eurovoc_concepts:
Canada
competition law
control of restrictive practices
economic agreement
economic cooperation

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 04. 06. 1998 KOM(1998) 352 slutlig 98/0198 (CNS) Förslag till RÅDETS OCH KOMMISSIONENS BESLUT om ingående av Avtalet mellan Europeiska gemenskaperna och Kanadas regering om tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning (framlagt av kommissionen) MOTIVERING I. INLEDNING Globaliseringen Den omgivning i vilken konkurrensreglerna tillämpas skiftar ständigt i dagens ytterst föränderliga ekonomier. Ny teknologi har ökat globaliseringen inom många sektorer. Den allt snabbare tekniska utvecklingen, öppnandet av marknader och den snabba utvecklingen av en världsomfattande konkurrens inom ett stort antal sektorer är en och för konkurrenspolitisk konkurrensmyndigheter i andra delar av världen. kommissionen Europeiska utmaning, både allianser med Det faktum att många företag i dag har en världsomspännande verksamhet eller ingår strategiska ställer konkurrens myndigheterna inför ytterligare utmaningar. De ekonomiska konsekvenserna av samgåenden, konkurrensbegränsande förfaranden och missbruk av dominerande ställning märks ofta i andra länder än de där de berörda bolagen har sitt huvudkontor eller säte. samarbetspartner internationella Hinder för tillämpningen av konkurrenslagstiftningen Även om kommissionen enligt internationell rätt har en viss självständighet när det gäller att tillämpa sina konkurrensregler på utländska bolag, inträffar ofta praktiska problem. Svårigheter kan t. ex. ofta uppstå med att få fram information och bevisning från länder utanför Europeiska gemenskapen. Dessutom kan konkurrensregler som syftar till att upprätthålla effektiv konkurrens på hemmamarknaden vara mindre verkningsfulla mot konkurrensbegränsande beteenden på global nivå. När allt fler länder antar egna konkurrensregler och allt fler konkurrensmyndigheter vidtar rättsliga åtgärder mot utländska företag på grund av den skada de orsakat hemma marknaderna, ökar oundvikligen sannolikheten för att motstridiga eller skiljaktiga beslut kommer att fattas. Samarbete Erfarenheten har visat att samarbete är den effektivaste metoden för att komma till rätta med konkurrensbegränsande beteenden som påverkar mer än en nationell jurisdiktion. Om konkurrensmyndigheter runt om i världen har kännedom om varandras åtgärder och skälen för dessa minskar risken för konflikter i enskilda ärenden. I en rapport av expertgruppen för konkurrenspolitik i den nya handelsordningen1 rekommenderas att Europeiska unionen utökar sitt nät av bilaterala avtal om samarbete i fråga om konkurrenslagsti fining. 1 Konkurrenspolitik i den nya handelsordningen: förstärkning av internationellt samarbete och internationella regler - Expertgruppens rapport, juli 1995. Därför har kommissionen, på grundval av den fullmakt att förhandla fram ett bilateralt avtal med de kanadensiska myndigheterna som rådet beviljade kommissionen den 23 januari 1995, slutfört förhandlingar med Kanada om ett förslag till avtal om tillämpningen av konkurrenslagstiftning. Avtalsutkastet har stora likheter med det avtal som ingicks 1991 med Förenta staternas regering2. II. Avtalet mellan Europeiska gemenskaperna och Kanadas regering om tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning Avtalsförslaget innehåller bestämmelser om anmälan av ärenden som är under utredning och som kan påverka den andra partens väsentliga intressen. Anmälningsfbrfarandet skall säkerställa att varje konkurrensmyndighet är underrättad om den andra konkurrens myndighetens verksamhet, så att ärenden av gemensamt intresse lätt kan identifieras. Så snart det har konstaterats att ett ärende har aspekter som är av betydelse för båda parter, har parterna möjlighet att inleda samarbete eller samordning enligt bestämmelserna i avtalet. Partema kan träffa överenskommelse om att samordna sina genomförandeåtgärder eller om att lämna ömsesidigt bistånd för att därigenom förbättra förutsättningarna för att så effektivt som möjligt få konkurrensbegränsande beteenden att upphöra. En samordning från konkurrensmyndigheternas sida kan även vara till fördel för företagen, eftersom den minskar riskerna för att motstridiga beslut fattas. Samordning och bistånd av detta slag får endast ske i överensstämmelse med partemas lagstiftning och väsentliga intressen. Liksom 1991 års avtal mellan EG och USA innehåller det föreslagna avtalet mellan EG och Kanada bestämmelser om såväl aktiv som passiv eller traditionell hövlighet. Aktiv hövlighet innebär att den ena parten kar begära att den andra parten skall vidta genomförandeåtgärder. Traditionell eller passiv hövlighet innebär att en part skall beakta alla relevanta förhållanden som medför att dess genomförandeåtgärder kan påverka den andra partens intressen. Genom att partema ömsesidigt beaktar varandras intressen då de säkerställer efterlevnaden av konkurrenslagstiftningen minskas sannolikheten för konflikter. Artikel VII i avtalsutkastet innehåller bestämmelser om informationsutbyte mellan partema. Denna klausul har mycket begränsad räckvidd, eftersom det av artikel XI i avtalet klart framgår att befintlig lagstiftning inte skall påverkas. Partema får inte utbyta information om detta strider mot antingen befintlig lagstiftning eller deras väsentliga intressen. Kommissionen har för närvarande en strikt skyldighet att iaktta konfidentialitet då det gäller information som den inhämtar från företag vid tillämpningen av konkurrens lagstiftningen. I avtalet uppmanas partema dock att söka de berörda företagens medgivande till att partema utbyter information som normalt betraktas som konfidentiell. Partema måste upprätthålla konfidentialiteten för information som utväxlas enligt avtalet. Bilagan till denna Motivering ger en närmare beskrivning av bestämmelserna i avtalsutkastet. Avtal mellan Europeiska gemenskaperna och Förenta Staternas regering om tillämpning av deras konkurrensbestämmelser, EGT nr L 95, 27. 4. 1995, ss. 47-52, rättelse i EGT nr L 131, 15. 6. 1995, ss. 38-39. III. Rättslig grund I den utsträckning avtalsutkastet har anknytning till konkurrensreglerna i EG-fördraget är den rättsliga grunden för rådets ingående av avtalet artiklarna 87 och 235 i EG-fördraget jämförda med artikel 228. 3 första stycket i detta. Samråd måste ske med Europa parlamentet, innan rådet kan underteckna avtalet. I den utsträckning avtalet skall tillämpas på EKSG-produkter är artiklarna 65 och 66 i EKSG-fördraget rättslig grund för kommissionens undertecknande av avtalsutkastet. IV. Sammanfattning Det föreslagna avtalet kommer, om det undertecknas, att bidra till ett bättre samarbete mellan kommissionen och den kanadensiska konkurrensmyndigheten. Genom att avtals utkastet ger ramar för samarbetet bör det öka effektiviteten i genomförandet av konkurrenslagstiftningen och minska antalet fall av motstridiga eller oförenliga beslut från konkurrensmyndigheternas sida. Avtalet kommer även att leda till betydligt närmare relationer mellan kommissionen och den kanadensiska konkurrensmyndigheten och till en bättre förståelse av varandras konkurrenspolitik. Kommissionen föreslår därför att rådet och kommissionen gemensamt antar ett beslut om att underteckna det bifogade avtalsutkastet. I detta syfte bifogas ett förslag till rådets och kommissionens beslut om ingående av Avtalet mellan Europeiska gemenskaperna och Kanadas regering om tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning. BILAGA Avtalet mellan Europeiska gemenskaperna och Kanadas regering om tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning Beskrivning av avtalet Syfte Avtalsutkastets syfte är i första hand att åstadkomma en ordning för samarbete och samordning mellan Europeiska kommissionen och Kanadas konkurrensmyndighet som effektiviserar genomförandet av konkurrenslagstiftningen och minskar risken för motstridiga eller överlappande beslut. Artikel I - Syfte och definitioner I artikel 1. 1 anges avtalets syfte, vilket är att främja samarbete och samordning och förhindra konflikter mellan de berörda konkurrensmyndigheterna. I artikel 1. 