEN PARANTAMINEN Mahdollisuudet muiden maiden tärkeimpien tutkimusinfrastruktuurien käyttöön Valintaperusteita ovat infrastruktuurin laatu, tutkimuksen taso, jonka infrastruktuuri mahdollistaa ulkopuo- lisille käyttäjille, ulkopuolisille käyttäjille tarjottavan tieteellisen, teknisen ja logistisen tuen laadukkuus, sellaisten uusien käyttäjien, joiden kotimaassa ei vastaavaa infrastruktuuria ole, osoittama mielenkiinto sekä yhteisön tuen kustannustehokkuus. Infrastruktuurien yhteistyöverkot Verkot valitaan sen perusteella, missä määrin ne voivat lisätä mahdollisuuksia yhteisön tasolla tärkeiden infrastruktuurien käyttöön ja parantaa niiden tarjoamia palveluja, sekä sen mukaan, miten tehokkaasti osallistujat pystyvät sovittamaan yhteen verkon eri toiminnot. Tutkimusinfrastruktuurien TTK-hankkeet TTK-hankkeiden valinnan perusteena ovat hankkeen tieteellinen omaperäisyys, tutkimusmenetelmien ja työsuunnitelman laadukkuus, hankkeen mahdollisuudet lisätä vastaavien infrastruktuurien tarjontaa Euroo- passa sekä alalla toimivien infrastruktuurien ylläpitäjien ja käyttäjien yleinen mielenkiinto hanketta kohtaan. KORKEAN TIETEELLISEN JA TEKNOLOGISEN TASON EDISTÄMINEN Korkean tason tieteelliset tapaamiset Valintaperusteita ovat ehdotetun aiheen merkitys tiedeyhteisölle yleisesti, ehdotetun kokousohjelman taso ja ohjelman tarkoituksenmukaisuus nuorten eurooppalaisten tutkijoiden koulutuksen kannalta. Palkinnot ensiluokkaisesta tutkimustyöstä Palkinnot annetaan esitettyjen hankkeiden tieteellisen arvon ja tarkoituksenmukaisuuden perusteella. Haki- joiden ikä ja aiempi kokemus tutkimustyöstä otetaan huomioon tarpeen mukaan. Yleisön tietoisuuden lisääminen Yhteisön tukea myönnetään hankkeille, joiden aihe on eurooppalaisittain yleisesti merkittävä ja joissa on kyse tutkijoiden ja tieteestä tiedottavien tehokkaasta vuorovaikutuksesta Euroopan kansalaisten hyväksi. Etusijalle asetetaan hankkeet ja aloitteet, joissa on mukana vähintään kolme toisistaan riippumatonta osapuolta vähintään kolmesta jäsenvaltiosta tai assosioituneesta valtiosta. Lisäksi tukea voi hakea hank- keille, joiden tulokset ovat siirrettävissä ja siten myös hankkeeseen osallistumattomien tahojen käytettä- vissä


title: Regolamento (CE) n. 1205/98 della Commissione del 10 giugno 1998 che stabilisce l'importo dell'acconto sul costo dello smercio di taluni prodotti della distillazione per il 1999

eurovoc_concepts:
EAGGF
alcohol
distillation
sales aid
wine

formats: html pdf print

text: L 166/34 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 11. 6. 98 REGOLAMENTO (CE) N. 1205/98 DELLA COMMISSIONE del 10 giugno 1998 che stabilisce l’importo dell’acconto sul costo dello smercio di taluni prodotti della distillazione per il 1999 LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, visto il regolamento (CEE) n. 822/87 del Consiglio, del 16 marzo 1987, relativo all’organizzazione comune del mercato vitivinicolo (1), modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 2087/97 (2), in particolare all’articolo 37, paragrafo 2, considerando che, in ordine agli alcoli provenienti dalle distillazioni di cui agli articoli 35 e 36 del regolamento (CEE) n. 822/87, il Fondo europeo agricolo di orienta- mento e di garanzia (FEAOG) finanzia esclusivamente i costi derivanti dallo smercio; che (cid:138) pertanto opportuno stabilire l’importo dell’acconto sul costo dello smercio di tali prodotti tenendo conto del deprezzamento analogo cui sono soggetti gli alcoli provenienti dalla distillazione di cui all’articolo 39 dello stesso regolamento, Articolo 1 L’accordo sul costo dello smercio dei prodotti delle distil- lazioni previste agli articoli 35 e 36 del regolamento (CEE) n. 822/87 viene calcolato applicando un coeffi- ciente al valore degli acquisti effettuati dagli organismi d’intervento. Per l’esercizio 1999, tale coefficiente (cid:138) fissato a 0,70. Articolo 2 Gli importi delle spese cos(cid:141) calcolate vengono comunicati alla Commissione mediante le dichiarazioni compilate a norma del regolamento (CE) n. 296/96 (3) della Commis- sione. Articolo 3 Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Esso si applica a decorrere dal 1o ottobre 1998. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 10 giugno 1998. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 84 del 27. 3. 1987, pag. 1. (2) GU L 292 del 25. 10. 1997, pag. 1. (3) GU L 39 del 17. 2. 1996, pag. 5


