title: Ehdotus: neuvoston päätös, tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta elämänlaadun ja luonnonvarojen hallinnan alalla (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
innovation
population ageing
quality of life
research and development
research expenditure (EU)

text: 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/1 II (Valmistavat säädökset) KOMISSIO Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta elämänlaadun ja luonnonvarojen hallinnan alalla (1998–2002) (98/C 260/01) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(98) 305 lopull. — 98/0177(CNS) (Komission esittämä 10 päivänä kesäkuuta 1998) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellään N:o. /98/EY (1) vahvistaneet tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (jäljempänä ’TTK’) koskevan Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (jäljempänä ’viides puiteohjelma’) vuosiksi 1998–2002; puiteohjel- massa määritellään muun muassa elämänlaadun ja luon- nonvarojen hallinnan alalla toteutettavat toimet, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täy- täntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin, joista puiteohjelma koostuu, ja että kussakin erityisohjel- massa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrä- tään tarpeellisiksi arvioiduista varoista, Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutki- musta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994–1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1110/94/EY (2) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljännen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettuja erityis- ohjelmia koskevien neuvoston päätösten 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on laadituttanut ulkopuoli- sen arvion ja toimittanut sen, sen päätelmät ja sitä koskevat huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa on kuultu erityis- ohjelmien tieteellisestä ja teknologisesta sisällöstä, joka (1) Neuvoston 23 päivänä maaliskuuta 1998 vahvistama yhtei- nen kanta (EY) N:o 31/98 (EYVL C 178, 10. 6. 1998, s. 49). (2) EYVL L 126, 18. 5. 1994, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 2535/97/EY (EYVL L 347, 18. 12. 1997, s. 1). C 260/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 esitellään komission 5 päivänä marraskuuta 1997 vahvis- tamassa valmisteluasiakirjassa (1), 2 artikla Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulu- jen osallistumista koskevista säännöistä sekä tutkimustu- losten levittämistä koskevista säännöistä (jäljempänä ’osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt’) tehtyä neuvoston päätöstä 98/. /EY (2) sovelletaan tähän erityisohjelmaan, ja mainitun päätöksen nojalla yhteinen tutkimuskeskus voi osallistua tähän ohjelmaan kuuluviin epäsuoriin toimiin, tätä ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tarkoituksen- mukaiseksi tehdä Euroopan talousalueesta tehtyyn sopi- mukseen tai assosiaatiosopimukseen perustuvan yhteis- työn lisäksi kansainvälistä yhteistyötä yhteisön ulkopuo- listen maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa erityi- sesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 m artiklan nojalla, tämän ohjelman toteuttamiseen kuuluu myös toimia ja järjestelyitä, joiden tarkoituksena on edistää, levittää ja hyödyntää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ja keskisuurten yritysten tuloksia erityisesti pienten hyväksi, sekä toimia, joilla edistetään tutkijoiden liikku- vuutta ja koulutusta, ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintasuunnitel- man tavoitteiden mukaisesti viidennen puiteohjelman tut- kimustoimet on suunnattava aiempaa paremmin innovaa- tion edistämiseen, ja tämän ohjelman toteuttamisen etenemistä on syytä tutkia, jotta ohjelma voitaisiin tarvittaessa mukauttaa tieteen ja teknologian kehitykseen; on myös syytä teettää aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arvio ohjelman toteutta- misen etenemisestä, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 koh- dan mukaisesti [tämän ohjelman hyväksymispäivän] ja 31 päivän joulukuuta 2002 väliseksi ajaksi aihealuetta ”Elä- mänlaatu ja luonnonvarojen hallinta” koskeva erityisoh- jelma (jäljempänä ’erityisohjelma’). toteuttamista varten 1. Erityisohjelman tarpeelliseksi arvioitu rahamäärä (jäljempänä ’rahamäärä’) on viiden- nen puiteohjelman liitteen III mukaisesti 2 635 miljoonaa ecua, josta enintään 6,30 prosenttia varataan komission hallintomenoihin. 2. Tämän rahamäärän viitteellinen jakautuminen käy ilmi liitteestä I. 3. Tästä rahamäärästä — 547 miljoonaa ecua varataan kaudeksi 1998–1999 ja — 2 088 miljoonaa ecua kaudeksi 2000–2002. Viimeksi mainittua määrää mukautetaan tarvittaessa vii- dennen puiteohjelman 3 artiklan 3 kohdassa määritellyin edellytyksin. 4. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tässä päätöksessä vahvistettujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti määrärahat kutakin varainhoi- tovuotta varten sen mukaan, miten monivuotisten rahoi- tusnäkymien puitteissa vahvistettuja resursseja on saata- villa. 3 artikla 1. Erityisohjelman pääperiaatteet, tieteelliset ja teknolo- giset tavoitteet sekä siihen liittyvät painopisteet käyvät ilmi liitteestä II. Ne on määritelty viidennen puiteohjel- man liitteessä I esitettyjen pääperiaatteiden ja kolmeen luokkaan jaettujen valintaperusteiden mukaisesti. 2. Toteutettavien TKK-toimien valintaan sovelletaan kyseisten periaatteiden ja perusteiden mukaisesti valinta- perusteita, jotka on mainittu osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 10 artiklassa. Tähän ohjelmaan sovelletaan myös erityistä valintaperus- tetta: teollisten tahojen osallistumisen kustannustenjako- periaatteella toteutettavaan toimintaan on sovelluttava toiminnan luonteeseen. Ohjelman toteuttamisessa, mukaan lukien 5 artiklan 1 kohdassa määritelty työohjelma, noudatetaan kaikkia kyseisiä perusteita, vaikkakin niitä voidaan painottaa eri tavalla. 3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä. (1) KOM(97) 553 lopull. (2) KOM(97) 587 lopull. (EYVL C 40, 7. 2. 1998, s. 14). 4. Yhteisön osallistumista viidennen puiteohjelman ra- hoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt määrite- tään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/3 5. Erityisohjelman epäsuorat TTK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV. 3. Komission edustaja antaa ohjelmakomitealle ehdotuk- set toimenpiteiksi, jotka koskevat Erityisohjelman toteuttamista koskevat erityiset yksityis- kohtaiset säännöt annetaan liitteessä III. — 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman vahvis- tamista ja päivitystä, 4 artikla Ottaen huomioon 3 artiklassa vahvistetut perusteet sekä liitteessä II esitetyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio a) tutkii erityisohjelman toteuttamisvaiheen ja tekee tar- vittaessa viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdotuksia erityisohjelman mukauttami- seksi ja b) teettää viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvion erityisohjelmaan kuu- luvilla aloilla toteutettavista toimista. 5 artikla 1. Komissio vahvistaa työohjelman, jossa määritellään a) liitteen II sisältö, b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikataulu, c) liitteessä III annetut koordinointia koskevat yksityis- kohtaiset säännöt ja d) tarpeen mukaan valintaperusteet ja niiden sovelta- mista koskevat yksityiskohtaiset säännöt kutakin epä- suoraa TTK-tointa varten. Työohjelma päivitetään tarvittaessa. 2. Toteuttaakseen epäsuoria TTK-toimia komissio käyn- nistää työohjelman pohjalta osallistumista ja tulosten levittämistä koskevissa säännöissä tarkoitetut menettelyt pääasiassa tarjouspyynnöin. 6 artikla 1. Komissio vastaa tämän erityisohjelman toteuttami- sesta. — viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoi- tetun ulkopuolisen arvion toimeksiannon vahvista- mista, — liitteessä I esitetyn rahamäärän viitteellisen jakautu- misen mahdollista tarkistusta. 7 artikla 1. Ohjelmakomitea antaa lausuntonsa 6 artiklan 3 koh- dassa tarkoitetuista ehdotuksista toimenpiteiksi määrä- ajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyy- den mukaan. Lausunto annetaan enemmistöllä, joka mää- rätään perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komitean äänestyksissä jäsenval- tioiden edustajien äänet painotetaan mainitun artiklan mukaisesti. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää ehdotetuista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset. Jos ehdotetut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio antaa neuvostolle viipymättä ehdotuksen tarvittavista toimen- piteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kuuden viikon kulu- essa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 2. Komissio antaa ohjelmakomitealle säännöllisesti tie- toa erityisohjelman toteuttamisen edistymisestä ja erityi- sesti yksityiskohtaista tietoa epäsuorien TTK-toimien arvioinnin ja valinnan tuloksista. 2. Komissiota avustaa ohjelmakomitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 8 artikla C 260/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 LIITE I RAHAMÄÄRÄN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN Toimintatyyppi a) Avaintoimintakokonaisuudet: i) Terveys, ravinto ja ympäristötekijät ii) Tartuntatautien hallinta iii) Solutehdas iv) Maa-, kala- ja metsätalouden kestävä hallinta, maaseutuympäristön yhtenäinen kehittäminen mukaan lukien v) Väestön ikääntyminen b) Yleisluontoinen tutkimustyö ja teknologian kehittämistyö c) Tuki tutkimusinfrastruktuureille Yhteensä 76,1 % 19,0 % 12,7 % 15,2 % 21,6 % 7,6 % 20,9 % 3,0 % Yhteensä 2 635 miljoonaa ecua LIITE II TOIMINNAN PÄÄPERIAATTEET, TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET SEKÄ PAINOPISTEET JOHDANTO Euroopan taloudellinen ja poliittinen kehitys näkyy yleisesti suurempana varakkuutena, elämänodotteen pitenemisenä ja työolojen paranemisena. Tähän edistykseen liittyy kuitenkin uusia haasteita, kuten tervey- denhoitokulujen kasvaminen, väestön ikääntyminen ja ympäristön rappeutuminen. Ihmisen toiminnan ja luonnonvarojen välillä on yhä suurempi kuilu, olipa kyse maatalouden tai kalastuksen, kaivostoiminnan tai koko luonnonympäristön varoista. Tällainen kehitys on paradoksaalisesti ilmennyt aikana, jolloin tiedot eliökunnan rakenteesta ja toiminnasta lisääntyvät räjähdysmäisesti, minkä vuoksi on odotettavissa uusia kehitysaskeleita vastaavilla aloilla eli terveydenhoidossa, lääkkeissä, maataloudessa, elintarvikkeissa jne. Euroopalla on vahva kokemus ja erinomainen maine biotieteiden ja -teknologioiden tutkimuksessa ja niiden soveltamisessa. Lisäksi Eurooppa muodostaa laajan ja yhtenäisen sekä perinteisesti biotuotteita arvostavan markkina-alueen. Euroopalla on siten erinomaiset mahdollisuudet vastata suuriin haasteisiin, joita ovat esim. turvallisten ja monipuolisten elintarvikkeiden tuotanto, kohtuuhintaisten terveydenhoitopalvelujen tarjoaminen ja paremmat lääkkeet. Tieteelliset perusteet, joiden mukaan elävästä luonnosta saatavia aineita hyödynnetään näihin tarkoituksiin, muuttuvat parhaillaan, kun on löydetty eläville olennoille luonteenomai- sia syvällisiä ja interaktiivisia mekanismeja. Tieteessä viime vuosikymmeninä tapahtuneen edistyksen ansiosta voidaan nykyisin käsitellä syvällisemmin elintarviketuotantoon, sairauksien parantamiseen sekä biologisten luonnonvarojen hallinnointiin ja käyttöön liittyviä kysymyksiä. Voidaan myös odottaa, että niiden suhde ihmisen käyttäytymiseen ja tarpeisiin, teollisuuden käytäntöihin ja kuluttajien odotuksiin pystytään selvittämään. Ohjelman strateginen tavoite on selvittää keksimiskyvyn ja tuottamiskyvyn välinen yhteys, jotta voidaan täyttää yhteiskunnan tarpeet ja vastata kansalaisten odotuksiin. Tällä pyritään luomaan vaurautta ja työpaikkoja. Ohjelman strategiana on keskittää tutkimus sellaisiin aloihin, joilla tietojen lisääntyminen voi johtaa teknisiin ratkaisuihin joissakin tärkeissä kysymyksissä, jotka huolestuttavat kansalaisia ja joihin on etsittävä ratkaisuja Euroopan laajuisesti. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/5 Utta tässä lähestymistavassa on se, että tiedon massiivisen tuottamisen dynamiikka halutaan ohjata muutamille aloille, joilla voidaan saada odotettuja tuloksia, samalla kun uutta tietoa etsitään edelleen Euroopan valttien vahvistamiseksi kasvua ja elämänlaatua edistävillä aloilla. Ehdotettavia tieteellisiä ja teknologisia ratkaisuja olisi pidettävä yhdennetyn systeemin osina, jossa ihminen on elämänlaatua ja biologisten luonnonvarojen hallintaa koskevan ongelmakentän keskipisteessä. On identifioitu viisi avaintoimintakokonaisuutta, joiden ansiosta eurooppalaisen tutkimuksen on myötävaikutet- tava ongelmien ratkaisuun tuotteiden, prosessien tai innovatiivisten palvelujen muodossa. Nämä avaintoi- mintakokonaisuudet on kohdennettu siten, että niiden avulla voitaisiin vastata yhteiskunnallis-taloudellisiin tarpeisiin ja pyrkiä yhteisön politiikkojen yhteisiin tavoitteisiin erityisesti maa- ja kalataloudessa, teollisuu- dessa ja kuluttajapolitiikassa sekä ympäristö- ja terveyskysymyksissä. Näitä toimia täydentävät yleisluonteiset tutkimustoimet ja teknologiset kehittämistoimet sekä tutkimusin- frastruktuurien tukitoimet, joilla on tarkoitus muodostaa pitkällä aikavälillä tulevaisuuden kannalta strategisesti tärkeitä aloja koskeva tietopohja. Yhteiskunnallis-taloudelliset tarpeet ja niiden tyydyttäminen. Kysyntäpuolella on kehitettävä tukimusta, joka tähtää terveyden parantamiseen, taloudellisen edistyksen ja ympäristönsuojelun vaatimusten yhteensovitta- miseen sekä kuluttajien tarpeiden täyttämiseen aiempaa paremmin. Tarjontapuolella tällä alalla on huomat- tava mahdollisuus taloudelliseen kasvuun ja työpaikkojen luomiseen sekä perinteisillä teollisuuden aloilla, erityisesti primaarituotantoon liittyvässä teollisuudessa, että uusilla huipputeknologian aloilla. Eurooppalaisen lisäarvon kasvattaminen. Valtioiden raja-alueiden suuria ongelmia on käsiteltävä valikoi- vasti. Näitä ongelmia ovat terveyskysymykset (kulkutaudit, ravintokysymykset, elintarvikkeiden vaaratto- muus, ikääntyminen, harvinaiset sairaudet) tai luonnonvarojen hallinnointi rajanaapurien välillä (maan ja vesien luonnonvarat). Sellaisilla aloilla kuin toksikomania, biologinen turvallisuus tai bioetiikka tieteellisen perustan vahvistaminen tukee yhteisön politiikkaa. Monet tässä ohjelmassa suunnitellut toimet (esim. genomitutkimus, neurotieteet, teknologioiden arviointi) ovat niiden laajuuden ja monimutkaisuuden vuoksi mahdollisia vain Euroopan mittakaavassa. Euroopan kilpailukyvyn tukeminen. Ohjelmassa korostetaan tiettyjä tieteellisiä saavutuksia uusilla aloilla ja tuotantosektoreilla, joilla on suuri kasvupotentiaali, kuten bioteknologia ja elintarviketeollisuus. Elämänlaa- dun kohottaminen, biotieteiden tutkimuksen ja teknologioiden edistäminen ja ympäristöä säästävään taloudelliseen kasvuun pyrkiminen, jotka ovat tämän ohjelman keskeisiä toimia, myötävaikuttavat lyhyellä ja pitkällä aikavälillä Euroopan kilpailukyvyn ja työllisyyden kehittymiseen. Euroopassa on suosittava yritysten ja erityisesti bioteknologia- ja maatalouselintarvikeyritysten perustamista; niissä on jonkin aikaa ollut näkyvissä pysyvä noususuunta. Bioturvallisuuden edistäminen. Rekombinanttiorganismien (esim. siirtogeenisten kasvien, mikro-organis- mien, rokotteiden) käyttäytymisen terveysvaikutusten ja niiden ympäristökäyttäytymisen arvioiminen kuuluu sopivassa vaiheessa jokaiseen avaintoimintakokonaisuuteen. Eettisten näkökohtien huomioonottaminen. Kaikissa erityisohjelman toimissa varmistetaan ihmisoikeuksien ja olennaisten eettisten periaatteiden täysimääräinen kunnioittaminen viidettä puiteohjelmaa koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen 6 artiklan mukaan. YHTEYDET TOISIIN OHJELMIIN Niveltyminen toisiin ohjelmiin perustuu synergiavaikutusten ja täydentävien toimien edistämiseen, jossa on kuitenkin vältettävä päällekkäisyyksiä: — Yhteensovittaminen käyttäjäystävällistä tietoyhteiskuntaa koskevan erityisohjelman kanssa perustuu seuraavaan periaatteeseen: Varsinaisia tietoyhteiskuntateknologioita (joihin kuuluu kehitystyö, esittely- toimet ja teknologioiden omaksuminen) koskevat toimet keskitetään käyttäjäystävällistä tietoyhteiskun- taa koskevaan ohjelmaan, kun taas toimet, jotka liittyvät näiden teknologioiden levittämiseen, yhdentä- C 260/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 miseen ja mukauttamiseen sovelluksissa, jotka liittyvät elämänlaatuun ja biologisten luonnonvarojen hallinnointiin, toteutetaan viimeksi mainitun ohjelman puitteissa. — Yhteensovittaminen kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistämistä koskevan ohjelman ja ekosysteemin säilyttämistä koskevan ohjelman kanssa perustuu läheiseen vuorovaikutukseen tämän ohjelman ter- veyttä, ravintoa ja ympäristötekijöitä koskevan avaintoimintakokonaisuuden sekä kilpailukykyistä ja kestävää kasvua koskevan ohjelman tuotteita, prosesseja ja organisaatiota koskevan avaintoimintakoko- naisuuden sekä ekosysteemin säilyttämistä koskevan ohjelman vastaavien osien välillä. Samanlaisia vuorovaikutuksia on solutehdasta koskevan avaintoimintakokonaisuuden ja maa-, kala- ja metsätalou- den kestävää kehitystä, mukaan lukien maaseutualueiden yhdennetty kehittäminen, koskevan avaintoi- mintakokonaisuuden sekä kilpailukykyistä ja kestävää kasvua koskevan ohjelman ja ekosysteemin säilyttämistä koskevan ohjelman toimien välillä. — Ohjelma sovitetaan tiiviisti yhteen yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistamista koskevan ohjelman kanssa, erityisesti sen vuoksi, että yhteistyö kansainvälisissä hankkeissa voisi tuoda lisäarvoa eurooppalaisiin TTK-toimiin. COST- ja EUREKA-ohjelmissa tarjoutuvat mahdollisuudet hyödynnetään täysimääräisesti samoin kuin yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa, jotta voitaisiin luoda synergioita tähän ohjelmaan kuuluvien toimien ja hankkeiden sekä kansallista rahoitusta saavien tutkimustoimien välillä. EUREKA-yhteistyössä yhteistä etua koskevia tärkeimpiä aiheita käsitteleviä hankkeita voidaan toteuttaa avaintoimintakokonaisuuksien puitteissa. Lisäksi toteutetaan erityisiä toimia, joilla on tarkoitus helpottaa kolmansien maiden laitosten osallistu- mista hankkeisiin ja säilyttää yhteydet Euroopassa koulutettuihin kolmansista maista oleviin asiantunti- joihin; tämä myötävaikuttaa myös ohjelman kansainväliseen osuuteen. — Biotieteissä saatavat uudet tiedot ovat jatkuva innovaatioiden lähde. Innovaatiota ja pk-yrityksiä koskevissa hankkeissa tutkimuskumppanuussuhteiden on oltava joustavia ja luonteeltaan yhdentäviä. Kilpailukykyinen kumppanuushanke edellyttää runsasta vuorovaikutusta biologian, tekniikan, tietojen- hallinnan, standardoinnin, pääomaan tehtävien sijoitusten, teollis- ja tekijänoikeuksien ym. alalla. Tämä takaa menestyksen, jos kaikki toiminnot löytyvät samasta hankkeesta. On ehdottoman tärkeää, että ohjelman hallinnointia täydentävät kussakin toiminnossa esim. pk-yrityksiä ja rahoituskumppaneita kannustavat toimenpiteet. ”Innovaatioyksikkö” keskittää edistämistoimet ohjelman toteuttamista ja tulosten käyttämistä varten. Lisäksi se auttaa täydentämään innovaatiota ja pk-yritysten osallistumista koskevassa ohjelmassa toteutettavia innovaatiotoimia ja huolehtii niiden kanssa ylläpidettävistä yhteyk- sistä. — Jotta voidaan ottaa huomioon, että tiedot kehittyvät nopeasti useilla aloilla, ohjelman puitteissa huolehditaan myös koulutuksesta, jonka tarkoitus on saattaa pätevää henkilöstöä yritysmaailman ja erikoisammattialojen käyttöön. Ohjelmassa voidaan arvioida myös teknologian yhteiskunnallis-taloudel- lisia vaikutuksia. a) AVAINTOIMINTAKOKONAISUUDET i) Terveys, ravinto ja ympäristötekijät TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tämän avaintoimintakokonaisuuden yleistavoite on parantaa Euroopan kansalaisten terveyttä huolehtimalla siitä, että heidän saatavillaan on turvallisia, terveellisiä, tasapainoisia ja monipuolisia elintarvikkeita, ja vähentämällä sellaisten ympäristötekijöiden kuin ilmansaastumisen, raskasmetallien, toksisten aineiden, elektromagneettisen säteilyn ja melun haitallisia vaikutuksia sekä saasteiden vaikutuksia työpaikalla. Etusija annetaan monitieteiselle lähestymistavalle, joka koskee koko elintarvikkeita primaarituotannosta lopputuot- teeseen, ja tässä avaintoimintakokonaisuudessa tutkitaan suuria kysymyksiä, jotka liittyvät elintarvikkeiden vaarattomuuteen, normien antamisen mahdollistavan tutkimuksen näkökohtiin, uusiin tai parempiin raaka- aineisiin, elintarvikkeiden jalostukseen sekä ravinnon, hyvinvoinnin ja terveyden välisten yhteyksien parem- paan ymmärtämiseen. Lisäksi tämän avaintoimintakokonaisuuden puitteissa on tarkoitus tutkia myös yksityiskohtaisesti ympäristötekijöiden ja ihmisten terveyden välisiä vuorovaikutuksia. Tätä varten pyritään seuraaviin tieteellisiin ja teknologisiin tavoitteisiin: 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/7 — Uusien ja/tai parempien, turvallisten ja helposti muunnettavien valmistustekniikoiden kehittäminen Tavoitteena on elintarvikkeiden laadun parantaminen ja niiden hyväksyttävyyden edistäminen samalla, kun varmistetaan raaka-aineiden ja lopputuotteiden jäljitettävyys. TTK-toiminnan painopisteet: raaka-aineiden sekä tuotanto- ja jalostusmenetelmien parantaminen; elin- tarvikkeita tuottavien viljelmien ja terveysvaikutteisten elintarvikkeiden kehittäminen; kalajätteiden ja aliarvostettujen lajien käyttö; raaka-aineiden ja elintarvikkeiden laatu ja jäljitettävyys kautta koko elintarvikeketjun; ”pehmeät” tekniikat ja prosessinohjaus; elintarviketuotantoteknologia sekä kehittyneet pakkaus- ja esillepanojärjestelmät; laadunvalvonta ja -varmistus, mukaan lukien laadunmittausmenetel- mien kehittäminen. — Tartunnanaiheuttajien ja toksisten aineiden havaitsemismenetelmien ja torjumismenetelmien kehittämi- nen Tutkimuksissa keskitytään kontaminaatioihin liittyviin vaaroihin, kontaminaatioiden tarkkaan alkupe- rään ja strategioihin, joilla pyritään parantamaan elintarvikkeiden turvallisuutta. TTK-toiminnan painopisteet: kontaminaatioiden ymmärtäminen aiempaa paremmin ja niiden hallitsemi- nen; määritysmenetelmät, joilla voidaan nopeasti osoittaa patogeenit, vierasperäiset aineet ja hormonit; uudet ja turvallisemmat elintarviketuotantotekniikat; mikrobeista ja kemiallisista aineista aiheutuvien riskien sekä allergiariskien uudet arviointimenetelmät. — Ravinon merkityksen tutkiminen terveyden ylläpidossa elintarvikkeiden ja ravinnon, toksikologian, epidemiologian, ympäristövuorovaikutusten, kuluttajien valintojen ja kansanterveyden kannalta Päämääränä on vähentää elintarvikkeisiin liittyviä riskejä, jotka vaikuttavat osaltaan pitkäaikaissairauk- sien syntyyn, sekä kehittää uusia tapoja ravintoarvoltaan parempien ja tasapainoisempien elintarvikkei- den tuottamiseksi. TTK-toiminnan painopisteet: ravinnon merkitys ja vaikutus fysiologisiin toimintoihin sekä fyysiseen ja psyykkiseen suorituskykyyn; tiettyjen väestöryhmien erityisravinnontarve; ravinnon sekä pitkäaikaisten sairauksien tai häiriöiden väliset yhteydet, mukaan lukien niihin liittyvät perintötekijät; kuluttajansuoja ja kuluttajien suhtautuminen ja reaktiot elintarvikkeita, käsittelyprosesseja ja merkintöjä koskevissa asioissa. — Sellaisten sairauksien