2 definieras de beteckningar som används i avtalet. För gemenskapens del omfattar avtalet artiklarna 85-86 och 90 i EG-fördraget, förordning (EEG) nr 4064/89 om kontroll av företagskoncentrationer, artikel 65-66 i EKSG-fördraget och de genomförandebestämmelser som antagits på grundval av dessa bestämmelser. För Kanadas del omfattar avtalet Competition Act och bestämmelser som antagits med stöd av denna. Definitionen av konkurrenslagstiftning utvidgas till att omfatta eventuella ytterligare lagar och genomförandebestämmelser som kan komma att antas i framtiden. Parterna måste skriftligen ge sitt samtycke till varje utvidgning av definitionen av konkurrenslagstiftning, varför det inte finns någon risk för att definitionen blir bredare än avsett. Artikel II - Anmälan Enligt artikel II. 1 skall varje part meddela den andra om den partens "väsentliga intressen" påverkas. I artikel II. 2 beskrivs några situationer i vilka detta blir aktuellt. I artikel II. 3 anges i vilket skede anmälan skall göras. Punkt 4-7 i den artikeln beskriver närmare när anmälan skall göras. Den allmänna principen är att anmälan skall göras i ett tillräckligt tidigt skede i förfarandet för att den andra partens synpunkter skall kunna beaktas. Enligt punkt 7 krävs anmälan så snart en parts konkurrensmyndighet deltar i ett lagstiftningsförfarande eller ett rättsligt förfarande. I artikel II. 8 anges att anmälningarna skall innehålla tillräckliga upplysningar för att den mottagande parten skall kunna göra en första bedömning av hur genomförandeåtgärden påverkar dess väsentliga intressen. Artikel II. 9 skall jämföras med artikel IX, som behandlas nedan. Artikel III - Samråd Enligt artikel III får endera parten begära samråd. Den anmodade parten skall genast stå till förfogande för detta. A räkel IV - Samordning av genomförandeåtgärder Enligt artikel IV skall partema bistå varandra om det är förenligt med deras lagstiftning och väsentliga intressen. Punkt 2 rör tillfällen då båda partema har intresse av att samordna sina genomförandeåtgärder i fråga om förhållanden som har samband med varandra. Här avses situationer då ett konkurrensbegränsande beteende på en marknad hos den ena parten har anknytning till ett identiskt beteende på en marknad hos den andra parten. Under sådana omständigheter kan parternas konkurrensmyndigheter samordna sina åtgärder på ett lönsamt sätt och bistå varandra i den utsträckning det är förenligt med deras lagstiftning och väsentliga intressen. I punkt 3 anges att de samordnade genomförandeåtgärdema måste vara förenliga med partemas egen lagstiftning och väsentliga intressen, och att samordningen kan innebära att åtgärder vidtas av den ena partens eller av båda partemas konkurrensmyndigheter. Enligt punkt 3 c får varje part när som helst meddela den andra parten att den tänker begränsa eller avsluta samordningen och fortsätta sina genomförandeåtgärder oberoende av den andra parten. Artikel V - Samarbete avseende konkurrensbegränsande verksamhet på den ena partens territorium som på ett negativt sätt påverkar den andra partens intressen Artikel V kallas även klausulen om "aktiv hövlighet" och innebär att en part vars intressen påverkas negativt av verksamhet inom den andra partens jurisdiktion får göra den parten uppmärksam på förhållandena. Den anmodade parten kände kanske inte till problemet eller ansåg det inte vara en prioritet. Så snart den anmodade parten har kännedom om situationen och om det faktum att den andra partens väsentliga intressen påverkas, får den, med vederbörlig hänsyn tagen till problemet, besluta om den skall inleda genomförandeåtgärder. Om genomförandeåtgärder partens inleds konkurrensmyndighet underrätta den anmodande parten om viktiga händelser och om resultatet av åtgärderna, enligt artikel V. 3. anmodade skall den I punkt 4 anges att den anmodade partens konkurrensmyndighet har obegränsad rätt att besluta om vidtagande av genomförandeåtgärder fråga om de konkurrensbegränsande verksamheter som anges i begäran, och att innehållet i artikeln inte hindrar den anmodande partens konkurrensmyndighet från att vidta sådana genom förandeåtgärder. i Artikel VI - Undvikande av konflikter Artikel VI kallas även klausulen om "passiv" eller "traditionell" hövlighet. Enligt punkt 1 skall varje part i samtliga skeden av sina genomförandeåtgärder beakta den andra partens väsentliga intressen. I artikel VI. 2 anges flera faktorer som parterna skall ta hänsyn till då det verkar som om den ena partens genomförandeåtgärder skulle kunna ha en negativ inverkan på den andra partens väsentliga intressen. Begreppet "väsentliga intressen" måste förstås i förhållande till avtalets syfte, vilket är att upprätta ett effektivt samarbete på konkurrensområdet. De intressen som det hänvisas till måste därför vara väsentliga i förhållande till detta syfte. I punkt 2 iv nämns emellertid även möjligheten att det uppstår en konflikt med den andra partens "uttryckliga ekonomiska politik". Detta är avsett att säkerställa att den ena partens genomförande av konkurrensreglerna, oavsett om det är inom eller utom dess territorium, inte strider mot ett syfte som tydligt uttalats av den andra parten. Artikel VII - Utbyte av information Denna artikel ändrar inte bestämmelserna om utbyte av konfidentiell information. Enligt artikel VII. l är partema överens om att dela information som underlättar en effektiv tillämpning av deras respektive konkurrenslagstiftning och ökar förståelsen för deras genomförandepolitik och -åtgärder. I artikel VII. 2 anges att varje part kan be den andra om information som är relevant för en genomförandeåtgärd som den anmodande partens konkurrensmyndighet vidtar eller överväger att vidta. Artikel VII. 3 föreskriver att om båda partemas konkurrensmyndigheter samtidigt vidtar åtgärder, skall varje part förvissa sig om att de berörda fysiska eller juridiska personerna samtycker relevant konfidentiell information. till att partemas konkurrensmyndigheter utbyter I artikel VII. 4 fastställs att varje part vid samråd enligt artikel III skall tillhandahålla den andra parten så mycket information som den kan för att ge underlag åt en så uttömmande diskussion som möjligt om de frågor som är relevanta i samband med en viss transaktion. Artikel VIII - Halvårsmöten I artikel VIII. 1 föreskrivs att tjänstemän från partemas konkurrensmyndigheter skall träffas två gånger om året för att diskutera frågor som är av ömsesidigt intresse och gäller samarbetet om och samordningen av myndighetemas genomförandeåtgärder. Enligt artikel VIII. 2 skall en rapport om dessa halvårsmöten hållas tillgänglig för ramavtalet om kommersiellt och den gemensamma samarbetskommittén enligt ekonomiskt samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och Kanada. Artikel IX- Meddelanden enligt detta avtal Artikel IX anger att meddelanden enligt avtalet i allmänhet skall överföras genom telefax mellan partemas telefon direkt muntlig kommunikation, per konkurrensmyndigheter. Dessa samarbetet. Anmälningar, begäran om samråd och om "aktiv hövlighet" bör bekräftas skriftligen genom diplomatiska kanaler. eller informella kontakter bör underlätta Artikel X- Konfîdentialitet och användning av information I artikel X. l föreskrivs att ingen part är skyldig att lämna den andra parten information, om ett sådant överlämnande är förbjudet enligt dess lagstiftning eller oförenligt med dess intressen. I artikel X. 2 anges att konfidentiell information som partema eller deras konkurrensmyndigheter meddelat varandra skall skyddas i största möjliga utsträckning. Varje begäran av en tredje part om röjande av sådan information skall så långt det är möjligt. Artikel X. 3 säkerställer att varje medlemsstat vars väsentliga intressen påverkas hålls underrättad om alla anmälningar som inkommit enligt avtalet. Medlemsstatens behöriga myndighet kommer också att underrättas om varje samarbete eller samordning av genomförandeåtgärder. I detta sammanhang kommer dock en begäran från Kanadas konkurrensmyndighet om att inte avslöja konfidentiella uppgifter att respekteras. I artikel X. 4 anges att partemas konkurrensmyndigheter skall samråda med varandra innan de vidtar åtgärder som kan medföra rättslig skyldighet att till tredje man lämna ut konfidentiell information som tillhandahållits enligt detta avtal. Artikel X. 5 föreskriver att information som en part mottagit enligt detta avtal endast skall användas för att genomföra den partens konkurrenslagstiftning. Information som mottagits enligt artikel II (anmälan) skall endast användas i syften som överensstämmer med detta avtal. I artikel X. 6 fastställs att en part får ange villkor för användningen av den information som lämnas. Den mottagande parten