title: Regulamento (CE) nº 1207/98 da Comissão de 10 de Junho de 1998 que altera o Regulamento (CEE) nº 2191/81 no que diz respeito à concessão de uma ajuda à compra de manteiga pelas instituições e colectividades sem fins lucrativos

eurovoc_concepts:
aid system
butter
intervention buying
non-profit organisation

text: 11. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 166/37 REGULAMENTO (CE) Nº 1207/98 DA COMISS(cid:212)O de 10 de Junho de 1998 que altera o Regulamento (CEE) nº 2191/81 no que diz respeito (cid:133) concess(cid:209)o de uma ajuda (cid:133) compra de manteiga pelas institui(cid:135)(cid:210)es e colectividades sem fins lucrativos A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 804/68 do Conselho, de 27 de Junho de 1968, que estabelece a organiza(cid:135)(cid:209)o comum de mercado no sector do leite e dos produtos l(cid:145)cteos (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 1587/96 (2), e, nomeada- mente, o nº 3 do seu artigo 12º, Considerando que o Regulamento (CEE) nº 2191/81 da Comiss(cid:209)o (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2196/95 (4), prev(cid:136) a concess(cid:209)o de uma ajuda (cid:133) compra de manteiga pelas institui(cid:135)(cid:210)es e lucrativos; que, atendendo (cid:133) colectividades situa(cid:135)(cid:209)o actual do mercado da manteiga e ao n(cid:146)vel das vendas a t(cid:146)tulo desse regulamento, (cid:130) necess(cid:145)rio reduzir o montante da ajuda; sem fins Considerando que o Comit(cid:130) de Gest(cid:209)o do Leite e dos Produtos L(cid:145)cteos n(cid:209)o emitiu um parecer no prazo estabe- lecido pelo seu presidente, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º No nº 1 primeiro par(cid:145)grafo, do artigo 2º do Regulamento (CEE) nº 2191/81, o montante de «139 ecus» (cid:130) substi- tu(cid:146)do por «105 ecus». Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor no s(cid:130)timo dia seguinte ao da sua publica(cid:135)(cid:209)o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 10 de Junho de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (2) JO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (3) JO L 213 de 1. 8. 1981, p. 20. (4) JO L 221 de 19. 9. 1995, p. 1


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1209/98 af 10. juni 1998 om salg til forud fastsatte priser til de væbnede styrker af oksekød, som Det Forenede Kongerige ligger inde med

eurovoc_concepts:
United Kingdom
armed forces
beef
boned meat
intervention agency
intervention stock
sale