ja allergioiden tutkiminen, jotka liittyvät ympäristöön tai joihin ympäristö vaikuttaa, ja niiden hoidon ja ennaltaehkäisyn tutkiminen Tutkimuksissa keskitytään suoraan ympäristöön liittyviin terveysongelmiin sekä hoito- ja ennaltaehkäisy- menetelmiin, ja ne perustuvat luotettaviin epidemiologisiin tietoihin ja patogeenisuusmekanismien tuntemiseen. TTK-toiminnan painopisteet: ihmisten terveyteen vaikuttavien ympäristötekijöiden vaikutuksen analy- sointi ja kvantifiointi; terveyteen vaikuttavien tekijöiden suhteellisen merkityksen arviointi ja näiden tekijöiden vuorovaikutukset; ympäristöindikaattorien ja kansanterveysindikaattorien keskinäisen riippu- vuuden tutkiminen tehokkaamman hoidon ja ennaltaehkäisyn kannalta; yhdennetyn lähestymistavan kehittäminen riskinarvioinnissa ottaen huomioon ympäristönäkökohdat ja kansanterveys. — Uusien diagnostisten menetelmien, riskinarviointimenetelmien ja terveydelle vahingollisten ympäristöteki- jöiden syiden ja vaikutusten lieventämiseen tähtäävien menetelmien kehittäminen Tavoitteena on käyttää monitieteistä lähestymistapaa yhteiskunnallisen ja fyysisen ympäristön sekä terveyden välisten vuorovaikutusten tutkimiseen ja kehittää ympäristötekijöille altistuvien heikohkon vastustuskyvyn omaavien väestöryhmien tunnistamista sekä selvitellä ennaltaehkäiseviä menetelmiä terveydelle vaarallisten ympäristötekijöiden ja niiden syiden vähentämiseksi. TTK-toiminnan painopisteet: ympäristötekijöille altistumisen, niiden vaikutusten ja/tai näille tekijöille esiintyvän herkkyyden biologiset merkkiaineet, mukaan lukien biologiset indikaattorit, erityisesti seka- altistuksen jälkeen ja kertyvien vaikutusten ollessa kyseessä; toksisuutta ennustavien testien ja riskinarvi- oinnin parantaminen, joka perustuu mekanismien tutkimukseen ja jonka tarkoituksena on vähentää, kehittää ja lopulta korvata koe-eläinten käyttö; paremmat menetelmät ja tekniikat altistusten ja niiden lyhyen ja pitkän aikavälin vaikutusten arvioimiseksi; erityisesti matkapuhelimista tulevaan ei-ionisoivaan säteilyyn liittyvien mahdollisten vaikutusten epidemiologiset ja biolääketieteelliset tutkimukset. C 260/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 ii) Tartuntatautien hallinta TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tämän avaintoimintakokonaisuuden yleistavoite on torjua entisiä, uusia tai uudelleen esiintyviä tartuntatau- teja, joita aiheuttavat entiset, uudet tai mutantit tartunnanaiheuttajat ihmisessä tai eläimessä. Suositeltavaa olisi yhdistää poikkitieteellisissä hankkeissa toisiaan täydentäviä taitoja, luoda yhteyksiä näiden toimien ja kansallisten tai kansainvälisten laitosten välille ja rohkaista akateemisen tutkimuksen, poliittisten päättäjien, ihmisten ja eläinten terveydenhoitopalvelujen ja -tuotteiden toimittajien välistä vuorovaikutusta, jotta saavutettaisiin seuraavat tieteelliset ja teknologiset tavoitteet: — Parempien tai uusien mono- ja polyvalenttien ja yhdisterokotteiden kehittäminen erityisesti virussairauk- siin, mukaan lukien kliinisille monikeskustutkimuksille annettava tuki TTK-toiminnan painopisteet: rokotteet uusia tai uudelleen esiintyviä tartuntatauteja tai tartunnanaiheut- tajiin liittyviä muita tauteja (esim. tietyt syövät) vastaan, jotta eläinkokeita voidaan vähentää ja korvata ne lopulta; rokotteet eläinten patogeeneja vastaan; eurooppalaisten verkkojen luominen rokotteita ja lääkkeitä koskevia kliinisiä ja kenttäkokeita varten, mukaan lukien tarvittaessa immuunijärjestelmän tutkimus. — Uudet ja paremmat strategiat tartuntatautien tunnistamiseksi ja niiden torjumiseksi, joissa pääpaino on hoidossa ja ennaltaehkäisyssä ja jotka perustuvat patogeneesiä, vastustuskyvyn ilmaantumista ja immuu- nijärjestelmän toimintakykyä koskeviin tutkimuksiin TTK-toiminnan painopisteet: tartunnanaiheuttajia vastaan suunnattujen suojamekanismien, lääkeresis- tenssin ja immuunivasteen tutkimus; turvallisempia ja tehokkaampia rokotteita ja immuuniterapiaa varten tarkoitetut tekniikat; erityiset riskitekijät, mukaan lukien vieraskudossiirteet, jotka voivat edistää tartuntatautien leviämistä ja uusien kantojen ilmestymistä; diagnostisten testien kehittäminen ja vali- dointi; tartuntatautien varoitusjärjestelmän ja seurantaverkoston perustaminen; lääkkeiden ja rokottei- den aiheuttamien epätoivottujen reaktioiden paremmat ja tarkemmat varhaisdiagnoosimenetelmät. — Kansanterveys- ja hoitojärjestelmiin liittyvät, erityisesti hallintaa, ennaltaehkäisyä ja valvontaa koskevat näkökohdat TTK-toiminnan painopisteet: Kansanterveyspolitiikan organisaatiota ja taloutta koskevat näkökohdat; valvonta-, seuranta- ja arviointimenetelmät ennaltaehkäisyä ja hoitoa varten; markkinoilla olevien tuotteiden vaarattomuuden valvontamenetelmät. iii) Solutehdas TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoite on auttaa yhteisön teollisuutta, sekä olemassa olevia että perustettavia yrityksiä, hyödyntämään biotieteiden ja bioteknologioiden saavutuksia erityisesti terveyden, ympäristön, maatalouden, maatalousteollisuuden ja vahvasti lisäarvollisten tuotteiden kuten kemikaalien alalla. Toimintakokonaisuuden tavoitteena on kehittää monitieteisiä tekniikoita, jotka perustuvat mikro- organismien, kasvien ja eläinten ominaisuuksien hyödyntämiseen erityisesti kudos-, solu- ja solukomponent- tien tasolla. Tavoitteena on ymmärtää solutoiminnan monipuolisuutta ja kehittää lisäarvoa tuottavia bioreaktoreja, biomolekyylejä ja bioprosesseja, joiden avulla voidaan parantaa elämänlaatua ja terveyttä. Jotta soluja voitaisiin käyttää äärettömän pieninä tehtaina, on tunnettava riittävän hyvin solumekanismeja niiden toimintatasolla. Tämä on mahdollista rakennebiologian, fysiologian, nanobioteknologian, genomitut- kimuksen ja proteiinitutkimuksen ansiosta sekä fysikokemian, bioinformatiikan ja geenitekniikan avulla. Tämän toimintakokonaisuuden avulla pitäisi myös olla mahdollista käyttää TTK:ta normien antamiseen valmistavan tutkimuksen vahvistamiseen kehittämällä soluviljelmiin perustuvia malleja, joita voidaan käyttää lääketieteessä, farmakologiassa, toksikologiassa ja ympäristönhallinnassa ja joiden avulla voidaan korvata kokeet. Toiminnassa korostetaan seuraavia tieteellisiä ja teknologisia tavoitteita: 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/9 — Terveysalan uudet tuotteet ja innovatiiviset prosessit, jotka saadaan pääasiassa molekyylimuokkauksella (esim. diagnostiikkareagenssit, antibiootit, syöpälääkkeet, myös kasveilla tuotetut lääkkeet) Tutkimus kohdistuu pääasiassa biologisiin tuotteisiin, joita voidaan käyttää ihmisten ja eläinten sairauksien ennaltaehkäisyyn, havaitsemiseen ja hoitoon sekä elämänlaadun parantamiseen. TTK-toiminnan painopisteet: solun, geenitoiminnan ja geenien lisäämismenetelmien tutkiminen, jotta voitaisiin kehittää uusia hoitoon ja diagnoosiin tarkoitettuja aineita ja strategioita; syöpälääkkeet, antibiootit, vasta-aineet ja terapeuttiset aineet, rokotteiden tuotanto, uudet diagnostiset ja selektiiviset in vitro -testit eläinkokeiden korvaamiseksi; solujen käyttö tuotantoyksikköinä ja diagnostiikan ja määritys- menetelmien työkaluina. — Biologiset sanitointimenetelmät ja runsaasti energiaa sisältävien jätteiden biologiset käsittelymenetelmät Tavoitteena on saastumisen ennaltaehkäisy, havaitseminen, valvominen, käsittely ja korjaaminen sekä jätteiden taloudellisen arvon lisääminen mahdollisimman paljon. TTK-toiminnan painopisteet: uudet bioprosessit, joiden avulla voidaan ehkäistä teollisuudesta tulevaa saastumista sekä käsitellä, hyödyntää ja/tai kierrättää biologisesti kertyviä jätteitä ja teollisuuden sivutuotteita; biologiset testit ja biologiset koettimet; pysyvien kemikaalien biologinen hajottaminen mikrobikatalysaattorien avulla yksinään tai yhdessä kasveista saatavien järjestelmien tai kemiallisten katalysaattorien kanssa; luonnollisten tai uusien populaatioiden biologinen monimuotoisuus ja ekologi- nen dynamiikka. — Uudet biologiset prosessit ja tuotteet, uudet mikro-organismeja, kasveja tai eläimiä käyttävät jalostustek- niikat elintarvike- ja maatalousteollisuuden käyttöön ja kemian sovellukset, joilla on runsaasti lisäar- voa Tässä korostetaan arvokkaita biomolekyylejä ja bioprosesseja, joiden avulla voidaan parantaa uusiutu- vien luonnonvarojen hyödyntämistä ja suosia haluttujen ominaisuuksien ilmentymistä mikro-organis- meissa, kasveissa ja eläimissä. TTK-toiminnan painopisteet: genomitason menetelmät, joissa hyödynnetään sopivimpien mikro-organis- mien, kasvien ja eläinten solun ja solukomponenttien ominaisuuksia ottaen huomioon yhteiskunnallis- taloudelliset, agronomiset, ekologiset ja/tai kuluttajia koskevat näkökohdat; uudet biokatalysaattorit; maaperän ja meren organismien käyttö uusien kiinnostavien tuotteiden lähteinä; metabolisen ja geneettisen monimuotoisuuden tutkimus ja sen kestävä käyttö. iv) Kestävä maa-, kala- ja metsätalous, mukaan lukien maaseutualueiden yhdennetty kehittäminen TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tavoite on tutkia ja kehittää teknologioita luonnonvarojen, mukaan lukien metsät, tuottamiseksi ja hyödyntämiseksi. Toiminnassa katetaan koko tuotantoketju ja otetaan huomioon tiukka kansainvälinen kilpailutilanne ja tarve sopeutua yhteisen maa- ja kalatalouspolitiikan kehitykseen samalla, kun luodaan tieteellistä perustaa yhteisön asetuksille ja normeille. Lisäksi halutaan edistää metsien monipuolista tehtävää, kestävää kehitystä ja metsävarojen käyttöä maaseudun kehittämiseen yhdennettynä tekijänä. Painopistealoja ovat seuraavat: — Uudet ja/tai paremmat maa-, kala- ja metsätalouden tuotanto- ja hyödyntämismenetelmät, mukaan lukien monipuolinen metsätalous Näissä menetelmissä pitäisi yhdistää kilpailukyky, luonnonvarojen kestävä hallinta, tuotteiden laatu ja työllisyys. TTK-toimien painopisteet: Maatalous: maatalousjärjestelmät ja kestävät tuotantomenetelmät sekä vastaavat etukäteen ja jälkikäteen tehtävä ohjaus ja analyysi; tuotannon ja toiminnan monipuolistaminen; yhteisön politiikan tukeminen kasvinsuojelualalla (ennaltaehkäisy, ennaltavarautuminen, suojelu), eläinten terveyden alalla (ennaltaeh- käisy, ohjaus, merkittävien sairauksien ja zoonoosien hävittäminen) ja eläinten hyvinvoinnin alalla; maatalousteollisuustuotteiden ja maatiloilla jalostettujen tuotteiden laadun sekä maatilateknologian C 260/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 tutkimus ja luonnehdinta; laatuparametrien, -eritelmien, -menetelmien, -organisaatioiden ja -teknologian määrittely; biologisen viljelyn menetelmät; kasvien ja eläinten jalostaminen sekä geneettiset luonnonva- rat. Kalatalous: kalatalouden yhdennetyn hallinnan tuki ottaen huomioon luonnonvarojen suojeleminen, pyyntimenetelmät, vuorovaikutukset ekosysteemien kanssa, markkinoiden vaatimukset ja yhteiskunnal- lis-taloudelliset näkökohdat; merentuotteiden laadun ja teknologian tutkimus ja luonnehdinta; uusien käsitteiden kehittäminen meren biologisten luonnonvarojen kestävää kehitystä varten. Vesiviljely: kestävät tuotantomenetelmät ja ekosysteemeihin kohdistuvien vaikutusten vähentäminen sekä viljeltyjen lajien (kasvit ja eläimet) monipuolistaminen; tuotantotekniikoiden parantaminen; geneettisen parantamisen, vastustuskyvyn ja sairauksien hallinnan edistäminen. Metsät: monipuolinen metsätalous; metsäpolitiikan tuki; monipuolistaminen (muun kuin puun käyttö, maanviljely-metsä-laidunjärjestelmät); metsävarojen monipuolinen ja kestävä käyttö, jossa yhdistetään laadukas tuotanto ja metsänsuojelutoimenpiteet; metsäekosysteemien biologinen monimuotoisuus; met- sämaaperän suojeleminen. Metsävarojen kestävä ja monipuolinen käyttö: metsä- ja puuteollisuus; strategiat