måste ha tillstånd av den andra parten för att använda informationen på ett sätt som står i strid med sådana villkor. Artikel XI - Befintlig lagstiftning Enligt artikel XI behöver partema inte handla på ett sätt som är oförenligt med befintlig lagstiftning eller ändra den lagstiftningen enligt detta avtal. Artikel XII - Ikraftträdande och uppsägning Enligt artikel XII träder avtalet i kraft vid undertecknandet. Varje part har rätt att säga upp avtalet med en uppsägningstid på 60 dagar. Avtalets funktion skall ses över senast 24 månader från och med dagen för dess ikraftträdande i syfte att fastställa ytterligare områden inom vilka ett samarbete skulle vara av nytta och andra sätt på vilka avtalet skulle kunna förbättras. Denna översyn skall omfatta analyser av verkliga och potentiella ärenden för att avgöra huruvida partemas intressen skulle kunna tillgodoses bättre genom närmare samarbete. Till avtalet bifogas tre skrivelser som utväxlats mellan partema. Dessa skrivelser utgör en oskiljbar del av avtalet. I ett utkast till tolkningsskrivelse som bifogas avtalet avger Europeiska gemenskapen och Europeiska kol- och stålgemenskapen två tolkningsförklaringar. I den första anges att informationsutbytet enligt avtalet inte får omfatta information som omfattas av bestämmelserna i artikel 20 i rådets förordning 17/62 eller av motsvarande bestämmelser i andra förordningar inom konkurrensområdet. Sådan information får endast överlämnas till s konkurrensmyndighet om den berörda källan uttryckligen medger detta. I den andra förklaringen anges att varje part garanterar att all information som endera parten har tillhandahållit i förtroende förblir konfidentiell. Den mottagande parten skall motsätta sig alla krav på att avslöja information för tredje man, såvida inte ett sådant avslöjande har godkänts av den part som tillhandahållit informationen eller krävs enligt den mottagande partens lagstiftning. Om en part skulle få kännedom om att information oavsiktligt har använts eller avslöjats på ett sätt som står i strid med bestämmelserna i artikel X, skall den parten omedelbart meddela den andra parten. En skrivelse från Kanada bekräftar att tolkningsskrivelsen ovan överensstämmer med deras tolkning av avtalet. Det upprepas att befintlig lagstiftning förblir oförändrad och som exempel nämns att Kanada inte kan lämna ut någon information i de fall då detta är förbjudet enligt befintliga lagar. Kommissionen har sedermera bekräftat att Kanadas brev inte ger upphov till invändningar. Förslag till rådets och kommissionens beslut om ingående av Avtalet mellan Europeiska gemenskaperna och Kanadas regering om tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 87 och 235 jämförda med artikel 228. 3 första stycket i detta, med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen, särskilt artikel 65-66 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, och med beaktande av följande: Det är nödvändigt att tillämpa artikel 235 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, till följd av att företagskoncentrationer ingår i avtalet, vilka omfattas av rådets förordning (EEG) nr 4064/89 av den 21 december 1989 om kontroll av företags koncentrationer1, som huvudsakligen grundar sig på artikel 235. Eftersom konkurrensproblemens internationella dimension framstår allt tydligare är det väsentligt att det internationella samarbetet på detta område stärks. För detta ändamål har kommissionen förhandlat fram ett avtal med Kanadas regering om tillämpningen av Europeiska gemenskapemas och Kanadas konkurrenslagstiftning. Avtalet, inbegripet skriftväxlingen, bör godkännas. HÄRIGENOM FORESKRIVS FÖLJANDE. Artikel J Avtalet mellan Europeiska gemenskaperna och Kanadas regering om tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning, inbegripet skriftväxlingen, godkänns härmed på Europeiska gemenskapens och Europeiska kol- och stålgemenskapens vägnar. Texterna till avtalet och skriftväxlingen, vilka har upprättats på danska, engelska, finska, franska, grekiska, italienska, nederländska, portugisiska, spanska, svenska och tyska, bifogas detta beslut. EGT nr L 395, 30. 12. 1989, s. 1 (rättelse i EGT nr L 257, 21. 9. 1990, s. 13). Artikel 2 Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som skall befullmäktigas att underteckna avtalet på Europeiska gemenskapens vägnar. Rådets ordförande bemyndigas att utse den eller de personer som skall befullmäktigas att underteckna avtalet på Europeiska kol- och stålgemenskapens vägnar. Utfärdat i Bryssel På rådets vägnar Ordförande På kommissionens vägnar Ordförande lO UTKAST TILL AVTAL MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPERNA OCH KANADAS REGERING OM TILLÄMPNINGEN AV DERAS KONKURRENSLAGSTIFTNING Europeiska gemenskapen och Europeiska kol- och stålgemenskapen ("Europeiska gemenskaperna") å ena sidan och Kanadas regering å andra sidan ("partema"), som finner att de har nära ekonomiska relationer, som inser att världens ekonomier påverkar varandra i allt högre grad, och att detta även gäller partemas ekonomier, som konstaterar att partema delar uppfattningen att ett sunt och effektivt verkställande av konkurrenslagstiftningen är viktigt för att deras respektive marknader och handeln mellan dem skall kunna fungera på ett ändamålsenligt sätt, som erkänner varandras strävan att underlätta ett sunt och ändamålsenligt verkställande av sin konkurrenslagstiftning genom att samarbeta och, i tillämpliga fall, genom att samordna tillämpningen av denna lagstiftning, som uppmärksammar att samordningen av partemas genomförandeåtgärder i vissa fall kan leda till en mer effektiv lösning av partemas respektive konkurrensfrågor än vad som skulle kunna uppnås om partema vidtog genomförandeåtgärdema oberoende av varandra, som erkänner varandras strävan efter att noga beakta varandras väsentliga intressen vid tillämpningen av sin konkurrenslagstiftning och att göra sitt yttersta för att tillmötesgå dessa intressen, som beaktar rekommendationen från Internationella organisationen för ekonomiskt samarbete avseende konkurrensbegränsande affärsmetoder som påverkar den internationella handeln, antagen den 27 och 28 juli 1995, och samarbete mellan medlemsländer industriländer om för som beaktar det ekonomiska samarbetsavtalet mellan Kanada och Europeiska gemenskaperna som antogs den 6 juli 1976, samt den förklaring om förbindelserna mellan Europeiska gemenskaperna och Kanada som antogs den 22 november 1990 och den gemensamma politiska deklarationen om förbindelserna mellan Kanada och EU och den åtföljande handlingsplanen som antogs den 17 december 1996, u Har enats om följande: I. 1. SYFTE OCH DEFINITIONER Syftet med detta avtal är att främja samarbete och samordning mellan partemas konkurrensmyndigheter och att minska risken för eller verkan av skillnader mellan partema vad gäller tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning. 2. I detta avtal används följande beteckningar med de betydelser som här anges: konkurrensbegränsande verksamhet: beteenden eller straffbelagda enligt en parts konkurrenslagstiftning. transaktioner som är behörig myndighet i en medlemsstat: denna myndighet i någon av de medlemsstater som anges i lista A. Europeiska gemenskaperna kan när som helst göra tillägg till eller ändringar i lista A. Kanada kommer att få ett skriftligt meddelande om sådana tillägg eller ändringar innan information överlämnas till en myndighet som är ny på listan. konkurrensmyndighet(er): i) ii) för Kanadas del Director of Investigation and Research, som utnämns enligt Competition Act, och för Europeiska gemenskapemas del Europeiska gemenskapemas kommission inom de ansvarsområden den har enligt Europeiska gemenskapemas konkurrenslagstiftning. konkurrenslagstiftning eller -lagar: i) ii) för Kanadas del Competition Act och förordningar till denna, och för Europeiska gemenskapemas del artiklarna 85, 86 och 89 i Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, förordning (EEG) nr 4064/89 om kontroll av företagskoncentrationer, artiklarna 65 och 66 i Fördraget om upprättandet av Europeiska kol- och stålgemenskapen (EKSG-fördraget) och genomförandeförordningar till dessa, inbegripet Höga myndighetens beslut nr 24-54, och alla ändringar av dessa samt sådana andra lagar och författningar som enligt skriftlig överenskommelse mellan partema skall utgöra konkurrenslagstiftning i samband med detta avtal. genomförandeåtgärder: varje tillämpning av konkurrenslagstiftning i form av undersökningar eller förfaranden som utförs av en parts konkurrensmyndighet. 