text: 11. 6. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 166/39 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1209/98 af 10. juni 1998 om salg til forud fastsatte priser til de væbnede styrker af oksekød, som Det Forenede Kongerige ligger inde med KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 805/68 af 27. juni 1968 om den fælles markedsordning for oksekød (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2634/ 97 (2), særlig artikel 7, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: Anvendelsen af interventionsforanstaltninger i oksekøds- sektoren har medført, at der er opst(cid:134)et lagre; for at undg(cid:134) en alt for langvarig oplagring bør en del af disse lagre sælges; i Det Forenede Kongerige er flytningen af interven- tionsoksekød undergivet visse restriktioner som fastsat i R(cid:134)dets beslutning 98/256/EF (3); der bør derfor findes passende afsætningsmuligheder i denne medlemsstat; de væbnede styrker og det tilknyttede personel er en s(cid:134)dan afsætningsmulighed; salg til de væbnede styrker bør finde sted efter reglerne i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2173/79 (4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2417/95 (5), særlig afsnit I og III, og forordning (EØF) nr. 3002/92 (6), senest ændret ved forordning (EF) nr. 770/96 (7), særlig afsnit II, med visse undtagelser p(cid:134) grund af de p(cid:134)gældende produkters særlige anvendelsesform(cid:134)l; for at sikre, at lagrene forvaltes økonomisk, bør interven- tionsorganet i første række sælge det kød, der har været oplagret længst; der bør fastsættes bestemmelser, som dækker den situa- tion, hvor produkterne opkøbes af en befuldmægtiget, der handler p(cid:134) modtagernes vegne; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Oksekød — (1) EFT L 148 af 28. 6. 1968, s. 24. (2) EFT L 356 af 31. 12. 1997, s. 13. (3) EFT L 113 af 15. 4. 1998, s. 32. (4) EFT L 251 af 5. 10. 1979, s. 12. (5) EFT L 248 af 14. 10. 1995, s. 39. (6) EFT L 301 af 17. 10. 1992, s. 17. (7) EFT L 104 af 27. 4. 1996, s. 13. Artikel 1 1. Uden at dette berører R(cid:134)dets beslutning 98/256/EF kan Det Forenede Kongeriges interventionsorgan bemyn- diges til at sælge lagre af udbenet oksekød, som det ligger inde med, til Det Forenede Kongeriges væbnede styrker til anvendelse af Det Forenede Kongeriges væbnede styrker og tilknyttede personel. Bilag 2. I produkter og salgspriser. indeholder nærmere oplysninger om 3. I denne forordning forst(cid:134)s ved »tilknyttet personel« civilt ansatte ved Det Forenede Kongeriges væbnede styrker og de personer, der besøger militære anlæg. 4. Salget finder sted i overensstemmelse med forord- ning (EØF) nr. 2173/79, særlig afsnit I og III, og denne forordning. 5. For hvert af de i bilag I nævnte produkter sælger interventionsorganet først det kød, der har været oplagret længst. 6. Uanset artikel 2, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EØF) nr. 2173/79 skal det eller de lagre, hvor de ønskede produkter er oplagret, ikke angives i ansøgningerne. Artikel 2 1. De i artikel 1 nævnte købere kan skriftligt instruere en repræsentant om p(cid:134) deres vegne at modtage de produkter, som de køber. I s(cid:134) fald fremlægger den befuld- mægtigede ansøgningen fra den køber, som han repræ- senterer, sammen med ovennævnte skriftlige instruks. 2. Ovennævnte købere og befuldmægtigede fører et regnskab, som skal holdes ajour, p(cid:134) grundlag af hvilket produkternes levering til et militært anlæg kan fastsl(cid:134)s, især med henblik p(cid:134) at sikre, at de købte mængder svarer til de leverede mængder. Artikel 3 1. Kartonerne med oksekød, som udlagres i henhold til denne forordning, skal være tydeligt mærket med uudslet- telig skrift som følger: »Intervention beef sold to the armed forces«. 2. Myndighederne kan efter anmodning herom fra køberen tillade en indledende forarbejdning og omembal- lering af oksekødet i et ikke-militært anlæg, hvis det rele- vante arbejde finder sted under passende tilsyn. L 166/40 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 6. 98 I s(cid:134)danne tilfælde skal de ompakkede kartoner mærkes som fastsat i stk. 1. 2. Ud over kravene i artikel 15, stk. 3, i forordning (EØF) nr. 2173/79 udgør leveringen af oksekødet til et militært anlæg ogs(cid:134) et primært krav. Artikel 4 1. Den i artikel 15, stk. 1, forordning (EØF) nr. 2173/79 nævnte sikkerhed fastsættes til 12 ECU pr. 100 kg. i Artikel 5 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) syvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juni 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen 11. 6. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 166/41 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — PAQAQTGLAI— ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BIJLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq ˜ator l ˜ekor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Pqoˇi ˜omta (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungef(cid:132)hre Mengen (Tonnen) Jat ˜a pqos ˜eccisg pos ˜otgta (t ˜omoi) Approximate quantity (tonnes) Quantit(cid:130) approximative (tonnes) Quantit(cid:133) approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid bij benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonneina) Ungef(cid:132)rlig kvantitet (ton) Precio de venta expresado en ecus por tonelada Salgspriser i ECU/ton Verkaufspreise, ausgedr(cid:129)ckt in ECU/Tonne Til ˜er p ˜ykgsgr ejvqaf ˜olemer se Ecu am ˜a t ˜omo Selling prices expressed in ecus per tonne Prix de vente exprim(cid:130)s en (cid:130)cus par tonne Prezzi di vendita espressi in ecu per tonnellata Verkoopprijzen uitgedrukt in ECU per ton Pre(cid:135)o de venda expresso em ecus por tonelada Myyntihinta ecuina tonnilta F(cid:148)rs(cid:132)ljningspris i ecu per ton Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Jq ˜eata wyq˜ir j ˜ojaka — Boneless beef — Viande d(cid:130)soss(cid:130)e — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt k(cid:148)tt UNITED KINGDOM — Intervention thick flank (INT 12) — Intervention topside (INT 13) — Intervention silverside (INT 14) — Intervention fillet (INT 15) — Intervention rump (INT 16) — Intervention striploin (INT 17) — Intervention forerib (INT 19) 95 265 90 80 380 270 20 2 750 2 950 2 650 6 600 3 250 4 200 1 850 (1) V(cid:130)anse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2602/97 (DO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Se bilag V og VII til forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2602/97 (EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 20). (1) Vgl. Anh(cid:132)nge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2602/97 (ABl. L 351 vom 23. 12. 1997, S. 20). (1) Bk ˜epe paqaqt ˜glata V jai VII tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 2456/93 (EE L 225 tgr 4. 9. 1993, s. 4), jamomisl ˜o (EJ) aqih. 2602/97 (EE L 351 tgr 23. 12. 1997, s. 20). ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o tom (1) See Annexes V and VII to Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2602/97 (OJ L 351, 23. 12. 1997, p. 20). (1) Voir annexes V et VII du r(cid:138)glement (CEE) no 2456/93 (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). R(cid:138)glement modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2602/97 (JO L 351 du 23. 12. 1997, p. 20). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2602/97 (GU L 351 del 23. 12. 1997, pag. 20). (1) Zie de bijlagen V en VII van Verordening (EEG) nr. 2456/93 (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2602/97 (PB L 351 van 23. 12. 1997, blz. 20). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) nº 2456/93 (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2602/97 (JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Katso asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2602/97 (EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 20), liitteit(cid:132) V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2602/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 20). L 166/42 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 11. 6. 98 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAQAQTGLA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Direcciones de los organismos de intervenci(cid:155)n — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Interventionsstellen — Dieuh ˜umseir tym oqcamisl ˜ym paqelb ˜aseyr — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d’intervention — Indirizzi degli organismi d’intervento — Adressen van de interventiebureaus — Endere(cid:135)os dos organismos de interven(cid:135)˜ao — Interventioelinten osoitteet — Interventionsorganens adresser UNITED KINGDOM Intervention Board Executive Agency Kings House 33 Kings Road Reading RG1 3BU Berkshire Tel. (01189) 58 36 26 Fax (01189) 56 67 50