metsävarojen hallintaan ja kestävään käyttöön, tehokkaat ja ympäristöä säästävät prosessit ja kierrätysteknologia; monipuoliset ja korkean lisäarvon tarjoavat tuotteet sekä markkinoiden ja kulutta- jien vaatimusten huomioonottaminen. — Biologisten materiaalien yhdennetty tuotanto ja hyödyntäminen muihin kuin elintarviketarkoituksiin Tässä otetaan huomioon yhdennetyt tuotanto- ja jalostusketjut ja korostetaan loppukäyttöä sekä markkinavaatimuksia. TTK-toiminnan painopisteet: ”vihreän” kemian, biopolymeerien ja bioenergialähteiden yhdennetyistä ketjuista saadut teollisuustuotteet. — Yhteisön politiikan tukeminen Tarkoituksena on ohjaus-, valvonta- ja suojelumenetelmien kehittäminen maa- ja kalatalouden yhteisen politiikan ja niihin liittyvän toiminnan moitteettoman täytäntöönpanon tukemiseksi sekä yhteisön sääntelyn tukeminen normien antamisen mahdollistavaa tutkimusta varten. Tästä tutkimuksesta voi myös olla hyötyä yhteisölle neuvoteltaessa kansainvälisiä kauppasopimuksia ja ratkaistaessa kiistakysy- myksiä WTO:ssa maatalouden alalla. TTK-toiminnan painopisteet: luotettavat, selkeät ja kustannustehokkaat valvonta-, arviointi- ja ohjaus- menetelmät; normien antamisen mahdollistava tutkimus, joka muodostaa yhteiseen maa- ja kalatalous- politiikkaan liittyvien asetusten oikeudellisen perustan. — Uudet välineet ja mallit maaseutualueiden ja muiden niihin liittyvien alueiden yhdennettyä ja kestävää kehittämistä varten Tämä lähestymistapa perustuu kunkin alueen erityispotentiaalin optimointiin, ja siihen kuuluu alueta- solla toiminnan ja maankäytön monipuolistaminen ja alueiden väestön osallistuminen tähän toimin- taan. TTK-toiminnan painopisteet: tilanteen ja meneillään olevien muutosten analysointi ottaen huomioon teknologisiin ja yhteiskunnallis-taloudellisiin muutoksiin vaikuttavat tekijät; työpaikkojen monipuolista- minen ja työllisyysnäkymät; ”maaseudun ja rannikkoalueiden yhdennetyn kehittämisen” käsitteen kehittely, johon sisältyy mahdollisuuksien ja rajoittavien tekijöiden analyysi, uusien välineiden ja mallien kehittäminen myös aluepolitiikkaa varten ja paikallisten toimijoiden organisaatiokyvyn parantaminen; maaseudun ja rannikkoalueiden kehitysohjelmien ja -politiikan seurannan ja arvioinnin tukeminen yhteiskunnallis-taloudellisten ja ympäristöhyötyjen ohjaus-, arviointi- ja ennusteentekovälineiden avulla. v) Väestön ikääntyminen TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet Tämän avaintoimintakokonaisuuden tärkein tavoite on parantaa ikäihmisten elämänlaatua sekä edistää heidän terveyttään ja itsellistä toimintakykyä ehkäisemällä ennakolta ja hoitamalla ikään liittyviä sairauksia ja toiminnan vajavaisuuksia sekä niiden yhteiskunnallisia seurauksia. Lisätavoitteena on vähentää pitkäai- kaishoidon tarvetta ja rajoittaa jatkuvasti lisääntyviä terveydenhuollon kustannuksia. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/11 — Ikään liittyvien sairauksien ja korkeaan sairastuvuuteen liittyvien terveysongelmien TTK silloin, kun on olemassa todellisia mahdollisuuksia niiden ennaltaehkäisyyn, hoitoon tai ilmaantumisen viivästämiseen TTK-toiminnan painopisteet: tärkeiden ikään liittyvien sairauksien (esim. Parkinsonin taudin ja Alzhei- merin taudin) tutkimus; ikääntymisen ja toimintakyvyn vajavaisuuksien fysiologia ja patofysiologia; sairastavuuksien yhteisesiintymisen tutkimus. — Terveeseen vanhenemiseen vaikuttavien biologisten, psykologisten, yhteiskunnallisten ja taloudellisten tekijöiden sekä toimintakyvyn vajavaisuuteen johtavien mekanismien TTK TTK-toimien painopisteet: ikääntymisen solu- ja molekyyliperusta, geneettinen taipumus, ikääntymisen immunologia; ikään liittyvien muutosten perustana olevat olennaiset biologiset ja psykologiset mekanis- mit (mukaan lukien ammatilliset ja geneettiset vaikutukset), ikääntymisen erityisprosessien mallien tutkimus; biomerkkiaineet; ikääntymisen hormonaaliset, hermostolliset ja metaboliset tekijät; ikääntymi- sen psykologiset vaikutukset. — Ikääntymisen ja toimintakyvyn vajavaisuuksien suuntausten väestötieteellinen ja epidemiologinen tutki- mus, jotta ikääntyvän väestön koosta ja laadusta voidaan tehdä ennusteita politiikan ja suunnittelun perustaksi TTK-toimien painopisteet: kliiniset tutkimukset; elämäntapaan (mukaan lukien fyysinen aktiivisuus, liikkuvuus ja ravinto) ja ympäristöön liittyvien väestötieteellisten, lääketieteellisten ja yhteiskuntatieteel- listen tekijöiden analyysi ja kvantifiointi; ennaltaehkäisy; erityistietojen keräämiseen liittyvä metodolo- gia. — Sellaisten uusien menetelmien TTK, joiden tarkoitus on hidastaa toimintakyvyn vähenemistä, vähentää ikäihmisten vaikeuksia heidän yhteiskunnallisessa ja fyysisessä ympäristössään mm. suunnittelemalla ja kehittämällä heidän tarpeisiinsa sopivia tuotteita ja palveluja (esim. asuminen, liikenne, vapaa-aika) ja tukea henkistä ja fyysistä toimintakykyä TTK-toimien painopisteet: Elämänlaatuun, yhteiskunnalliseen integraatioon ja sopeutumismekanismeihin liittyvä metodologia; riippuvuutta vähentävä tekniikka; aistien rappeutumisen tutkimus; psykomotoriset, aisteihin liittyvät ja kognitiiviset häiriöt; kuntouttaminen ja sen menetelmät; interventioiden arviointitut- kimus; tarpeiden arviointi ja kvantifiointi sekä kilpailukykyisten ja sopivien tuotteiden ja palvelujen suunnittelu ja kehittäminen. — Terveydenhoitopalvelujen ja ikäihmisten sosiaaliavun tehokkuuden ja laadun TTK, mukaan lukien pitkäaikaishoidon ja eläkkeiden vertaileva tutkimus TTK-toimien painopisteet: tutkimus, joka kohdistuu iäkkäiden ja toimintakyvyltään vajaiden ihmisten terveydenhuollon tuloksiin, erityisiin terveydenhoitopalveluihin ja erityissosiaaliapuun sekä terveydenhoi- topalvelujen järjestämiseen; ikäihmisten terveydenhoitopalvelujen tehokkuus ja laatu; vanhenemisen vaikutus terveydenhoitojärjestelmien, erityisesti pitkäaikaishoidon kehittämiseen ja rahoitukseen sekä eläkkeisiin. b) YLEISLUONTEINEN TUTKIMUS- JA KEHITYSTOIMINTA Tällä toiminnalla on pitkäaikaiset vaikutukset; on jopa mahdollista, että tiettyjä kansalaisten aiemmin ilmaisemia tarpeita ei voida tyydyttää ennen kuin toistaiseksi hajanaiset tiedot on koottu riittävän yhtenäiseksi kokonaisuudeksi. Toisiaan lähellä olevilla tieteenaloilla on jatkuvasti yhdistettävä koko ajan lisääntyviä tietoja tieteelliseksi tietokannaksi, ja sen vuoksi teollisuuden, palvelujen tarjoajien ja eurooppalai- sen politiikan laatimisesta vastaavien tahojen on ylläpidettävä tai vahvistettava reagointikykyään nopeasti muuttuvassa maailmassa. Tutkimuslaboratorioiden ja teollisuuden tehokasta vuorovaikutusta edistetään. Vertailukeskuksiin tukeutu- vien hankkeiden ja assosioituneiden laboratorioiden yhteenryhmittämistä rohkaistaan kriittisen massan saavuttamiseksi, perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen välisen vuorovaikutuksen edistämiseksi ja teollisuuteen ja yrityksiin suuntautuvan samoin kuin niistä lähtöisin olevan teknologian siirron maksimoimi- seksi. Perustetaan tukijärjestelmä, joka ulottuu nuorten tutkijoiden koulutuksesta korkean tason tunnustet- tujen tutkijoiden apurahoihin. C 260/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 — Krooniset ja rappeutumissairaudet (erityisesti syöpä ja sokeritauti), sydän- ja verisuonitaudit sekä harvinaiset sairaudet Biolääketieteen tutkimuksen suuri haaste on selvittää sellaisten monitekijäisten (geneettisten, ympäristöön ja elämäntapaan liittyvien) sairauksien etiologia ja patogeneesi, joihin liittyy korkea sairastuvuus (esim. sydän- ja verisuonitaudit, syövät, sokeritauti) tai vähäinen sairastuvuus (esim. harvinaiset sairaudet). Diagnostiik- kaa, hoitoa, ennaltaehkäisyä ja epidemiologista valvontaa sekä nykyaikaisen tekniikan saavutusten sovelta- mista on kiireesti parannettava, mihin tarvitaan valtioidenvälistä lähestymistapaa. Tavoitteena on lisätä tietoja sairauksien epidemiologiasta, patogeneesistä ja diagnostiikasta yhdentämällä perustutkimus ja kliini- nen tutkimus sekä soveltaa nykyaikaista tekniikkaa suurten sairauksien, mukaan lukien harvinaiset sairaudet (esim. Creutzfeldt-Jakobin tauti) ja laiminlyödyt sairaudet (”orposairaudet”, esim. sellaiset, joita esiintyy runsaasti kehitysmaissa, mutta joihin teollisuusmaiden tutkimuksessa ei kiinnitetä suurta huomiota), hoitoon ja hallintaan. TTK-toimien painopisteet: molekulaaristen, geneettisten, ympäristöön ja elämäntapaan liittyvien tekijöiden merkitys ja niiden vuorovaikutus sairauksien etiologiassa, patofysiologiassa, kehittymisessä ja seurauksissa, mikä johtaa uusiin näkymiin ennaltaehkäisyssä, diagnostiikassa ja hoidossa. Uusien hoitotapojen arviointi, joka edellyttää valtioidenvälisiä suuren mittakaavan tutkimuksia ja kokeita sekä tieto- ja tallenne- sekä reagenssi- ja näytepankkien parasta mahdollista käyttöä. — Genomitutkimus ja geneettisten sairauksien tutkimus Tämän toiminnan tarkoituksena on selvittää geenien fysiologiset toiminnot ja parantaa sekvenssitietojen merkityksen ymmärtämistä. Tästä yleisestä toimesta saatavien uusien tietojen ja tekniikoiden pitäisi edistää geneettisen tiedon hyödyntämistä terveyden, teollisuuden ja ympäristön hyväksi Euroopassa. Yhteistyön järjestäminen tällä alalla myötävaikuttaa ekspressiojärjestelmien kehittämiseen teollisuuden ja maatalouden kannalta hyödyllisten geenien tutkimuksen helpottamiseksi sekä sellaisten ennaltaehkäisyyn, hoitoon, genomeihin ja molekyyleihin liittyvien strategioiden suunnitteluun, jotka ovat tehokkaita ihmisten ja eläinten sairauksia vastaan. TTK-toimien painopisteet: Tällä alalla tutkitaan genomitiedon merkitystä. Se vaatii rakennetutkimuksia; genomien ja proteiinien vertailevia analyysejä; uusien käyttäjäystävällisten tietoteknisten lähestymistapojen kehittämistä genomeihin ja niiden toimintaan liittyvien tietojen hankkimiseksi, käyttämiseksi ja tulkitsemi- seksi; uusien ekspressiojärjestelmien, malliorganismien, mutanttiorganismien sekä siirtogeenisten ja hybridi- organismien kehittämistä; näihin liittyvien menetelmien kehittämistä ja soveltamista biokemiassa, biofysii- kassa, tilastotieteessä ja tietotekniikassa. Erityisen tärkeänä pidetään geneettisten tautien tuntemuksen ja ymmärtämisen parantamista. — Neurotieteet Tämä toiminta avaa uusia näkymiä, ja sen tarkoitus on biologisten ja psykologisten prosessien keskinäistä riippuvuutta säätelevien mekanismien parempi ymmärtäminen neurologisten ja psykiatristen tautien uusien diagnostisten (esim. kuvantaminen), ennaltaehkäisevien ja hoitomenetelmien edistämiseksi ja uusien mahdol- lisuuksien löytämiseksi opetuksessa, terveydenhoidon innovaatioissa ja tietotekniikkateollisuudessa. Tätä varten ihmisen rajoja koskevassa tieteellisessä ohjelmassa lujitetaan yhteisvaikutuksia ja riittävää tietojen- vaihtoa. TTK-toimien painopisteet: solujen tiedonvälityksen ymmärtäminen, mukaan lukien oppimisen ja muistin mekanismit; aivojen kehityksen, sen häiriöiden ilmenemismuotojen ja niiden korjaamisen mekanismit, mukaan lukien kliiniset, epidemiologiset ja yhteiskunnalliset vaikutukset. Aivoteoria, tietotekniset neurotie- teet ja neuroinformatiikka, ihmisen käyttäytyminen ja aivojen kognitiivinen ja toiminnallinen kartoitus. Teoreettisten ja kokeellisten tutkimusten yhdentäminen; perustutkimuksen ja kliinisen tutkimuksen yhdentä- minen uusien geneettisten, soluja koskevien, ei-invasiivisten, farmakologisten ja psykologisten lähestymista- pojen pohjalta kehitettyjen innovoivien diagnostiikkaan, ennaltaehkäisyyn ja hoitomenetelmiin liittyvien strategioiden kehittämisessä. — Kansanterveystutkimus ja terveyspalvelujen tutkimus T e r v e y d e n h o i t o j ä r j e s t e l m ä n k e h i t t ä m i n e n : Euroopan kansalaisten terveyden parantaminen, ter- veyden edistämisen, lääketieteellisen teknologian ja terveydenhoidon palveluiden alalla toteutettavien toimien tehokkuus sekä niiden kustannustehokkuus; työterveyden ja työturvallisuuden parantaminen; terveydenhoidon mallien arviointi, kliinisen käytännön ja terveyspolitiikan perustana olevien tekijöiden tutkiminen ja kansanterveyteen vaikuttavien variaatioiden tutkiminen kaikkialla Euroopassa. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/13 TTK-toimien painopisteet: epidemiologisten metodologioiden parantaminen; uusien terveyteen vaikuttavien tekijöiden selvittäminen (mukaan lukien terveyteen vaikuttavat epätasa-arvotekijät) ja sairauksien etiologis- ten tekijöiden selvittäminen yhteisillä menetelmillä ja vertailevan tutkimuksen avulla; ennaltaehkäisy- ja terveydenhoitopalvelujen yhteiskunnallis-taloudelliset ja organisaatioon liittyvät tekijät; työperäinen altistus biologisille, kemiallisille ja fysikaalisille tekijöille ja fyysiselle ja henkiselle stressille. H u u m e i s i i n l i i t t y v i e n o n g e l m i e n t o r j u n t a : Huumeiden käyttöön liittyvien terveysongelmien ennal- taehkäisy ja tapauksen mukaan niiden hallintaan saaminen selvittämällä huumeiden käyttöön tai väärinkäyt- töön johtavat psykologiset ja yhteiskunnallis-taloudelliset tekijät, hankkimalla lisää tietoja huumeiden käytön terveydellisistä ja yhteiskunnallisista pitkäaikaisvaikutuksista ja kehittämällä tehokkaampia hoito- strategioita. TTK-toimien painopisteet: huumeriippuvuuden ja huumeiden väärinkäytön biologisten ja yhteiskunnallisten syiden, riskitekijöiden ja vaikutusten vertaileva ja analyyttinen tutkimus; huumeiden käytön psykologiset ja yhteiskunnallis-taloudelliset tekijät; huumeiden käytön pitkäaikaisvaikutukset terveyteen; huumeiden havait- semisen, määrityksen ja biologisen säätelyn fyysiset näkökohdat. — Biolääketieteen etiikan ja bioetiikan ongelmien tutkimus ihmisen perusarvoja kunnioittaen Tavoitteena on selvittää esiin tulevat eettiset, oikeudelliset ja yhteiskunnalliset kysymykset, ei ainoastaan biolääketieteen ja biologian tutkimuksen avulla, vaan myös laajemmasti tieteellisen ja teknologisen tutki- muksen avulla, jotta ymmärrettäisiin yleisöä huolettavat kysymykset ja voitaisiin vastata niihin sekä analysoida oikeudellisten säännösten eettiset näkökohdat. TTK-toimien painopisteet: tutkimuksen eettiset näkökohdat biotieteissä ja niiden sovelluksissa eläimiin, kasveihin ja ympäristöön (1). — Biotieteiden ja bioteknologioiden yhteiskunnallis-taloudellisten näkökohtien tutkimus kestävän kehityk- sen kannalta (vaikutus yhteiskuntaan, talouselämään ja työllisyyteen) Euroopan unionin vauraus ja työpaikkojen luominen perustuvat tulevaisuudessa yhdessä sekä kilpailuky- kyyn että kestävään kehitykseen, mikä takaa Euroopan kansalaisille paremman elämänlaadun. Nämä kaksi tavoitetta voidaan sovittaa yhteen vain ottamalla asiamukaisesti huomioon teknologioiden, ympäristön ja yhteiskunnan väliset ratkaisevan tärkeät vuorovaikutukset ja sisällyttämällä kestävän kehityk- sen politiikkaan tähän mennessä hankittu tietämys. Yhteiskunnallis-taloudellista tutkimusta tarvitaan myös nostamaan julkisen keskustelun tasoa, mistä on osoituksena nykyaikaisen bioteknologian sovellusten herättämä kiinnostus. Biotieteiden alalla annetut (1) Tässä ohjelmassa toteutettavissa tutkimuksissa on noudatettava kansainvälisiä yleissopimuksia ja käytänteitä ja erityisesti Maailman lääkärikokouksen hyväksymää Maailman lääkärijärjestön Helsingin julistusta. Tutkimuksissa otetaan huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeuksia ja biolääketiedettä koskeva yleissopimus, bioteknologian etiikaa käsittelevän asiantuntijaryhmän lausunnot ja tutkimuksen ja uusien teknologioiden eettisiä kysymyksiä käsittelevän eurooppalaisen ryhmän lausunnot, UNESCO:n julistus 11. 11. 1997 ihmisen genomista ja ihmisoikeuksista ja WHO:n päätöslauselmat sekä EY:n lainsäädäntö (lääkevalmisteita koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 26 päivänä tammikuuta 1965 ja 20 päivänä toukokuuta 1975 annetut neuvoston direktiivit (65/65/ETY ja 75/319/ETY), kokeisiin tai muihin tieteellisiin tarkoituksiin käytettävien eläinten suojelua koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä 24 päivänä marraskuuta 1986 annettu neuvoston direktiivi (86/609/ETY)). Tässä ohjelmassa ei saa suorittaa tutkimuksia, joissa muutetaan tai joiden tarkoitus on muuttaa ihmisen perimää sukusoluja muuttamalla tai jotka vaikuttavat alkionkehityksen muissa vaiheissa ja joissa tällainen muutos voi tulla perinnölliseksi, tai tutkimuksia, joiden tarkoitus on luoda identtisiä yksilöitä kloonaamalla, joko alkioita jakamalla tai tumansiirrolla. Eläinkokeiden osalta on sovellettava periaatetta, jonka mukaan ne korvataan muilla menetelmillä, käytetään pienempää määrää eläimiä ja optimoidaan kokeet. Eläinten kärsimyksiä on vältettävä tai rajoitettava vähimmäismäärään. Näitä periaatteita on noudatettava erityisen tiukasti, kun on kysymys ihmisiä lähinnä olevista eläinlajeista. Eläinten perimän muuttamista ja niiden kloonaamista voidaan harkita tässä ohjelmassa ainoastaan eettisesti perusteltujen tavoitteiden saavuttamiseksi ja jos tutkimuksissa otetaan huomioon eläinten hyvinvointi ja geneettinen monimuotoisuus. Yhteisön tutkimushankkeisiin osallistuvien on noudatettava kansallisia lakeja ja soveltu- via käytännesääntöjä sekä haettava toimivaltaisen eettisten kysymysten komitean hyväksyminen ennen TTK-toimien aloittamista. C 260/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 säännökset ja niiden vaikutus kansalaisten luottamukseen vaikuttavat yleiseen mielipiteeseen, joka puoles- taan vaikuttaa huomattavasti päättäjiin. Tavoitteena on myötävaikuttaa kestävän kehityksen strategioiden ja mallien laatimiseen ja hankkia laaja tieteellinen perusta, jonka pohjalta voidaan muotoilla ja kehittää asianmukaisia toimintatapoja ja jonka ansiosta voidaan hyödyntää biotieteiden ja bioteknologian avulla kehitettyä tietoa ja teknologiaa (mukaan lukien työpaikkojen luominen bioteollisuudessa); tarkoituksena on tutkia tieteen ja politiikan suhdetta, mukaan lukien tapa, jolla tekniikan edistymiseen liittyviä hyötyjä ja riskejä koskevat mielipiteet muodostu- vat, ja se, miten tämä näkyy säännöksissä. TTK-toimien painopisteet: teknologian arviointi, yleisön käsitys, määräävien yhteiskunnallisten ja taloudel- listen tekijöiden ja bioteollisuuden työpaikkamahdollisuuksien analyysi; päätöksenteossa ja säännösten antamisessa käyttökelpoisten osoittimien ja tietokantojen kehittäminen; biotieteiden ja bioteknologian sekä teollisuus-, maatalous-, kalastus-, ympäristö-, kestävän kehityksen, kansanterveys- ym. politiikkojen välisten yhteyksien yhteiskunnallisten ja taloudellisten näkökohtien analyysi. c) TUTKIMUKSEN PERUSRAKENTEIDEN TUKI Tavoitteet Eurooppalaisen tutkimusverkoston käyttömahdollisuuksien laajentaminen yhteisötasolla, sen optimaalisen käytön varmistaminen ja yhtenäisyyden parantaminen. TTK:n perusrakenteiden kehittämisen ja käytön helpottaminen ja edistäminen esiin tulevien tarpeiden mukaan. Eurooppalaisen lisäarvon kartuttamiseksi ja tarpeellisten ponnistusten toteuttamiseksi yhteisön tuki kohdis- tetaan seuraaviin tavoitteisiin: — Valtioidenvälinen yhteensovittaminen, olemassa olevien perusrakenteiden yhdennetty hallinto, niiden toiminnan erityisnäkökohdat, perusrakenteiden käytön parantaminen; — Euroopan tasolla tarpeellisten perusrakenteiden kehittämiseen tähtäävien kansallisten tai monikansallis- ten aloitteiden yhteensovittaminen ja täydentäminen; — tutkijoiden ja käyttäjien yhteisöjen verkottaminen asianmukaisiin perusrakenteisiin pohjautuvien tutki- mushankkeiden ja erityisten koulutustoimien kautta tai useiden kumppaneiden yhteistyö, jonka tulok- sena on yksi palvelujentarjoaja; — hajanaisten järjestelmien yhteensopivuuden parantaminen rakenteiden ja varojen nopean ja tehokkaan yhdentämisen mahdollistamiseksi. Perusrakenteiden tyypit — Biologiaan liittyvät tiedot ja biologisten materiaalien kokoelmat. Biologian alan tietopankit, tietopalvelut ja asiantuntijaverkostot, suuret biologisten rakenteiden tutkimiseen tarkoitetut laitteistot, geenipankit ja elävien tai muiden yksilöiden kokoelmat; eläinten kasvattaminen ihmisten sairauksien mallien kehittämi- seksi. — Kliinisen tutkimuksen rakenteet, mukaan lukien prekliininen tutkimus ja kliiniset kokeet. — Vesiviljelyn ja kalastuksen tutkimuksen infrastruktuurit. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/15 LIITE III ERITYISOHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT ERITYISET YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT Erityisohjelma toteutetaan viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV määritellyillä epäsuorilla TTK-toimilla. Lisäksi sovelletaan seuraavia erityisohjelmaa koskevia erityisiä yksityiskohtaisia sääntöjä: 1. Liitännäistoimenpiteet Liitännäistoimenpiteitä ovat erityisesti — erityisohjelmaa tukevat tutkimukset, mukaan lukien tulevan toiminnan valmistelu, — tiedonvaihto, konferenssit, seminaarit, työryhmät sekä tieteelliset ja tekniset tapaamiset, — ulkopuolisen asiantuntemuksen hyödyntäminen, mukaan lukien tieteellisten tietokantojen käyttö, erityi- sesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua erityisohjelman toteuttamisvaiheen tarkastelua, viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ulkopuolista arviota, epäsuorien TTK-tointen arviota tai niiden toteuttamisen seurantaa varten, — tietojen levittämiseen, tiedotukseen ja tiedonvälitykseen tähtäävät toimet, mukaan lukien tieteelliset julkaisut, tulosten hyödyntämiseen ja teknologian siirtoon liittyvät toimet sekä innovaation rahoituksen ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun edistäminen, — erityisohjelman epäsuoriin TTK-toimiin liittyvä koulutustoiminta lukuun ottamatta Marie Curie -apura- hoja, — tutkimusalan toimijoille, kuten pk-yrityksille, suunnattaville valistus- ja tukitoimille annettava tuki, — ulkopuolisen kapasiteetin käyttö sellaisten palvelujen ja verkkojen perustamista ja niiden käyttömahdol- lisuuksien luomista varten, joilla tiedotetaan tutkimuksesta ja innovaatioista ja joilla tuetaan ja edistetään niitä. 2. Koordinointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt Komissio huolehtii siitä, että ohjelmaan kuuluvat epäsuorat TTK-toimet täydentävät toisiaan, erityisesti ryhmittämällä ne yhteisen tavoitteen ympärille, sekä siitä, että päällekkäinen työ vältetään, ottaen kuitenkin huomioon epäsuorien TTK-tointen ehdottajien oikeutetut etunäkökohdat. Komissio myös varmistaa, että erityisohjelman toimet koordinoidaan niiden toimien kanssa, jotka toteute- taan — muissa viidennen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistetuissa erityisohjelmissa, — tutkimus- ja koulutusohjelmissa, joilla pannaan täytäntöön tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998–2002) tehty neuvoston päätös 98/. /Euratom, — muissa eurooppalaisissa tutkimusohjelmissa, kuten Eurekassa ja COSTissa, — muissa tutkimukseen liittyvissä Euroopan yhteisön järjestelyissä, kuten Phare-, Tacis- ja Meda- ohjelmissa, Euroopan investointirahastossa, rakennerahastoissa ja Euroopan investointipankissa. Koordinointi toteutetaan i) yksilöimällä yhteiset aihealueet tai painopisteet, mikä johtaa erityisesti — tiedonvaihtoon ja — yhteisesti päätettyjen hankkeiden toteuttamiseen, mikä merkitsee erityisesti yhden osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 9 artiklassa tarkoitetun menettelyn toteuttamista yhteisesti, ja ii) jakamalla epäsuoria TTK-toimia koskevat ehdotukset uudelleen erityisohjelmien välillä tai erityisohjel- man ja tutkimus- ja koulutusohjelman välillä