3. När det i detta avtal hänvisas till en särskild bestämmelse i en av partemas konkurrenslagstiftning, till den bestämmelsen med förekommande ändringar och till eventuella efterföljande bestämmelser. tolkas som en hänvisning skall detta 12 II. 1. 2. 3. 4. ANMÄLAN Varje part skall till den andra anmäla de genomförandeåtgärder som kan påverka den andra partens väsentliga intressen i enlighet med denna artikel och med artikel IX. Genomförandeåtgärder som kan påverka den andra partens väsentliga intressen och som därför normalt ger upphov till anmälningsbara omständigheter inbegriper sådana som i) ii) iii) är relevanta för den andra partens genomförandeåtgärder, berör konkurrensbegränsande verksamheter, utom koncentrationer eller förvärv, som helt eller delvis genomförs på den andra partens territorium, berör ett beteende som antas ha begärts, uppmuntrats eller godkänts av den andra parten eller en av dess provinser eller medlemsstater, i v) berör en koncentration eller ett förvärv, där - en eller flera av partema i transaktionen eller företag som kontrollerar en eller flera av partema ett transaktionen i är ett företag som är konstituerat som bolag eller organiserat enligt den andra partens i en av dess provinser eller medlemsstater, lagar eller lagarna v) innebär att en konkurrensmyndighet vidtar eller ansöker om sådana åtgärder som skulle kräva eller förbjuda uppträdanden på den andra partens territorium, eller vi) innebär att en av partema inhämtar information som finns i den andra partens territorium. En anmälan enligt denna artikel snart en konkurrensmyndighet får kännedom om anmälningsbara omständigheter och i alla de fall som avses i punkterna 4 till 7 i denna artikel. skall normalt göras så När det i samband med koncentrationer eller förvärv föreligger anmälningsbara omständigheter, skall anmälan göras, a) vad gäller Europeiska gemenskaperna, när ett tillkännagivande offentliggörs i EGT, enligt artikel 4. 3 i rådets förordning (EEG) nr 4064/89, eller när ett tillkännagivande om transaktionen mottas enligt artikel 66 i EKSG-fördraget och ett förhandstillstånd från kommissionen krävs enligt den bestämmelsen, och b) vad gäller Kanada, senast vid den tidpunkt då dess konkurrensmyndighet skriftligen begär upplysningar i form av edlig utsaga eller av försäkran 13 a) b) eller då myndigheten får en order avseende den föreslagna transaktionen i enlighet med avsnitt 11 i Competition Act. När en parts konkurrensmyndighet anmodar en person att tillhandahålla information, dokument eller andra handlingar som finns i den andra partens territorium, skall anmälan göras senast vid den tidpunkt då denna anmodan utfärdas. Samma sak gäller när konkurrensmyndigheten anmodar en person som befinner sig på den andra partens territorium att avge ett muntligt vittnesmål i ett förfarande eller att delta i ett personligt samtal. Det krävs en anmälan enligt a i denna punkt även om den genomförandeåtgärd som de nämnda upplysningarna avser redan har anmälts i enlighet med artikel II. 1-II. 3. Det krävs dock ingen särskild anmälan var gång samma person senare anmodas lämna information i samband med en sådan genomförandeåtgärd, utom om den part som mottagit anmälan önskar detta eller om den undersökande parten får kännedom om nya sakförhållanden som påverkar den mottagande partens väsentliga intressen. Då det föreligger anmälningsbara omständigheter, skall anmälan dessutom göras i tillräckligt god tid före följande åtgärder för att den andra partens synpunkter skall kunna beaktas: a) när det gäller Europeiska gemenskaperna, i) ii) innan dess konkurrensmyndighet beslutar att inleda ett förfarande i fråga om en företagskoncentration enligt artikel 6. 1 c i rådets förordning (EEG) nr 4064/89, före utfärdandet av en invändning vad gäller andra fall än koncentrationer och förvärv, eller iii) före antagandet av ett beslut eller en förlikning. b) när det gäller Kanada, i) ii) iii) innan en ansökan läggs in till Competition Tribunal, inledandet av straffrättsliga förfaranden, eller före innan en fråga biläggs genom ett åtagande eller ett förordnande (consent order). a) till den andra skall även anmäla snart dess Varje part konkurrensmyndighet i ett ingriper eller på annat förvaltningsförfarande eller ett rättsligt förfarande, om de frågor som ingripandet eller deltagandet gäller skulle kunna påverka den andra partens väsentliga intressen. Anmälningsskyldigheten enligt denna punkt skall endast gälla så sätt deltar i) förvaltningsförfaranden eller rättsliga förfaranden som är offentliga, och 14 ii) ingripanden eller deltaganden som är offentliga och följer av formella förfaranden. b) Anmälan skall göras vid ingripandet eller deltagandet eller så snart därefter som. möjligt. Anmälningar skall innehålla tillräckliga upplysningar för att den mottagande parten skall kunna göra en första bedömning av hur genomförandeåtgärden påverkar dess väsentliga intressen. Av anmälningarna skall framgå de berörda fysiska juridiska personemas namn och adress, de undersökta transaktionemas art och vilka rättsföreskrifter som berörs. eller Anmälningar enligt denna artikel skall meddelas i enlighet med artikel IX. III. SAMRÅD 1. 2. Endera part får begära samråd i varje fråga som rör detta avtal. Varje begäran om samråd skall motiveras och det skall anges huruvida förfarandemässiga tidsfrister eller andra hänsyn kräver att samrådet påskyndas. Varje part åtar sig att på begäran av den andra parten genast samråda med denna i syfte att nå ett resultat som överensstämmer med de principer som fastställs i detta avtal. Vid samråd enligt punkt 1 skall varje parts konkurrensmyndighet noga beakta den andra partens framställningar i ljuset av de principer som fastställs i detta avtal. Partemas konkurrensmyndigheter skall vara beredda att för den andra parten förklara vilka särskilda resultat som följer av myndighetens tillämpning av dessa principer på det aktuella ärendet. IV. SAMORDNING AV GENOMFÖRANDEÅTGÄRDER 1. 2. Varje parts konkurrensmyndighet skall bistå den andra partens konkurrens myndighet i dess genomförandeåtgärder i den utsträckning det är förenligt med den bistående partens lagar och väsentliga intressen. I de ärenden i vilka båda partemas konkurrensmyndigheter har intresse av att vidta genomförandeåtgärder i fråga om förhållanden som har samband med varandra, får de komma överens om att det är i bådas intresse att samordna sina genomförandeåtgärder. När de överväger, om särskilda genomförandeåtgärder helt eller delvis borde samordnas, skall varje parts konkurrensmyndighet bland annat beakta följande faktorer: i) ii) iii) Hur samordningen inverkar på möjligheterna för partemas konkurrens myndigheter att uppnå målen med sina genomförandeåtgärder. Vilka relativa möjligheter partemas konkurrensmyndigheter har för att få den information som de behöver för att vidta genomförandeåtgärdema. Hur effektivt partemas konkurrensmyndigheter preliminärt eller varaktigt kan råda bot på konkurrensbegränsande verksamheter. f5 iv) Huruvida resurser kan utnyttjas mer effektivt. v) Huruvida kostnaderna för de personer som berörs av genomförande- åtgärderna kan minskas. 3. a) får samordna konkurrensmyndigheter sina Partemas genomförandeåtgärder genom att i särskilda fall komma överens om tidpunkten för dessa åtgärder, samtidigt som de fullt ut beaktar sina egna enligt lagar och väsentliga överenskommelse mellan partemas konkurrensmyndigheter kan leda till att genomförandeåtgärder vidtas av den ena partens eller av båda parters konkurrensmyndigheter, allt efter vad som är lämpligast för att partemas mål skall uppnås. intressen. En samordning sådan b) c) Vid samordningen av genomförandeåtgärder skall varje parts konkurrens myndighet sträva efter att även den andra partens syften med genom förandeåtgärderna med största möjliga sannolikhet uppnås. Varje part får när som helst meddela den andra parten att den tänker begränsa eller avsluta samordningen och fortsätta sina genomförande åtgärder oberoende av den andra parten och i enlighet med de övriga bestämmelserna i detta avtal. V. 1. 2. 