title: Nariadenie Komisie (ES) č. 1209/98 z 10. júna 1998 o predaji hovädzieho mäsa zo zásob Spojeného kráľovstva za vopred stanovené ceny ozbrojeným silám

text: 142 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 23 31998R1209 11. 6. 1998 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV L 166/39 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 1209/98 z 10. júna 1998 o predaji hovädzieho mäsa zo zásob Spojeného kráľovstva za vopred stanovené ceny ozbrojeným silám KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, júna so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 805/68 z 27. trhu s hovädzím a teľacím 1968 o spoločnej organizácii mäsom (1), naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 2634/97 (2), najmä na jeho článok 7 ods. 3, keďže v dôsledku zavedenia intervencie v odvetví hovädzieho mäsa nastalo nahromadenie zásob; keďže s cieľom zabrániť nadmerne dlhému skladovaniu je potrebné časť týchto zásob predať; keďže v Spojenom kráľovstve sa na intervenčné hovädzie mäso vzťahujú niektoré obmedzenia týkajúce sa jeho presunu podľa rozhodnutia Rady 98/256/ES (3); keďže preto je potrebné v členskom štáte nájsť náležitý odbyt; keďže ozbrojené sily a ich personál tvoria jeden takýto odbytový zdroj; ustanoveným nariadením Komisie keďže je potrebné, aby predaj ozbrojeným silám podliehal pravidlám, (EHS) č. 2173/79 (4), naposledy zmenenom a doplnenom nariadením (ES) č. 2417/95 (5), najmä jeho hlavami I a III, a nariadením č. 3002/92 (6), naposledy zmenenom a doplnenom (EHS) nariadením (ES) č. 770/96 (7), najmä jeho hlavou II, s určitými výnimkami vzhľadom na konkrétny účel, na ktorý majú byť dané výrobky použité; keďže na zabezpečenie hospodárneho nakladania so zásobami je potrebné, aby intervenčná agentúra uprednostnila predaj mäsa, ktoré sa skladovalo najdlhšie; keďže je potrebné prijať ustanovenia vzťahujúce sa na prípad, kde výrobky nakupuje oprávnený zástupca, ktorý koná v mene príjemcu; keďže opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre hovädzie a teľacie mäso, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Podrobné informácie týkajúce sa výrobkov a ich pre- 2. dajnej ceny sú uvedené v prílohe I. 3. Na účely tohto nariadenia „personál ozbrojených síl“ znamená civilných zamestnancov ozbrojených síl Spojeného kráľovstva a osoby navštevujúce vojenské zariadenia. Predaj sa uskutoční v súlade s ustanoveniami nariadenia 4. (ES) č. 2173/79, najmä hlavami I a III a tohto nariadenia. 5. Pre každý výrobok uvedený v prílohe I k tomuto naria- deniu platí, že intervenčná agentúra predá najskôr mäso, ktoré sa skladovalo najdlhšie. 6. Bez ohľadu na druhý pododsek článku 2 ods. 2 naria- denia (EHS) č. 2173/79 sa v žiadosti o nákup neuvádza, v ktorom sklade alebo skladoch sa mäso nachádza. Článok 2 1. Kupujúci uvedený v článku 1, môže dať písomný pokyn zástupcovi, aby v jeho mene prevzal dodávku výrobkov, ktoré nakupuje. V tom prípade zástupca predloží žiadosť kupujú- ceho, spolu s uvedeným písomným pokynom. ktorého zastupuje, Kupujúci a zástupcovia uvedení v predchádzajúcom 2. odseku vedú a aktualizujú účtovný systém, ktorý umožňuje kontrolu dodávok do vojenského zariadenia s cieľom overiť najmä to, či sa množstvá výrobkov nakúpených a dodaných pre vojenské zariadenia zhodujú. Článok 1 Článok 3 1. Intervenčná agentúra Spojeného kráľovstva je oprávnená predávať hovädzie mäso bez kosti zo zásob, ktoré vlastní, ozbrojeným silám Spojeného kráľovstva pre ich vlastné použitie a použitie ich personálu bez toho, aby bolo dotknuté rozhod- nutie 98/256/ES. (1) Ú. v. ES L 148, 28. 6. 1968, s. 24. (2) Ú. v. ES L 356, 31. 12. 1997, s. 13. (3) Ú. v. ES L 113, 15. 4. 1998, s. 32. (4) Ú. v. ES L 251, 5. 10. 1979, s. 12. (5) Ú. v. ES L 248, 14. 10. 1995, s. 39. (6) Ú. v. ES L 301, 17. 10. 1992, s. 17. (7) Ú. v. ES L 104, 27. 4. 1996, s. 13. Kartóny hovädzieho mäsa, uvoľneného podľa tohto naria- sa viditeľne označujú nasledujúcim nezmazateľným 1. denia, textom: „Intervention beef sold to the armed force. “ Príslušný orgán môže na požiadanie kupujúceho povoliť 2. prvotné spracovanie a prebalenie hovädzieho mäsa v nevojen- skom zariadení, pokiaľ sa tieto úkony vykonajú pod príslušným dohľadom. 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 143 V takýchto prípadoch sa znovu zabalené kartóny označia ako v odseku 1. 