title: Commission Regulation (EC) No 1210/98 of 10 June 1998 amending representative prices and additional duties for the import of certain products in the sugar sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
raw sugar
representative price
white sugar

formats: pdf print

text: 11. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities L 166/43 COMMISSION REGULATION (EC) No 1210/98 of 10 June 1998 amending representative prices and additional duties for the import of certain products in the sugar sector THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1785/81 of 30 June 1981 on the common organization of the markets in the sugar sector (1), as last amended by Regula- tion (EC) No 1599/96 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1423/ 95 of 23 June 1995 laying down detailed implementing rules for the import of products in the sugar sector other than molasses (3), as last amended by Regulation (EC) No 624/98 (4), and in particular the second subparagraph of Article 1 (2), and Article 3 (1) thereof, Whereas the amounts of the representative prices and additional duties applicable to the import of white sugar, raw sugar and certain syrups are fixed by Commission Regulation (EC) No 1222/97 (5), as last amended by Regu- lation (EC) No 1152/98 (6); Whereas it follows from applying the general and detailed fixing rules contained in Regulation (EC) No 1423/95 to the information known to the Commission that the representative prices and additional duties at present in force should be altered to the amounts set out in the Annex hereto, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The representative prices and additional duties on imports of the products referred to in Article 1 of Regula- tion (EC) No 1423/95 shall be as set out in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 11 June 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 10 June 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 177, 1. 7. 1981, p. 4. (2) OJ L 206, 16. 8. 1996, p. 43. (3) OJ L 141, 24. 6. 1995, p. 16. (4) OJ L 85, 20. 3. 1998, p. 5. (5) OJ L 173, 1. 7. 1997, p. 3. (6) OJ L 159, 3. 6. 1998, p. 49. L 166/44 EN Official Journal of the European Communities 11. 6. 98 ANNEX to the Commission Regulation of 10 June 1998 amending representative prices and the amounts of additional duties applicable to imports of white sugar, raw sugar and products covered by CN code 1702 90 99 CN code 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Amount of representative prices per 100 kg net of product concerned Amount of additional duty per 100 kg net of product concerned (ECU) 17,31 17,31 17,31 17,31 22,59 22,59 22,59 0,23 7,65 13,83 7,46 13,31 14,59 9,42 9,42 0,41 (1) For the standard quality as defined in Article 1 of amended Council Regulation (EEC) No 431/68 (OJ L 89, 10. 4. 1968, p. 3). (2) For the standard quality as defined in Article 1 of Council Regulation (EEC) No 793/72 (OJ L 94, 21. 4. 1972, p. 1). (3) By 1 % sucrose content


title: Verordening (EG) nr. 1210/98 van de Commissie van 10 juni 1998 tot wijziging van de representatieve prijzen en de aanvullende invoerrechten voor bepaalde producten uit de sector suiker

text: 11. 6. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 166/43 VERORDENING (EG) Nr. 1210/98 VAN DE COMMISSIE van 10 juni 1998 tot w¶ziging van de representatieve pr¶zen en de aanvullende invoerrechten voor bepaalde producten uit de sector suiker DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van 30 juni 1981 houdende een gemeenschappel¶ke ordening der markten in de sector suiker (1), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verordening (EG) nr. 1599/96 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1423/95 van de Commissie van 23 juni 1995 tot vaststelling van de uitvoeringsbepa- lingen voor de invoer van producten uit de sector suiker, andere dan melasse (3), laatstel¶k gew¶zigd b¶ Verorde- ning (EG) nr. 624/98 (4), en met name op artikel 1, lid 2, tweede alinea, en artikel 3, lid 1, Overwegende dat de representatieve pr¶zen en de aanvul- lende invoerrechten voor witte suiker, ruwe suiker en bepaalde stropen z¶n vastgesteld b¶ Verordening (EG) nr. 1222/97 van de Commissie (5), Verordening (EG) nr. 1152/98 (6); laatstel¶k gew¶zigd b¶ Overwegende dat toepassing van de in Verordening (EG) nr. 1423/95 bedoelde voorschriften en bepalingen op de gegevens waarover de Commissie thans beschikt, ertoe leidt de momenteel geldende bedragen te w¶zigen en vast te stellen zoals vermeld in de b¶lage b¶ deze verordening, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De representatieve pr¶zen en de aanvullende invoer- rechten voor de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1423/95 bedoelde producten worden vastgesteld zoals aangegeven in de b¶lage. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 11 juni 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepassel¶k in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 10 juni 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 177 van 1. 7. 1981, blz. 4. (2) PB L 206 van 16. 8. 1996, blz. 43. (3) PB L 141 van 24. 6. 1995, blz. 16. (4) PB L 85 van 20. 3. 1998, blz. 5. (5) PB L 173 van 1. 7. 1997, blz. 3. (6) PB L 159 van 3. 6. 1998, blz. 49. L 166/44 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 6. 98 B(cid:246)LAGE b¶ de verordening van de Commissie van 10 juni 1998 tot w¶ziging van de representatieve pr¶zen en de bedragen van de aanvullende invoerrechten voor witte suiker, ruwe suiker en producten van GN-code 1702 90 99 GN-code 1701 11 10 (1) 1701 11 90 (1) 1701 12 10 (1) 1701 12 90 (1) 1701 91 00 (2) 1701 99 10 (2) 1701 99 90 (2) 1702 90 99 (3) Representatieve pr¶s per 100 kg netto van het betrokken product Aanvullend recht per 100 kg netto van het betrokken product (in ecu) 17,31 17,31 17,31 17,31 22,59 22,59 22,59 0,23 7,65 13,83 7,46 13,31 14,59 9,42 9,42 0,41 (1) Vaststelling voor de standaardkwaliteit als gedefinieerd in artikel 1 van de gew¶zigde Verordening (EEG) nr. 431/68 van de Raad (PB L 89 van 10. 4. 1968, blz. 3). (2) Vaststelling voor de standaardkwaliteit als gedefinieerd in artikel 1 van Verordening (EEG) nr. 793/72 van de Raad (PB L 94 van 21. 4. 1972, blz. 1). (3) Vaststelling per procent sacharose


title: Verordening (EG) nr. 1209/98 van de Commissie van 10 juni 1998 betreffende de verkoop van rundvlees uit de voorraden van het Verenigd Koninkrijk aan de strijdkrachten tegen vooraf vastgestelde prijzen

eurovoc_concepts:
United Kingdom
armed forces
beef
boned meat
intervention agency
intervention stock
sale

formats: html pdf print

text: 11. 6. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 166/39 VERORDENING (EG) Nr. 1209/98 VAN DE COMMISSIE van 10 juni 1998 betreffende de verkoop van rundvlees uit de voorraden van het Verenigd Koninkrijk aan de strijdkrachten tegen vooraf vastgestelde prijzen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 805/68 van de Raad van 27 juni 1968 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector rundvlees (1), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2634/97 (2), en met name op artikel 7, lid 3, Overwegende dat interventie voor rundvlees heeft geleid tot grote voorraden; dat een deel van deze voorraden moet worden verkocht, om te voorkomen dat producten te lang opgeslagen blijven; Overwegende dat voor interventierundvlees in het Vere- nigd Koninkrijk bepaalde vervoersbeperkingen gelden op grond van Beschikking 98/256/EG van de Raad (3); dat daarom binnen die lidstaat geschikte afzetmogelijkheden moeten worden gezocht; dat verkoop voor gebruik door de strijdkrachten en daaraan verbonden personen zo een afzetmogelijkheid is; Overwegende dat de verkoop aan de strijdkrachten moet voldoen aan de regels die zijn vastgelegd in Verordening (EEG) nr. 2173/79 van de Commissie (4), laatstelijk gewij- zigd bij Verordening (EG) nr. 2417/95 (5), en met name de titels I en III, en in Verordening (EEG) nr. 3002/92 van de Commissie (6), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 770/96 (7), en met name titel II, waarbij bepaalde uitzonderingen moeten worden gemaakt vanwege het specifieke gebruik van de betrokken producten in dit geval; Overwegende dat, met het oog op een economisch verant- woord beheer van de voorraden, moet worden bepaald dat het betrokken interventiebureau het eerst het vlees dat het langst is opgeslagen moet verkopen; Overwegende dat bepalingen moeten worden vastgesteld voor die gevallen waarbij een erkend tussenpersoon de producten namens de begunstigden inkoopt; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor rundvlees, been die in zijn bezit zijn te verkopen aan de strijd- krachten van het Verenigd Koninkrijk voor gebruik door de strijdkrachten van het Verenigd Koninkrijk en daaraan verbonden personen, onverminderd Beschikking 98/256/ EG. Bijlage I bevat gedetailleerde informatie over de 2. producten en de verkoopprijs ervan. 3. In deze verordening worden met „daaraan verbonden personen” bedoeld het burgerpersoneel van de strijd- krachten van het verenigd Koninkrijk en alle personen die militaire inrichtingen bezoeken. verkoop vindt plaats 4. De overeenkomstig het bepaalde in Verordening (EEG) nr. 2173/79, en met name de titels I en III, en het bepaalde in deze verordening. 5. Voor ieder in bijlage I genoemd product geldt dat de interventiebureaus het eerst het vlees moeten verkopen dat het langst is opgeslagen. 6. Niettegenstaande het bepaalde in artikel 2, lid 2, tweede alinea, van Verordening (EEG) nr. 2173/79, wordt in de koopaanvragen niet vermeld in welk koelhuis of welke koelhuizen het vlees is opgeslagen. Artikel 2 1. De in artikel 1 bedoelde koper mag een tussenper- soon schriftelijk opdracht geven de producten die hij koopt namens hem in ontvangst te nemen. In dat geval moet de tussenpersoon de koopaanvragen van de koper die hij vertegenwoordigt tezamen met de bovengenoemde schriftelijke opdracht indienen. 2. De in het voorgaande lid bedoelde kopers en tussen- personen houden een boekhouding bij waarmee kan worden nagegaan of de producten aan de militaire inrich- tingen zijn geleverd, met name om ervoor te zorgen dat gekochte en geleverde hoeveelheden overeenkomen. HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 3 Artikel 1 1. Het interventiebureau van het Verenigd Koninkrijk moet worden gemachtigd om voorraden rundvlees zonder (1) PB L 148 van 28. 6. 1968, blz. 24. (2) PB L 356 van 31. 12. 1997, blz. 13. (3) PB L 113 van 15. 4. 1998, blz. 32. (4) PB L 251 van 5. 10. 1979, blz. 12. (5) PB L 248 van 14. 10. 1995, blz. 39. (6) PB L 301 van 17. 10. 1992, blz. 17. (7) PB L 104 van 27. 4. 1996, blz. 13. 1. Op de kartons rundvlees, dat op grond van deze verordening wordt uitgeslagen, wordt duidelijk, in onuit- wisbare letters, het volgende vermeld: „Intervention beef sold to the armed forces. ”. 2. De bevoegde autoriteit mag op verzoek van de koper toestaan dat het eerste stadium van verwerking en herver- pakking van het rundvlees in een niet-militaire inrichting plaatsvindt, op voorwaarde dat de betrokken werkzaam- heden onder adequaat toezicht worden uitgevoerd. L 166/40 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 6. 98 In dergelijke gevallen wordt na herverpakking op de kartons dezelfde vermelding aangebracht als is aange- geven in bovenstaand lid 1. 2. Behalve het bepaalde in artikel 15, lid 3, van Veror- dening (EEG) nr. 2173/79, geldt ook de levering van het rundvlees aan een militaire inrichting als een primaire eis. Artikel 4 Artikel 5 1. De in artikel 15, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 2173/79 bedoelde zekerheid bedraagt 12 ECU per 100 kg. Deze verordening treedt in werking op de zevende dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publica- tieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 10 juni 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie 11. 6. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 166/41 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — PAQAQTGLAI— ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BIJLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq ˜ator l ˜ekor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Pqoˇi ˜omta (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungef(cid:132)hre Mengen (Tonnen) Jat ˜a pqos ˜eccisg pos ˜otgta (t ˜omoi) Approximate quantity (tonnes) Quantit(cid:130) approximative (tonnes) Quantit(cid:133) approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid bij benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonneina) Ungef(cid:132)rlig kvantitet (ton) Precio de venta expresado en ecus por tonelada Salgspriser i ECU/ton Verkaufspreise, ausgedr(cid:129)ckt in ECU/Tonne Til ˜er p ˜ykgsgr ejvqaf ˜olemer se Ecu am ˜a t ˜omo Selling prices expressed in ecus per tonne Prix de vente exprim(cid:130)s en (cid:130)cus par tonne Prezzi di vendita espressi in ecu per tonnellata Verkoopprijzen uitgedrukt in ECU per ton Pre(cid:135)o de venda expresso em ecus por tonelada Myyntihinta ecuina tonnilta F(cid:148)rs(cid:132)ljningspris i ecu per ton Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Jq ˜eata wyq˜ir j ˜ojaka — Boneless beef — Viande d(cid:130)soss(cid:130)e — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt k(cid:148)tt UNITED KINGDOM — Intervention thick flank (INT 12) — Intervention topside (INT 13) — Intervention silverside (INT 14) — Intervention fillet (INT 15) — Intervention rump (INT 16) — Intervention striploin (INT 17) — Intervention forerib (INT 19) 95 265 90 80 380 270 20 2 750 2 950 2 650 6 600 3 250 4 200 1 850 (1) V(cid:130)anse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2602/97 (DO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Se bilag V og VII til forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2602/97 (EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 20). (1) Vgl. Anh(cid:132)nge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2602/97 (ABl. L 351 vom 23. 12. 1997, S. 20). (1) Bk ˜epe paqaqt ˜glata V jai VII tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 2456/93 (EE L 225 tgr 4. 9. 1993, s. 4), jamomisl ˜o (EJ) aqih. 2602/97 (EE L 351 tgr 23. 12. 1997, s. 20). ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o tom (1) See Annexes V and VII to Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2602/97 (OJ L 351, 23. 12. 1997, p. 20). (1) Voir annexes V et VII du r(cid:138)glement (CEE) no 2456/93 (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). R(cid:138)glement modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2602/97 (JO L 351 du 23. 12. 1997, p. 20). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2602/97 (GU L 351 del 23. 12. 1997, pag. 20). (1) Zie de bijlagen V en VII van Verordening (EEG) nr. 2456/93 (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2602/97 (PB L 351 van 23. 12. 1997, blz. 20). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) nº 2456/93 (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2602/97 (JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Katso asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2602/97 (EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 20), liitteit(cid:132) V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2602/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 20). L 166/42 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 6. 98 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAQAQTGLA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Direcciones de los organismos de intervenci(cid:155)n — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Interventionsstellen — Dieuh ˜umseir tym oqcamisl ˜ym paqelb ˜aseyr — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d’intervention — Indirizzi degli organismi d’intervento — Adressen van de interventiebureaus — Endere(cid:135)os dos organismos de interven(cid:135)˜ao — Interventioelinten osoitteet — Interventionsorganens adresser UNITED KINGDOM Intervention Board Executive Agency Kings House 33 Kings Road Reading RG1 3BU Berkshire Tel. (01189) 58 36 26 Fax (01189) 56 67 50