3. SAMARBETE KONKURRENSBEGRÄNSANDE VERKSAMHET PÅ DEN ENA PARTENS TERRITORIUM SOM PÅ ETT NEGATIVT SÄTT PÅVERKAR DEN ANDRA PARTENS INTRESSEN AVSEENDE Partema konstaterar att sådan konkurrensbegränsande verksamhet kan förkomma inom en parts territorium som, förutom att den utgör en överträdelse mot den partens konkurrenslagstiftning, även skadar den andra partens väsentliga intressen. Partema är överens om att det är i bådas intresse att angripa konkurrensbegränsande verksamhet av detta slag. Om en part finner anledning att tro att konkurrensbegränsande verksamheter på den andra partens territorium påverkar, eller skulle kunna påverka, den första partens väsentliga intressen på ett negativt sätt, får den första parten begära att den andra partens konkurrensmyndighet inleder lämpliga genomförandeåtgärder. I begäran skall de konkurrensbegränsande verksamhetemas art och deras inverkan på den anmodande partens intressen beskrivas så noggrant som möjligt. Den skall dessutom innehålla ett erbjudande om sådan ytterligare information och annat samarbete som den anmodande partens konkurrensmyndighet har möjlighet att tillhandahålla. Den anmodade parten skall samråda med den anmodande parten, och den anmodade partens konkurrensmyndighet skall fullt ut och välvilligt beakta begäran när den överväger om den skall inleda eller utöka genomförandeåtgärder i fråga om de konkurrensbegränsande verksamheter som anges i begäran. Den anmodade partens konkurrensmyndighet skall omedelbart underrätta den andra parten om sitt beslut och samtidigt motivera beslutet. Om genomförandeåtgärder inleds skall den anmodade partens konkurrensmyndighet underrätta den 16 anmodande parten om viktiga händelser och meddela genomförandeåtgärdemas resultatet. Innehållet i denna artikel begränsar inte rätten för den anmodade partens konkurrensmyndighet att enligt sin konkurrenslagstiftning och genomförande politik besluta om vidtagande av genomförandeåtgärder i fråga om de konkurrensbegränsande verksamheter som anges i begäran, och hindrar inte heller vidta den genomförandeåtgärder i fråga om sådana konkurrensbegränsande verksamheter. konkurrensmyndighet anmodande partens från att VI. UNDVIKANDE AV KONFLIKTER 1. 2. Varje part skall försöka att i samtliga skeden av sina genomförandeåtgärder beakta den andra partens väsentliga intressen, vilket skall ske inom ramen för partens egen lagstiftning och i den utsträckning det är förenligt med dess väsentliga intressen samt med hänsyn till syftet med detta avtal, som fastställs i artikel I. Detta inbegriper beslut om inledandet av en undersökning eller ett förfarande, om en undersöknings eller ett förfarandes räckvidd och om vilka slags påföljder eller åtgärder som skall tillämpas i varje enskilt fall för att råda bot på situationen. Då det verkar som om den ena partens genomförandeåtgärder skulle kunna ha en negativ inverkan på den andra partens väsentliga intressen, skall partema i överensstämmelse med ovannämnda allmänna principer efter bästa förmåga försöka jämka sina motstridiga intressen på lämpligt sätt och därvid ta hänsyn till alla relevanta faktorer, däribland följande: i) ii) iii) iv) v) vi) Vilken relativ betydelse beteendet inom den ena partens territorium har för de ifrågavarande konkurrensbegränsande verksamheterna i förhållande till beteendet inom den andra partens territorium. Vilken relativ betydelse de konkurrensbegränsande verksamhetemas inverkan har på den ena partens väsentliga intressen i förhållande till deras inverkan på den andra partens väsentliga intressen, och huruvida denna inverkan kan förutses. Huruvida de som utövar de konkurrensbegränsande verksamheterna har haft för avsikt att påverka konsumenter, leverantörer eller konkurrenter inom territoriet av den part som vidtar genomförandeåtgärderna. I vilken grad genomförandeåtgärderna strider mot eller överensstämmer med den andra partens lagstiftning eller uttryckliga ekonomiska politik, inbegripet den som tar sig uttryck i tillämpningen av partemas respektive konkurrenslagstiftning eller i därmed sammanhängande beslut. Huruvida fysiska eller juridiska personer kommer att bli föremål för motstridiga krav från partema. Huruvida det förekommer eller saknas rimliga förväntningar som skulle kunna främjas eller hämmas av genomförandeåtgärdema. V vii) Var de berörda tillgångarna finns. viii) I vilken utsträckning de åtgärder som skall råda bot på situationen måste vidtas inom den andra partens territorium. ix) x) Huruvida det är nödvändigt att minimera en negativ inverkan på den andra partens väsentliga intressen, särskilt vid genomförandet av åtgärder som skall råda bot på konkurrensbegränsande verkningar inom den partens territorium. I vilken utsträckning den andra partens genomförandeåtgärder i fråga om samma personer, inbegripet avgöranden eller åtaganden som följer av sådana åtgärder, skulle påverkas. VII. UTBYTE AV INFORMATION 1. 2. 3. 4. I enlighet med principerna i detta avtal är partema överens om att det är i deras gemensamma intresse att dela information som underlättar en effektiv tillämpning av deras respektive konkurrenslagstiftning och som ökar förståelsen för varandras genomförandepolitik och -åtgärder. Varje part åtar sig att på begäran från den andra parten tillhandahålla all i dess ägo befintlig information som den anmodande parten beskriver och som är relevant för en genomförandeåtgärd som den anmodande partens konkurrensmyndighet vidtar eller överväger att vidta. Om de båda partemas konkurrensmyndigheter samtidigt vidtar åtgärder för att tillämpa sin konkurrenslagstiftning, skall varje parts konkurrensmyndighet på begäran av den andra partens konkurrensmyndighet förvissa sig om att de berörda fysiska eller juridiska personerna samtycker till att den relevanta konfidentiella informationen delas mellan partemas konkurrensmyndigheter. Vid samråd enligt artikel III skall varje part tillhandahålla den andra parten så mycket information den kan för att ge underlag åt en så uttömmande diskussion som möjligt av de frågor som är relevanta i samband med en särskild transaktion. VIII. HALVÅRSMÖTEN 1. skall lämpliga För att främja det gemensamma intresset av samarbete och samordning i fråga om partemas genomförandeåtgärder från partemas konkurrensmyndigheter träffas två gånger om året, om inte annat överenskommits mellan partemas konkurrensmyndigheter, för att a) utbyta information om sina pågående genomförandeåtgärder och prioriteringar, b) utbyta information om ekonomiska sektorer av gemensamt intresse, c) diskutera vilka förändringar av politiken de överväger och d) diskutera andra frågor som är av ömsesidigt intresse och gäller tillämpningen av konkurrenslagstiftningen. tjänstemän 2. En rapport om dessa halvårsmöten skall överlämnas till den gemensamma ramavtalet om kommersiellt och ekonomiskt samarbetskommittén enligt samarbete mellan Europeiska gemenskaperna och Kanada. f8 IX. MEDDELANDEN ENLIGT DETTA AVTAL Meddelanden enligt detta avtal, inbegripet anmälan enligt artikel II och begäran enligt artiklarna III och V, får överföras genom direkt muntlig kommunikation, per telefon eller telefax mellan partemas konkurrensmyndigheter. Anmälan enligt artikel II och begäran enligt artiklarna III och V skall emellertid omedelbart bekräftas skriftligen genom vanliga diplomatiska kanaler. X. 1. 2. KONFIDENTIALITET OCH ANVÄNDNING AV INFORMATION Utan att det påverkar tillämpningen av andra bestämmelser i detta avtal är ingen information, om av partema skyldig att tillhandahålla den andra parten avslöjandet av den informationen är förbjudet enligt den parts lag som innehar informationen eller vore oförenligt med den partens väsentliga intressen. Om inte annat överenskommits mellan partema skall varje part i största möjliga utsträckning se till att den information som den andra parten i förtroende tillhandahållit enligt detta avtal förblir konfidentiell. Varje part skall så långt det är möjligt motsätta sig tredje parts ansökan om avslöjande av sådan information. 3. a) Europeiska gemenskapemas konkurrensmyndighet kommer, efter att ha meddelat Kanadas konkurrensmyndighet, att underrätta de behöriga myndigheterna i den medlemsstat eller de medlemsstater vars väsentliga intressen berörs av de anmälningar som av Kanadas konkurrensmyndighet skickas till Europeiska gemenskapemas konkurrensmyndighet. b) Europeiska gemenskapemas konkurrensmyndighet kommer, efter samråd med Kanadas konkurrensmyndighet, att underrätta denna medlemsstats eller dessa medlemsstaters behöriga myndigheter om all slags samarbete och samordning i fråga om genomförandeåtgärder. Vad gäller sådana åtgärder kommer Europeiska gemenskapemas konkurrensmyndighet dock att ta hänsyn till begäran från Kanadas konkurrensmyndighet om att inte avslöja tillhandahållen information när detta är nödvändigt för att bevara konfidentialiteten. 