2. Okrem požiadaviek ustanovených v článku 15 ods. 3 nariadenia (EHS) č. 2173/79 sa dodávka hovädzieho mäsa do vojenského zariadenia tiež považuje za zásadnú požiadavku. Článok 4 Článok 5 Zábezpeka stanovená v článku 15 ods. 1 nariadenia (EHS) 1. č. 2173/79 je 12 ECU za 100 kilogramov. Toto nariadenie nadobúda účinnosť siedmym dňom od jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 10. júna 1998 Za Komisiu Franz FISCHLER člen Komisie 144 SK Úradný vestník Európskej únie 03/zv. 23 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ I — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BIJLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-membro Jäsenvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Προϊόντα (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produto (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungefähre Mengen (Tonnen) Κατά προσέγγιση ποσότητα (τόνοι) Approximate quantity (tonnes) Quantité approximative (tonnes) Quantità approssima- tiva (tonnellate) Hoeveelheid bij benade- ring (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu määrä (tonneina) Ungefärlig kvantitet (ton) Precio de venta expresado en euros por tonelada Salgspriser i ECU/ton Verkaufspreise, ausgedrückt in ECU/Tonne Τιµές πώλησης εκφραζόµενες σε Εcu ανά τόνο Selling prices expressed in ECU per tonne Prix de vente exprimés en ecus par tonne Prezzi di vendita espressi in ecu per tonnellata Verkoopprijzen uitgedrukt in ECU per ton Preço de venda expresso em ecus por tonelada Myyntihinta ecuina tonnilta Försäljningspris i ecu per ton Carne deshuesada — Udbenet kod — Fleisch ohne Knochen — Κρέατα χωρίς κόκαλα — Boneless beef — Viande désossée — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt kött UNITED KINGDOM – Intervention thick flank (INT 12) – Intervention topside (INT 13) – Intervention silverside (INT 14) – Intervention fillet (INT 15) – Intervention rump (INT 16) – Intervention striploin (INT 17) – Intervention forerib (INT 19) 95 265 90 80 380 270 20 2 750 2 950 2 650 6 600 3 250 4 200 1 850 (1) Véanse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2602/97 (DO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Se bilag V og VII til Kommissionens forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2602/97 (EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 20). (1) Vgl. Anhänge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 der Kommission (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2602/97 (ABl. L 351 vom 23. 12. 1997, S. 20). (1) Βλέπε παραρτήµατα V και VII του κανονισµού (EOK) αριθ. 2456/93 της Επιτροπής (EE L 225 της 4. 9. 1993, σ. 4), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (EK) αριθ. 2602/97 (EE L 351 της 23. 12. 1997, σ. 20). (1) See Annexes V and VII to Commission Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2602/97 (OJ L 351, 23. 12. 1997, p. 20). (1) Voir annexes V et VII du règlement (CEE) no 2456/93 de la Commission (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2602/97 (JO L 351 du 23. 12. 1997, p. 20). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 della Commissione (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2602/97 (GU L 351 del 23. 12. 1997, pag. 20). (1) Zie de b lagen V en VII van Verordening (EEG) nr. 2456/93 van de Commissie (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2602/97 (PB L 351 van 23. 12. 1997, blz. 20). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) n. o 2456/93 da Comissão (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 2602/97 (JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Katso komission asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2602/97 (EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 20) liitteet V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i kommissionens förordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2602/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 20). 03/zv. 23 SK Úradný vestník Európskej únie 145 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ΙI — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Direcciones de los organismos de intervención — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Inter- ventionsstellen — ∆ιευθύνσεις των οργανισµών παρεµφάσεως — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d’intervention — Indirizzi degli organismi d’intervento — Adressen van de interven- tiebureaus — Endereços dos organismos de intervenção — Interventioelinten osoitteet — Interventionsorga- nens adresser UNITED KINGDOM Intervention Board Executive Agency Kings House 33 Kings Road Reading RG1 3BU Berkshire Tel. (01189) 58 36 26 Fax (01189) 56 67 50