title: Meddelelse fra Kommissionen - Sammensætningen af Det Rådgivende Udvalg for Andelsselskaber, Gensidige Selskaber, Foreninger og Fonde

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
association
cooperative
foundation
mutual assistance scheme

text: C 192/2 DA De Europ»iske F»llesskabers Tidende 19. 6. 98 Sammens»tningen af Det R¿dgivende Udvalg for Andelsselskaber, Gensidige Selskaber, Foreninger og Fonde (98/C 192/02) Ved afg(cid:192)relse af 10. juni 1998 har Kommissionen besluttet at udn»vne f(cid:192)lgende til medlemmer af og suppleanter til Det R¿dgivende Udvalg for Andelsselskaber, Gensidige selskaber, Foreninger og Fonde(cid:216)(˛) for en periode p¿ tre ¿r: ANDELSSELSKABER GENSIDIGE SELSKABER FORENINGER OG FONDE Medlemmer Medlemmer Medlemmer BONELLA Alessandro CORNELLY Marc(cid:220)Henry FAURA I(cid:253)aki MATHIS Agn(cid:127)s MATTSSON Elisabeth PAPAGIORJU Konstantinos TYRELL John WALKER Peter DINER Alexandre DURANTON Maurice HAMILTON Geert Jan LANDAU Dennis MAZZOLI Enea SANZ VALD^S Jer(cid:246)nimo SELLITSCH Siegfried WITHERS Stephen ALIX Nicole ASCANI Giovanni CABRA de la LUNA Miguel @ngel de GRAAF Herbert GAINES Adam IOVENE Nuccio MEL(cid:228)CIAS Vitor SVENSSON Raymond Suppleanter Suppleanter Suppleanter CANAVEIRA de CAMPOS Manuel GRAC(cid:228)A ARELLANO Antonio KLEMMEN Josef KUISMA Jouko PARPAIX Calixte SCHL˜TER Rainer TIXATOR Mich(cid:127)le W˜LKER Hans(cid:220)Detlef BAERENTSEN Jens KRAUS Alexandros LINDSTRˆM Birgitta MOREAU H~l(cid:127)ne RETO Mariana SCHMEINCK Wolfgang SCHMITZ Michel WOHLNER Ellis CHARHON Francis DAVID Anne DE SCHRYVER Daniel FAURE Emmanuelle MANCINI Stefania MECKING Christopher MARTOS Fernando WEIDEL Christiana (˛)(cid:217)Det R¿dgivende Udvalg for Andelsselskaber, Gensidige Selskaber, Foreninger og Fonde er oprettet ved afg(cid:192)relse 98/215/EF af 13. marts 1998


title: 1999/298/EF: Kommissionens beslutning af 10. juni 1998 om den statsstøtte, som regionen Liguria (Italien) agter at yde landbrugskooperativer [meddelt under nummer K(1998) 1714] (Kun den italiensk udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Italy
Liguria
State aid
agricultural cooperative
regional aid

text: L 117/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 5. 5. 1999 KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 10. juni 1998 om den statsstøtte, som regionen Liguria (Italien) agter at yde landbrugskoopera- tiver (meddelt under nummer K(1998) 1714) (Kun den italienske udgave er autentisk) (1999/298/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 93, stk. 2, første afsnit, efter i overensstemmelse med ovennævnte artikel at have givet de interesserede parter en frist til at fremsætte deres bemærkninger (1), og ud fra følgende betragtninger: I. PROCEDURE Ved brev af 31. juli 1997, indg(cid:134)et den 1. august 1997, underrettede Italiens Faste Repræsentation ved Den Euro- pæiske Union, i overensstemmelse med traktatens artikel 93, stk. 3, Kommissionen om de støtteforanstaltninger, som regionen Liguria ved lovforslag nr. 85 af 9. maj 1997 (i det følgende benævnt »lovforslaget«) har foresl(cid:134)et til fordel for landbrugskooperativer. Ved brev af 23. oktober indg(cid:134)et den 27. oktober 1997, tilsendte Italiens 1997, Faste Repræsentation ved Den Europæiske Union Kommissionen de supplerende oplysninger som denne havde anmodet om. Ved brev af 12. januar 1998 meddelte Kommissionen Italien, at den havde besluttet at indlede proceduren i traktatens artikel 93, stk. 2, med hensyn til disse støttefor- anstaltninger. indlede proceduren Kommissionens beslutning om at i De Europæiske Fællesskabers blev offentliggjort Tidende (2). Kommissionen andre medlemsstater og andre interesserede parter til at frem- sætte deres bemærkninger. opfordrede de Kommissionen har hverken modtaget bemærkninger fra de andre medlemsstater eller fra andre interesserede parter. II. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE Det af regionen Liguria fremsatte lovforslag vedrører strukturforanstaltninger landbrugskooperativer. Det g(cid:134)r ud p(cid:134) at yde kapitaltilskud p(cid:134) op til 5 % af de i samlede støtteberettigede udgifter følgende: investeringer for til (cid:190) opførelse, ombygning, udvidelse og erhvervelse af anlæg til forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter samt erhvervelse af maskiner og udstyr indsamling, oplagring, (cid:190) opførelse af handelscentre (cid:190) erhvervelse af jord, der er nødvendig til opførelsen af ovennævnte anlæg. Investeringerne skal være forenelige med rammebestem- melserne for statsstøtte til investeringer i sektoren for forarbejdning og afsætning af landbrugsprodukter (3) (i det følgende benævnt »EF-rammebestemmelser«) og de sekto- rielle begrænsninger i Kommissionens beslutning 94/ 173/EF (4). I alt var der afsat 300 mio. LIT til foranstaltningerne for fastsættes 1997. For de følgende (cid:134)r skulle budgettet senere. Som en overgangsforanstaltning udvides foran- staltningerne ved artikel 6 i lovforslaget til ogs(cid:134) at omfatte projekter, hvis gennemførelse blev indledt efter den første 1. januar 1996. Det lovforslag, som de italienske myndigheder notifice- rede, falder inden for anvendelsesomr(cid:134)det for EF-ramme- bestemmelserne. Især visse bestemmelser i lovforslaget har til form(cid:134)l at sikre, at begrænsningerne for specifikke sektorer overholdes. Desuden falder alle støtteberettigede (1) EFT C 101 af 3. 4. 1998, s. 2. (2) Se fodnote 1. (3) EFT C 29 af 2. 2. 1996, s. 4. (4) EFT L 79 af 23. 3. 1994, s. 29. 5. 5. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 117/43 proceduren med henblik p(cid:134) at lade artikel 6, der inde- holdt overgangsbestemmelser vedrørende støtte med tilbagevirkende kraft, udg(cid:134) af lovforslaget. Ved brev af 15. april 1998 tilsendte de italienske myndig- heder Kommissionen en kopi af det lovforslag, som Ligu- rias regionalr(cid:134)d havde vedtaget, og hvori artikel 6 i den tidligere version var udg(cid:134)et. IV. VURDERING AF STØTTEN Da proceduren i artikel 93, stk. 2, i EF-traktaten blev indledt, indtog Kommissionen allerede det standpunkt, at hvis artikel 6 udgik, opfyldte lovforslaget EF-rammebe- stemmelserne. De støtteberettigede udgifter svarer nemlig til den udgift, der er fastlagt i EF-rammebestemmelserne. De sektorielle begrænsninger er overholdt, og støttesatsen overstiger ikke de maksimumssatser, der er fastsat for andre regioner end m(cid:134)l 1-regioner. Da artikel 6, hvorefter støtten anvendes med tilbagevir- kende kraft fra den 1. januar 1996, er udg(cid:134)et, bortfalder Kommissionens indvendinger mod de p(cid:134)gældende støtte- foranstaltninger. Støtten kan derfor yde godt af undta- gelsen i traktatens artikel 92, stk. 3, litra c) (cid:190) VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 De støtteforanstaltninger, der er indeholdt i forslaget til Ligurias regionallov nr. 85/1997 til fordel for landbrugs- kooperativer, er forenelige med fællesmarkedet. Ydelsen af støtten tillades derfor. Artikel 2 Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik. Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juni 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen udgifter ifølge lovforslaget (jord, bygninger, maskiner og udstyr) ind under definitionen af »investering« i punkt 3, a), ii), i EF-rammebestemmelserne. Endelig svarer støtte- satsen (55 %) til den maksimale støttesats for investe- (s(cid:134)som i andre regioner end m(cid:134)l 1-regioner ringer Liguria). Det forhold, at investeringsprojekter, hvis gennemførelse blev indledt efter den 1. januar 1996, efter lovforslaget blev anset for berettiget til støtte, betyder dog i praksis, at støtten kan ydes med tilbagevirkende kraft til koopera- tiver for projekter, der er under gennemførelse eller er afsluttet. Normalt fremmer bestemmelser med tilbagevirkende kraft i forbindelse med statsstøtte til produktive investe- ringer ikke den p(cid:134)gældende sektors eller regions udvik- ling. I s(cid:134)danne tilfælde kan statsstøtten være uden nogen ansporende virkning med henblik p(cid:134) investeringer, da disse investeringsprojekter jo blev indledt uden nogen s(cid:134)danne støttelov. Kommissionen sidestiller normalt foranstaltninger med driftsstøtte. Den p(cid:134)gældende støtte kan derfor ikke anses for at fremme den p(cid:134)gældende sektors udvikling og nyde godt af undtagelsen i traktatens artikel 92, stk. 3, litra c) (1). af det anførte ovenfor betragtning I indtager Kommissionen det synspunkt, at den p(cid:134)gældende støtte er driftsstøtte, som den konsekvent har modsat sig ved anvendelse af traktatens artikel 92, 93 og 94, da en s(cid:134)dan støtte ifølge sin natur ikke bidrager til den p(cid:134)gældende sektors eller regions udvikling (2). De p(cid:134)tænkte foranstalt- ninger medfører en direkte forbedring af de støttemodta- gende producenters forarbejdnings- og afsætningsvilk(cid:134)r i sammenligning med andre EF-erhvervsdrivende, der ikke modtager en tilsvarende støtte. Den p(cid:134)gældende støttefor- anstaltning m(cid:134) derfor anses for at falde ind under trakta- tens artikel 92, stk. 1, uden at kunne nyde godt af nogen i det af undtagelserne i nævnte artikels stk. 2 og 3, som oplysninger, mindste Kommissionen for øjeblikket ligger inde med. baggrund p(cid:134) de af Kommissionen besluttede derfor at indlede proceduren i traktatens artikel 93, stk. 2, med hensyn til den p(cid:134)gæl- dende støtteforanstaltning. III. DE ITALIENSKE MYNDIGHEDERS BEMÆRK- NINGER Ved brev af 10. marts 1998 underrettede Italiens Faste Union Den Repræsentation Kommissionen om, at regionen Liguria havde indledt Europæiske ved (1) EF-Domstolens dom af 17. september 1980 i sag 730/79, Philip Morris und Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671. (2) Førsteinstansrettens dom af 8. juni 1995 i sag T-459/93 Siemens SA mod Kommissionen, Sml. 1995, s. II-1675


title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) siirtymätoimenpiteistä euron käyttöönottamiseksi yhteisessä maatalouspolitiikassa