4. 5. 6. Partemas konkurrensmyndigheter skall samråda med varandra och ta vederbörlig hänsyn till varandras väsentliga intressen, innan de vidtar någon åtgärd som kan medföra rättslig skyldighet att till en tredje part lämna ut information som i förtroende tillhandahållits enligt detta avtal. Information som av en part mottagits enligt detta avtal, med undantag för information som mottagits enligt artikel II, skall endast användas för att genomföra den partens konkurrenslagstiftning. Information som mottagits enligt artikel II skall endast användas i syften som överensstämmer med detta avtal. En part kan begära att information som tillhandahållits enligt detta avtal skall omfattas av vissa bestämmelser och villkor som parten kan komma att fastställa. Den mottagande parten skall inte använda sådan information på ett sätt som står i strid med sådana bestämmelser och villkor utan att den andra parten först godkänt detta. 19 XI. BEFINTLIG LAGSTIFTNING Innehållet i detta avtal skall inte tolkas på ett sådant sätt att det av en part krävs åtgärder som är oförenliga med dess befintliga lagstiftning eller på ett sådant sätt att det krävs en förändring av partemas eller deras respektive provinsers eller medlemsstaters lagstiftning. XII. IKRAFTTRÄDANDE OCH UPPSÄGNING 1. 2. 3. Detta avtal träder i kraft vid undertecknandet. Detta avtal skall gälla till och med 60 dagar efter den dag då en av partema skriftligen anmäler till den andra parten att den önskar säga upp avtalet. Partema skall se över funktionen av detta avtal senast 24 månader från och med dagen för dess ikraftträdande i syfte att bedöma samarbetet och fastställa ytterligare områden inom vilka ett samarbete skulle vara av nytta och andra sätt på vilka avtalet skulle kunna förbättras. Partema är överens om att denna översyn bland annat skall omfatta en analys av verkliga eller potentiella ärenden för att avgöra huruvida deras intressen skulle kunna tillgodoses bättre genom ett närmare samarbete. Till detta avtal bifogas tre skrivelser som utväxlats mellan partema. Dessa skrivelser utgör en oskiljbar del av detta avtal. TILL BEVIS HÄRPÅ har de undertecknade befullmäktigade undertecknat detta avtal. på engelska, franska, UPPRÄTTAT i danska, tyska, grekiska, spanska, italienska, nederländska, portugisiska, finska, och svenska språken, vilka samtliga texter är lika giltiga. i två exemplar den På Europeiska gemenskapens vägnar På Europeiska kol- och stålgemenskapens vägnar På Kanadas regerings vägnar 2° LISTA A ÖSTERRIKE Biindesministerium fUr wirtschaftliche Angelegenheiten Abteilung X/A/6 (Wettbewerbsangelegenheiten) BELGIEN Ministerie van Economische Zaken - Ministère des Affaires Economiques Algemene Inspectie van de Prijzen en de Mededinging - Inspection Générale des Prix et de la Concurrence DANMARK Konkurrenceradet FINLAND Kilpailuvirasto FRANKRIKE Ministère de l'Economie et des Finances Direction Générale de la Concurrence, de la Consommation et des Fraudes TYSKLAND Bundeskartellamt GREKLAND Commission de Concurrence IRLAND. Competition Authority ITALIEN Autorità Garante délia Concorrenza e del Mercato LUXEMBURG Ministère de l'Economie NEDERLÄNDERNA Ministerie van Economische Zaken PORTUGAL Ministerio da Economia Direcçào Gérai do Comércio e Concorrência SPANIEN Direccion General Politica Economica y Defensa de la Competencia SVERIGE Konkurrensverket FÖRENADE KUNGARIKET Office of Fair Trading V Kommissionens uttalande (om den information som skall överlämnas till medlemsstaterna) I enlighet med de principer som styr förhållandet mellan kommissionen och i rådets tillämpningen av konkurrensreglerna medlemsstaterna vid förordning nr 17/62 och i enlighet med artikel X. 3 i avtalet mellan Europeiska gemenskaperna och Kanada om tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning, till exempel - skall kommissionen till den medlemsstat eller de medlemsstater vars väsentliga intressen påverkas överlämna den anmälan som kommissionen översänt till eller mottagit från Kanadas konkurrensmyndighet. Medlemsstaterna skall meddelas så snart det rimligen är möjligt och på det språk som använts vid skriftväxlingen. När kommissionen översänder information till Kanadas myndigheter, skall den samtidigt informera medlemsstaterna. Kommissionen skall också meddela den medlemsstat eller de medlemsstater vars väsentliga intressen påverkas om allt samarbete och all samordning av genomförandeåtgärder så snart det rimligen är möjligt. Enligt detta uttalande anses en medlemsstats väsentliga intressen ha påverkats om genomförandeåtgärderna i fråga i) ii) iii) berör medlemsstatens genomförandeåtgärder, omfattar annan konkurrensbegränsande verksamhet än koncentrationer och förvärv, som delvis eller helt genomförs på medlemsstatens territorium, omfattar beteende som medlemsstaten antas ha krävt, uppmuntrat eller godkänt, iv) omfattar en koncentration eller ett förvärv där - en eller flera av partema som genomför transaktionen eller ett företag som kontrollerar en eller flera av partema som genomför transaktionen är ett företag som bildats eller organiserats enligt medlemsstatens konkurrenslagstiftning, v) vi) inbegriper ett åläggande eller en begäran om gottgörelse som skulle kräva eller förbjuda ett visst beteende på medlemsstatens territorium innebär att Kanadas konkurrensmyndighet söker information som finns på medlemsstatens territorium. Dessutom kommer kommissionen minst två gånger om året vid sammanträden med regeringamas sakkunniga i konkurrensfrågor att informera alla medlemsstaterna om genomförandet allt om kontakterna med Kanadas konkurrensmyndighet om överlämnande av information som kommissionen mottagit enligt avtalet till medlemsstaterna. av avtalet och framför 2? Utkast till tolkningsskrivelse till Kanadas regering Herr/Fru [Namn] Den [datum] ingick Europeiska gemenskapemas råd och kommission Avtalet mellan Europeiska gemenskaperna och Kanadas regering om tillämpningen av deras konkurrenslagstiftning. För att klargöra hur Europeiska gemenskaperna tolkar avtalet, presenterar vi nedan två tolkningsförklaringar. 1. 2. Mot bakgrund av artikel XI i avtalet, bör artikel X. l tolkas så att information som omfattas av bestämmelserna i artikel 20 i rådets förordning 17/62 eller av motsvarande bestämmelser i andra förordningar inom konkurrensområdet inte till Kanadas som helst omständigheter kan överlämnas under några konkurrensmyndighet, såvida inte den berörda källan uttryckligen medger detta. Inte heller far den information som artiklarna II. 8 och VII i avtalet hänvisar till inbegripa information som omfattas av artikel 20 i förordning 17/62 eller av motsvarande bestämmelser inom konkurrensområdet, såvida inte den berörda källan uttryckligen medger detta. Mot bakgrund av artikel X. 2 i avtalet kommer all information som endera parten i förtroende har tillhandahållit enligt avtalet att betraktas som konfidentiell av den mottagande parten, som bör motsätta sig alla krav på att avslöja information för en tredje part, såvida inte ett sådant avslöjande har a) godkänts av den part som informationen eller b) krävs enligt den mottagande partens tillhandahållit lagstiftning. Detta tolkas som - - att varje part garanterar att all information som tillhandahållits i förtroende av den andra parten förblir konfidentiell i enlighet med den mottagande partens tillämpliga regler, inklusive de regler som skall garantera att information egna genomförandeåtgärder förblir konfidentiell, samband med en parts inhämtats som i att varje part skall använda alla de rättsliga medel som står till dess förfogande för att motsätta sig avslöjandet av denna information. Vi vill också bekräfta att om en part skulle fa kännedom om att information oavsiktligt har använts eller avslöjats på ett sätt som står i strid med bestämmelserna i artikel X, trots att parten har gjort sitt bästa, skall den parten omedelbart meddela den andra parten. 2? Vi skulle vara tacksamma om ni kunde bekräfta att dessa tolkningsförklaringar inte utgör något problem för Kanadas regering. Med vänliga hälsningar På Europeiska gemenskapens och Europeiska Jcol- och stålgemenskapens vägnar l4 Utkast till svar från Kanadas regering Legal Services, Industry Canada Place du Portage, Phase 1 50 Victoria Street Hull, Quebec (Kl A 0C9) Telefon: (819) 997 3325 Telefax: (819) 953 9267 Datum: Kommissionsledamot Karel Van Miert 200 Rue de la Loi 1049 Bryssel Belgien Kommissionsledamot Van Miert, Tack för ert brev av den (. ). Det gläder oss att avtalet mellan Europeiska gemenskaperna och Kanadas regering om tillämpningen av respektive parts konkurrenslagstiftning nu är klart. Tolkningsförklaringarna och de andra förklaringarna i er skrivelse överensstämmer med vår tolkning av avtalet. Angående tillämpningen av artikel XI skulle jag för säkerhets skull vilja poängtera att ingen information kan lämnas ut av Kanada enligt detta avtal som inte skulle ha kunnat lämnats ut även utan att avtalet kommit till stånd. Jag ber er att omgående i brev bekräfta att ni instämmer i denna tolkning. Vi ser fram emot ett fortsatt och utökat samarbete inom konkurrenslagstiftningen med utgångspunkt från avtalet och vårt hittillsvarande samarbete. Med vänliga hälsningar Konrad von Finckenstein Direktör för forskning och utveckling 15 Utkast till svar till Kanadas regering Herr/Fru [Namn] Tack för ert brev av den några problem för den Europeiska gemenskapen. Vi bekräftar härmed att ert brev inte ger upphov till Vi är mycket nöjda över att avtalet mellan den Europeiska gemenskapen och Kanada har kommit till stånd och ser fram emot ett nära samarbete i framtiden. Med vänliga hälsningar På Europeiska gemenskapens och Europeiska kol- och stålgemenskapens vägnar 16 ISSN 1024-4506 KOM(98) 352 slutlig DOKUMENT SV 08 11 06 01 Katalognummer : CB-C0-98-369-SV-C ISBN 92-78-37011-8 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg X\


title: Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1223/98 ta' l-4 ta' Ġunju 1998 li jemenda r-Regolament (KEE) Nru 1408/71 dwar l-applikazzjoni ta' l-skemi ta-Sigurtà Soċjali għal persuni impjegati, persuni li jaħdmu għal rashom u għall-membri tal-familji tagħhom li jiċċaqilqu fi ħdan il-Komunità u r-Regolament (KEE) Nru 574/72 li jniżżel il-proċedura għall-implimentazzjoni tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71

eurovoc_concepts:
Community migration
EU national
family
self-employment
social security
wage earner

formats: html pdf print

text: 292 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 05/Vol. 3 31998R1223 13. 6. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 168/1 IR-REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru 1223/98 ta’ l-4 ta’ Ġunju 1998 li jemenda r-Regolament (KEE) Nru 1408/71 dwar l-applikazzjoni ta’ l-skemi tas-Sigurtà Soċjali għal persuni impjegati, persuni li jaħdmu għal rashom u għall-membri tal-familji tagħhom li jiċċaqilqu fi ħdan il-proċedura għall-implimentazzjoni il-Komunità u r-Regolament (KEE) Nru 574/72 li jniżżel tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71 IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ekonomika Ewropea, u partikolarment l-Artikoli 51 u 235 tiegħu, Wara li kkunsidra l-proposti tal-Kummissjoni (1), mogħtija wara li saret konsultazzjoni mal-Kummissjoni Amministrattiva dwar is-Sigurtà Soċjali għal Ħaddiema Emigranti, Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew (2), Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali (3), (1) tal-Kunsill Billi huwa xieraq li jsiru ċerti emendi lir-Regolament tal- Kunsill (KEE) Nru 1408/71 ta’ l-14 ta’ Ġunju 1971 dwar l-applikazzjoni ta’ skemi ta’ sigurtà soċjali għal persuni impjegati, persuni li jaħdmu għal rashom u l-membri tal- familja tagħhom li jiċċaqilqu fi ħdan il-Komunità (4), u lir- Regolament (KEE) Nru 574/72 tal-21 ta’ Marzu 1972 li jniżżel il-proċeduri għall-implimentazzjoni tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71 dwar l-applikazzjoni ta’ skemi ta’ sigurtà soċjali għal persuni impjegati, għal persuni li jaħdmu għal rashom u l-membri tal-familja tagħ- jiċċaqilqu fi ħdan il-Komunità (5); billi dawn hom li l-emendi huma marbuta mat-tibdil l-Istati Membri għamlu fil-liġijiet tagħhom dwar is-sigurtà soċjali. li (2) Billi huwa meħtieġ li jiġu emendati l-Artikoli 29 u 31 tar- Regolament (KEE) Nru 1408/71 u l-Artikoli 29, 30, 31, 93 (1) ĠU C 290, ta’ l-24. 9. 1997, p. 28. (2) ĠU C 152, tat-18. 5. 1998. (3) ĠU C 73, tad-9. 3. 1998, p. 42. (4) ĠU L 149, tal-5. 7. 1971, p. 2. Ir-Regolament aġġornat bir-Regolament (KE) Nru 118/97 (ĠU L 28, tat-30. 1. 1997, p. 1) u emendata l-aħħar bir-Regolament (KE) Nru 1290/97 (ĠU L 176, ta’ l-4. 7. 1997, p. 1). (5) ĠU L 74, tas-27. 3. 1972, p. 1. Ir-Regolament aġġornat l-aħħar bir- Regolament (KE) Nru 118/97 (ĠU L 28, tat-30. 1. 1997, p. 1) u emendat l-aħħar bir-Regolament (KE) Nru 1290/97 (ĠU L 176, ta’ l-4. 7. 1997, p. 1). u 95 tar-Regolament (KEE) Nru 574/72 wara li ġie emendat l-Artikolu 95 tar-Regolament (KEE) Nru 574/72 permezz tar-Regolament (KE) Nru 3095/95 (6), jissostitwixxi familja r-rimborż f’somma waħda f’daqqa għal kull permezz ta’ rimborż b’somma waħda f’daqqa għal kull persuna. li Billi huwa meħtieġ li jkunu emendati l-paragrafi 1 u 2 tat- taqsima “G. L-IRLANDA” tal-Parti I ta’ l-Anness I tar- Regolament (KEE) Nru 1408/71 sabiex jitqies it-tibdil li rigward is-sigurtà soċjali u seħħ fil-liġijiet s-servizzi soċjali. Irlandiżi Billi t-tibdil fil-liġijiet ta’ l-Awstrija jagħti lok għall-ħtieġa li jitħassru r-riferenzi għall-allokazzjonijiet għal twelid ta’ tfal fit-taqsima “K. L-AWSTRIJA” fil-Parti II ta’ l-Anness II tar- Regolament (KEE) Nru 1408/71. jkun xieraq li “H. L-ITALJA”, jkunu addattati “G. Billi “J. L-OLANDA” u “M. l-IRLANDA”, IL-FINLANDJA” ta’ (KEE) Nru 1408/71 sabiex jitqiesu t-tibdiliet fil-liġijiet Irlandiżi, Taljani, Olandiżi u Finlandiżi. l-Anness IIa tar-Regolament t-taqsiemiet Billi t-tibdil fil-liġijiet Irlandiżi u Olandiżi jagħti lok għall- ħtieġa li jkunu emendati r-riferenzi għal liġijiet fl-Anness IV it-taqsima “G. tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71, l-IRLANDA” l-OLANDA”, is-subparagrafu (b), tal-Parti A, u l-paragrafu 1(f) tal- Parti D. it-taqsima “J. tal-Parti A, Billi huwa meħtieġ li jitħassar il-paragrafu 1 tat-taqsima “B. ID-DANIMARKA” ta’ l-Anness VI tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71 sabiex jitqies l-emendar tal-liġijiet Daniżi dwar l-assigurazzjoni dwar il-qgħad. (3) (4) (5) (6) (7) (6) ĠU L 335, tat-30. 12. 1995, p. 1 05/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 293 (8) (9) tal- Billi huwa meħtieġ, skond il-każistika tal-Qorti Ġustizzja (partikolarment id-deċiżjoni fil-Każ C-251/94 Lafuente Nieto), jkun addattat il-paragrafu 4(b) tat- taqsima “D. SPANJA” ta’ l-Anness VI tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71, fejn skond dispo\izzjonijiet l-ammont tal-pensjoni bażika hija kkalkolata abażi tal- kontribuzzjonijiet tal-passat. interni, li jkun komplet il-paragrafu 7 tat- Billi huwa meħtieġ li taqsima “E. FRANZA” ta’ l-Anness VI tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71 permezz ta’ referenza għal allokazzjonijiet tal-familja għax-xogħol ta’ persuna r-reġistrata li tieħu ħsieb tfal minuri. (10) Billi huwa meħtieġ li jkun emendat il-paragraph 5 tat- taqsima “G. l-IRLANDA” ta’ l-Anness VI tar-Regolament (KEE) Nru 1408/71 biex jitqies il-metodu ta’ kif jiġi kkal- kolat il-ħlas għall-allokazzjonijiet ta’ benefiċċji dwar mard u qgħad. (11) Billi t-tibdil fil-liġijiet Olandiżi rigward sopravissuti u l-inkapaċità għax-xogħol ta’ ħaddiema li jaħdmu għal ras- hom jagħti lok għall-ħtieġa li tkun addattata t-taqsima “J. l-OLANDA” (KEE) Nru 1408/71. tar-Regolament l-Anness VI ta’ Finlandiżi dwar (12) Billi huwa meħtieġ li tkun iċċarata l-applikazzjoni tal- liġijiet il-pensjoni nazzjonali; billi l-paragrafu 4 ġdid għandu jiżdied mat-taqsima “M. il-FINLANDJA” (KEE) Nru 1408/71. tar-Regolament l-Anness VI ta’ l-Irlanda, il-Lussemburgu, (13) Billi riorganizzazzjonijiet amministrattivi fid-Danimarka, il-Greċja, l-Olanda, l-Italja, l-Awstrija u l-Finlandja jagħtu lok għall-ħtieġa li jkunu addattati t-taqsimiet “B. ID-DANIMARKA” ta’ l-Annessi 2, 3, 4 u 10, “F. IL-GREĊJA” ta’ l-Annessi 1, 2 u 10, “G. l-Annessi 2, 3 4, “H. L-ITALJA” ta’ L-IRLANDA” ta’ l-Annessi 2, 3 u 10, “I. IL-LUSSEMBURGU” ta’ l-Anness 10, “J. L-OLANDA” ta’ l-Annessi 2, 3, 4 u 10, “K. L-AWSTRIJA” ta’ l-Annessi 1, 2, 3, 4 u 10, “M. IL-FINLANDJA” ta’ l-Annessi 2, 3, 4 u 10 tar-Regolament (KEE) Nru 574/72. (14) Billi huwa meħtieġ li jkunu addattati t-temi “9. IL-BELĠJU — L-OLANDA”, “77. l-ITALJA — l-OLANDA”, “87. IL-LUSSEMBURGU — L-ISVEZJA”, “93. L-OLANDA — IR-RENJU UNIT” u “103. L-ISVEZJA — IR-RENJU