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
common agricultural policy
euro
exchange rate
monetary compensatory amount
representative rate

text: C 224/22 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 17. 7. 98 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) siirtym…toimenpiteist… euron k…ytt‰‰nottamiseksi yhteisess… maatalouspolitiikassa (98/C 224/07) KOM(1998) 367 lopull. - 98/0215(CNS) Komission esitt…m… 11 p…iv…n… kes…kuuta 1998) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis‰n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous(cid:220) ja sosiaalikomitean lausunnon, ottaa huomioon raha(cid:220)asiain komitean lausunnon, sek… katsoo, ett… maatalouden eurom……r…isest… valuuttaj…rjestelm…st… annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o. (cid:216). (cid:216). /. (cid:216). poistetaan mahdollisuus vahvistaa valuuttojen todellisesta muuntokurssista poikkeava eri(cid:220) tyinen maatalouden muuntokurssi, yhteisess… maatalouspolitiikassa sovellettavista muuntokursseista ja laskentayksik‰st… 28 p…iv…n… joulukuuta 1992 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 3813/92 (cid:216)(˛) sovellettaessa 31 p…iv…n… joulukuuta 1998 voimassa olevat maatalouden muuntokurssit voisivat poiketa niist… peruutta(cid:220) mattomasti kiinnitetyist… muuntokursseista, jotka neuvosto antaa kunkin osallistujavaltion va(cid:220) luutalle perustamissopimuksen 109(cid:216)l artiklan 4 kohdan ensimm…isen virkkeen mukaisesti, ja ul(cid:220) kopuolelle j……vien j…senvaltioiden todellisista valuuttakursseista 1 p…iv…n… tammikuuta 1999, maatalouden muuntokurssin lakkauttamista 1 p…iv…n… tammikuuta 1999 voidaan tietyiss… olo(cid:220) suhteissa pit…… merkitt…v…n… revalvaationa; siit… saattaa seurata maataloustulon v…heneminen; sen vuoksi on perusteltua s……t…… mahdollisuudesta my‰nt…… tilap…ist… asteittain alenevaa tukea tasapainottamaan maataloustuotteiden hintojen mukautusta tavalla, joka on sopusoinnussa ko(cid:220) konaistalouden s……nt‰jen kanssa, maatalouden muuntokurssin lakkauttamisen vaikutus joidenkin kansallisena valuuttana ilmais(cid:220) tujen suorien tukien tasoon olisi voitava tasata erityisten, mainittujen tukien luonteeseen sovel(cid:220) tuvien s……nt‰jen mukaisesti, ja (˛)(cid:217)EYVL L(cid:216)387, 31. 12. 1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 150/95 (EYVL L(cid:216)22, 31. 1. 1995, s. 1). 17. 7. 98 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti C 224/23 t…m…n asetuksen s……nn‰sten t…yt…nt‰‰npanon helpottamiseksi olisi s……dett…v… menettelyst…, jolla j…senvaltioden ja komission v…lille luodaan tiivis yhteisty‰, ON ANTANUT T´M´N ASETUKSEN: Poiketen siit…, mit… maatalouden eurom……r…isest… valuuttaj…rjestelm…st…. (cid:216). (cid:216). annetussa asetuk(cid:220) sessa (EY) N:o. (cid:216). (cid:216). /. (cid:216). s……det……n, t…ss… asetuksessa tarkoitetaan ilmaisulla: 1 artikla a)(cid:217)’’merkitt…v… revalvaatio:’’ 1 p…iv…n… rammikuuta 1999 sovellettavan muuntokurssin alenemista, joka on absoluuttiselta arvoltaan suurempi kuin kukin t…m…n kurssin ja sovellettavien muuntokurssien alhaisimman tason v…lisist… erotuksista: -(cid:217)viimeisten 12 kuukauden aikana ja -(cid:217)aikana, josta on enemm…n kuin 12 kuukautta mutta enint……n 24 kuukautta ja -(cid:217)aikana, josta on enemm…n kuin 24 kuukautta mutta enint……n 36 kuukautta. Toista luetelmakohtaa koskevat erot otetaan huomioon 2/3:n ja kolmatta luetelmakohtaa koskevat 1/3:n arvosta. b) ’’merkitt…v…n revalvaation prosenttiosuus’’ merkitt…v…n ja ei(cid:220)merkitt…v…n revalvaation v…lisen kynnysarvon sek… euron ja kansallisen rahayksik‰n muuntokurssin tai euron ja kansallisen valuutan 1 p…iv…n tammikuuta 1999 mu(cid:220) kaisen valuuttakurssin v…list… eroa, joka ilmaistaan kyseisen kynnysarvon prosenttiosuutena. 2 artikla Kun jossakin j…senvaltiossa muuntokurssi, jolla euro muunnetaan kansalliseksi rahayksik‰ksi, tai 1 p…iv…n tammikuuta 1999 mukainen valuuttakurssi, jolla euro vaihdetaan kansalliseksi va(cid:220) luutaksi, kokee 1 artiklassa tarkoitetun merkitt…v…n revalvaation suhteessa 31 p…iv…n… joulu(cid:220) kuuta 1998 voimassa olevaan maatalouden muuntokurssiin, mainittuun merkitt…v……n revalvaati(cid:220) oon sovelletaan maatalouden eurom……r…isest… valuuttaj…rjestelm…st…. (cid:216). (cid:216). annetun asetuksen (EY) N:o. (cid:216). (cid:216). /. (cid:216). 4 ja 6 artiklaa, ja merkitt…v…n revalvaation prosenttiosuus on t…ll‰in 1 artiklan b alakohdassa tarkoitettu prosenttiosuus. 1. (cid:218)(cid:217)Jos muuntokurssi, jolla euro muunnetaan kansalliseksi rahayksik‰ksi, tai valuuttakurssi, jota m……r…ytymisperusteena pidett…v…n… p…iv…n… vuonna 1999 sovelletaan: 3 artikla -(cid:217)hehtaaria tai nautayksikk‰… kohti m……ritettyyn kiinte…m……r…iseen tukeen tai -(cid:217)lampaasta tai vuohesta maksettavaan palkkioon C 224/24 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 17. 7. 98 tai -(cid:217)rakenne(cid:220)tai ymp…rist‰tukeen, on alhaisempi kuin aiemmin sovellettu kurssi, my‰nnet……n tasaustukea. Tuki lasketaan maata(cid:220) louden eurom……r…iset… valuuttaj…rjestelm…st… annetun asetuksen (EY) N:o. (cid:216). (cid:216). /. (cid:216). 5 artiklan mu(cid:220) kaisesti. Poiketen siit…, mit… kyseisen asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa s……de(cid:220) t……n, yhteis‰n osuus on ensimm…isen… vuonna 100 prosenttia. 2. (cid:218)(cid:217)Seuraavina vuosina neuvosto voi kuitenkin m……r…enemmist‰ll… kommission esityksest… poiketa 1 kohdan ensimm…isen ja toisen alakohdan s……nn‰ksist…, kuitenkin niin ett… se s……t…… hyvitykset asteittain aleneviksi. 4 artikla T…m…n asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset S……nn‰t annetaan noudattaen menet(cid:220) tely…, josta s……det……n: a)(cid:217)vilja(cid:220)alan yhteisest… markkinaj…rjestelyst… 30 p…iv…n… kes…kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92(cid:216)(˛) 23 artiklassa tai b) maatalouden tai kalastustuotteiden markkinaj…rjestelyist… annettujen muiden asetusten vas(cid:220) taavassa artiklassa tai c) vastaavanlaisen menettelyn k…ytt‰‰nottamisesta annettujen muiden yhteis‰n s……d‰sten vas(cid:220) taavassa artiklassa. 5 artikla T…m… asetus tulee voimaan seitsem…nten… p…iv…n… sen j…lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis‰jen virallisessa lehdess…. Sit… sovelletaan 1 p…iv…st… tammikuuta 1999. T…m… asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sit… sovelletaan sellaisenaan kaikissa j…senval(cid:220) tioissa. (˛)(cid:217)EYVL L(cid:216)181, 1. 7. 1992, s. 21


title: Commission Regulation (EC) No 1200/98 of 10 June 1998 fixing the representative prices and the additional import duties for molasses in the sugar sector

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

text: L 166/6 EN Official Journal of the European Communities 11. 6. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 1200/98 of 10 June 1998 fixing the representative prices and the additional import duties for molasses in the sugar sector THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1785/81 of 30 June 1981 on the common organization of the market in sugar (1), as last amended by Regulation (EC) No 1599/96 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1422/ 95 of 23 June 1995 laying down detailed rules of applica- tion for imports of molasses in the sugar sector and amending Regulation (EEC) No 785/68 (3), and in partic- ular Articles 1 (2) and 3 (1) thereof, Whereas Regulation (EC) No 1422/95 stipulates that the cif import price for molasses, hereinafter referred to as the ‘representative price', should be set in accordance with Commission Regulation (EEC) No 785/68 (4); whereas that price should be fixed for the standard quality defined in Article 1 of the above Regulation; Whereas the representative price for molasses is calcu- lated at the frontier crossing point into the Community, in this case Amsterdam; whereas that price must be based on the most favourable purchasing opportunities on the world market established on the basis of the quotations or prices on that market adjusted for any deviations from the standard quality; whereas standard quality for molasses is defined in Regulation (EEC) No 785/68; the Whereas, when the most favourable purchasing opportun- ities on the world market are being established, account must be taken of all available information on offers on the world market, on the prices recorded on important third-country markets and on sales concluded in inter- national trade of which the Commission is aware, either directly or through the Member States; whereas, under Article 7 of Regulation (EEC) No 785/68, the Commis- sion may for this purpose take an average of several prices as a basis, provided that this average is representative of actual market trends; the Whereas the information must be disregarded if goods concerned are not of sound and fair marketable quality or if the price quoted in the offer relates only to a small quantity that is not representative of the market; whereas offer prices which can be regarded as not rep- trends must also be dis- resentative of actual market regarded; if Whereas, the standard information on molasses of quality is to be comparable, prices must, depending on the quality of the molasses offered, be increased or reduced in the light of the results achieved by applying Article 6 of Regulation (EEC) No 785/68; Whereas a representative price may be left unchanged by way of exception for a limited period if the offer price which served as a basis for the previous calculation of the representative price is not available to the Commission and if the offer prices which are available and which appear not to be sufficiently representative of actual market trends would entail sudden and considerable changes in the representative price; Whereas where there is a difference between the trigger price for the product in question and the representative price, additional import duties should be fixed under the conditions set out in Article 3 of Regulation (EC) No 1422/95; whereas should the import duties be suspended pursuant to Article 5 of Regulation (EC) No 1422/95, specific amounts for these duties should be fixed; Whereas application of these provisions will have the effect of fixing the representative prices and the addi- tional import duties for the products in question as set out in the Annex to this Regulation; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Sugar, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The representative prices and the additional duties applying to imports of the products referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1422/95 are fixed in the Annex hereto. (1) OJ L 177, 1. 7. 1981, p. 4. (2) OJ L 206, 16. 8. 1996, p. 43. (3) OJ L 141, 24. 6. 1995, p. 12. (4) OJ L 145, 27. 6. 1968, p. 12. Article 2 This Regulation shall enter into force on 11 June 1998. 11. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities L 166/7 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 10 June 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission ANNEX fixing the representative prices and additional import duties applying to imports of molasses in the sugar sector CN code Amount of the representative price in ECU per 100 kg net of the product in question Amount of the additional duty in ECU per 100 kg net of the product in question Amount of the duty to be applied to imports in ECU per 100 kg net of the product in question because of suspension as referred to in Article 5 of Regulation (EC) No 1422/95 (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,95 8,27 0,05 (cid:190) (cid:190) 0,00 (1) For the standard quality as defined in Article 1 of amended Regulation (EEC) No 785/68. (2) This amount replaces, in accordance with Article 5 of Regulation (EC) No 1422/95, the rate of the Common Customs Tariff duty fixed for these products