UNIT” ta’ l-Anness 5 tar-Regolament (KEE) Nru 574/72. (15) Billi huwa meħtieġ li tkun emendata t-taqsima “K. L-AWSTRIJA” (KEE) Nru 574/72 sabiex jitqies l-emendar tal-liġijiet ta’ l-Awstrija dwar benefiċċji tal-mard u l-maternità. l-Anness 9 tar-Regolament ta’ (16) Billi, sabiex jintlaħqu l-għanijiet tal-moviment ħieles ta’ ħaddiema fil-qasam tas-sigurtà soċjali, huwa meħtieġ u xie- jirrigwardaw raq il-koordinazzjoni ta’ l-iskemi nazzjonali tas-sigurtà soċjali permezz ta’ strument legali tal-Komunità li jkun jorbot u applikabbli direttament f’kull Stat Membru. emendati r-regoli jkunu li li (17) Billi dan huwa konsistenti mad-dispożizzjonijiet tat-tielet paragrafu ta’ l-Artikolu 3b tat-Trattat, ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT: Ir-Regolament (KEE) Nru 1408/71 għandu jkun emendat kif ġej: 1. L-Artikolu 29(1)(a) għandu jinbidel b’dan li ġej: L-Artikolu 1 “(a) benefiċċji innatura għandhom ikunu pprovduti mill-istituzzjoni tal-familja skond id-dispożizzjonijiet stabbilità skond id-dispożizzjonijiet ta’ l-Artikolu 27 jew l-Artikolu 28(2); jekk il-post tar-residenza jinsab fi Stat Membru kompetenti, benefiċċji innatura għandhom ikunu pprovduti, u l-ispejjeż maħruġa mill-istituzzjoni kompetenti;”. tar-residenza tal-membri tamministra, bl-ispejjeż maħruġa mill-istituzzjoni li dik l-istituzzjoni tal-liġijiet tal-post 2. Fl-Artikolu 31(a), il-kliem “l-istituzzjoni fil-post tar-residenza tal-pensjonant” għandhom jinbidlu bil-kliem “l-istituzzjoni fil-post tar- residenza tal-pensjonant jew il-membri tal-familja tiegħu;”. 3. Fl-Anness I, il-Parti I, it-taqsima “G. L-IRLANDA”: (a) (b) fil-paragrafu 1, il-kliem “It-Taqsima 5 u 37 ta’ l-Att Konsolidat dwar l-Għajnuna Soċjali 1981” għandu jinbidel bi “L-Artikoli 9, 21 u 49 ta’ l-Att Konsolidat dwar l-Għajnuna Soċjali 1993”; fil-paragrafu 2, il-kliem “It-Taqsima 17a ta’ l-Att Konsolidat dwar l-Għajnuna Soċjali 1981” għandu jinbidel bi “L-Artikoli 17 u 21 ta’ l-Att Konsolidat dwar l-Għajnuna Soċjali 1993”. 294 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 05/Vol. 3 4. Fl-Anness II, Parti II, it-taqsima “K. L-AWSTRIJA” għandha tinbidel skond kif ġej: “K. L-AWSTRIJA Xejn”. 5. L-Anness IIa għandu jkun emendat kif ġej: (a) fit-taqsima “B. ID-DANIMARKA”, għandu jiżdied punt ġdid skond kif ġej: “(ċ) Il-benefiċċju temporanju għal persuni bla xogħol li kienu ttieħdu għal xogħol flessibbli għal 12-il xahar (ledighedsydelse) (Liġi Nru 455 ta’ l-10 ta’ Ġunju 1997)”; (b) fit-taqsima “F. IL-GREĊJA”, il-punti (d), (e), (g), (h) u (i) għandhom jinbidlu b’dan li ġej: “(d) allokazzjoni għal persuni li jsofru minn haemolytic anaemia konġenitali (Liġi 2362/1995; ordni ministerjali komuni G4a/F. 167/2073/82 u ordni ministerjali komuni P47/F. 222/225 oik. 4711/94); (e) allokazzjoni għal persuni neqsin mis-smigħ u (Liġi eċċezzjonali 421/37; ordni ministerjali komuni D 8b 423/73, ordni minis- terjali komuni G4/F/11. 2/oik. 1929/82 u ordni ministerjali komuni G4/F. 422/oik. 1142/85); (g) allokazzjoni għal spasmophiliacs (Digriet-Liġi 162/73; ordni ministerjali komuni G4a/F. 224/oik. 1434/84); (h) allokazzjoni għal persuni (Ordni Ministerjali Komuni jsofru minn diżabilità mentali serja (Digriet-Liġi 162/73) G4b/F. 12/oik. 1930/82, ordni ministerjali komuni G4b/F. 423/oik. 1167/84 u ordni ministerjali komuni G4b/F. 423/oik. 82/oik. 529/85); li (i) allokazzjoni għal persuni nieqsa mid-dawl (Liġi 958/79)”; (c) fit-taqsima “G. L-IRLANDA”, is-subparagrafi (a) sa (g) għandhom jinbidlu b’dan li ġej: “(a) Assistenza għall-qgħad (Att Konsolidat dwar l-Għajnuna Soċjali, 1993, il-Parti III, il-Kapitolu 2); (b) Pensjonijiet għax-xjuħija u għal persuni nil- Parti III, il-Kapitoli 4 u 5); (ċ) Pensjoni (mhux kontributorja) għar-romol nisa, pensjoni (mhux kontributorja) għar-romol irġiel u pensjoni (mhux kontributorja) għall-orfni. (Att Konsolidat dwar l-Għajnuna Soċjali 1993, il-Parti III, il-Kapitolu 6 kif emendat permezz tal- Parti V ta’ l-Att dwar l-Għajnuna Soċjali 1997); (d) Ħlas għal familji b’ġenitur wieħed (Att Konsolidat dwar l-Għajnuna Soċjali, 1993, il-Parti III, il-Kapitolu 9); (e) Allokazzjoni għal persuni li jieħdu ħsieb ħaddieħor (Att Konsolidat dwar l-Għajnuna Soċjali, il-Parti III, il-Kapitolu 10); (f) supplement għad-dħul tal-familja (Att Konsolidat dwar l-Għajnuna Soċjali 1993, il-Parti V); (g) allokazzjoni għal diżabilità (Att dwar l-Għajnuna Soċjali 1996, il-Parti IV). ”; (d) is-subparagrafu li ġej għandu jiżdied mat-taqsima “H. L-ITALJA”: “(h) allokazzjoni soċjali (Liġi Nru 335 tat-8 ta’ Awissu 1995)”; (e) fit-taqsima “J. L-OLANDA”, il-kelma “Xejn” għandha tiġi ssostitwita skond kif ġej: “il-benefiċċji għall-inkapaċità għal żgħażagħ b’diżabilità (Liġi ta’ l-24 t’ April 1997)”; (f) fit-taqsima “M. IL-FINLANDJA”, is-subparagrafu (d) għandu jinbidel skond kif ġej: “(d) l-appoġġ għas-suq tax-xogħol (Att dwar l-Appoġġ tas-Suq tax-Xogħol 1542/93)”. 6. L-Anness III għandu jiġi emendat kif ġej: (a) fil-Parti A, il-punt “98. L-AWSTRIJA — L-ISVEZJA” għandu jinbidel skond kif ġej: “98. L-AWSTRIJA — L-ISVEZJA Il-Konvenzjoni dwar is-sigurtà soċjali tal-21 ta’ Marzu 1996”; (b) fil-Parti B, il-partita “98. L-AWSTRIJA — L-ISVEZJA” għandu jinbidel skond kif ġej: “98 L-AWSTRIJA — L-ISVEZJA L-Artikolu 5 tal-Konvenzjoni dwar is-sigurtà soċjali tal-21 ta’ Marzu 1996”. 05/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 295 7. L-Anness IV għandu jiġi emendat kif ġej: (a) fil-parti A, it-test tat-taqsima “G. L-IRLANDA” għandu jinbidel skond kif ġej: “G. L-IRLANDA il-Parti II, il-Kapitolu 15, ta’ l-Att Konsolidat dwar l-Għajnuna Soċjali 1993”; (b) fil-parti A, it-taqsima “J. L-OLANDA” is-subparagrafu (b) għandu jinbidel skond kif ġej: “(b) Il-Liġi ta’ l-24 ta’ April 1997 dwar assigurazzjoni kontra l-inkapaċità għax-xogħol minn persuni li jaħdmu għal rashom (WAZ), skond kif emendat”; (ċ) fil-parti Ċ, it-test ta’ “G. L-IRLANDA” għandu jinbidel skond kif ġej: “G. L-IRLANDA L-applikazzjonijiet kollha għal pensjonijiet dwar irtirar, pensjonijiet (kontributorji) dwar il-pensjonijiet il-pensjonijiet (kontri- butorji) għar-romol nisa u l-pensjonijiet (kontributorji) għar-romol irġiel”; (d) fil-parti D, il-paragrafu 1(f) għandu jinbidel skond kif ġej: “(f) Il-pensjoni ta’ l-Olanda għas-sopravissuti taħt il-Liġi tal-21 ta’ Diċembru 1995 dwar l-assigurazzjoni ġenerali għal dipendenti sopravissuti”. 8. L-Anness VI għandu jiġi emendat kif ġej: (a) fit-taqsima “B. ID-DANIMARKA”, il-paragrafu 1 għandu jitħassar; (b) fit-taqsima “D. SPANJA”, il-paragrafu 4(b) għandu jinbidel skond kif ġej: “(b) l-ammont tal-pensjoni miksuba għandu jiżdied bl-ammont ta’ żidiet u rivalorizzazzjonijiet ikkalkolati għal kul sena susse- gwenti, għal pensjonijiet ta’ l-istess natura”; (ċ) il-paragrafu 7 tat-taqsima “E. FRANZA” għandu jinbidel skond kif ġej: “7. Minkejja l-Artikoli 73 u 74 tar-Regolament, l-allokazzjonijiet għall-kura tat-tfal fid-djar, l-allokazzjonijiet għad-djar, l-allokazzjonijiet tal-familja għax-xogħol ta’ persuna rreġistrata li tieħu ħsieb minorenni u l-allokazzjoni għat-trobbija ta’ mino- renni mill-ġenituri għandhom jingħataw biss lill-persuni kkonċernati u membri tal-familji tagħhom li jgħixu fit-territorju Franċiż”; (d) il-paragrafu 5 tat-taqsima “G. l-IRLANDA” għandu jinbidel skond kif ġej: “5. Sabiex jiġi kkalkolat l-qligħ għall-allokazzjonijiet ta’ benefiċċju għall-mard jew benefiċċju għall-qgħad taħt il-liġijiet Irlandiżi, ammont daqs il-paga medja ta’ ġimgħa f’dik is-sena, ta’ impjegati rġiel u nisa, skond kif ikun applikabbli, għandu, minkejja l-Artikoli 23(1) u 68(1) tar-Regolament, ikun mogħti lill-persuna impjegata skond kull ġimgħa ta’ xogħol kompletata bħala persuna impjegata taħt il-liġijiet ta’ Stat Membru ieħor matul il-perijodu preskritt”; (e) fit-taqsima “J. L-OLANDA”: (1) fil-paragrafu 2(f): (i) l-ewwel paragrafu għandu jinbidel skond kif ġej: “(f) bħala deroga mid-dispożizzjonijiet ta’ l-Artikolu 45(1) tal-liġi dwar l-assigurazzjoni ġenerali għall-età anzjana (AOW) u l-Artikolu 63(1) tal-liġi ġenerali dwar l-assigurazzjoni ta’ dipendenti sopravissuti (ANW), il-konjuġi ta’ persuna impegata jew ta’ persuni li taħdem għal rasha koperta minn skema ta’ assigurazzjoni obbligatorja, li jgħix fi Stat Membru li mhuwiex l-Olanda, għandu jkun awtorizzat jieħu assigurazzjoni volontarja taħt dawk il-liġijiet, iżda biss għall-perjodi wara t-2 ta’ Awissu 1989 matul liema l-persuna impjegata jew il-persuna li taħdem għal rasha huwa jew kien assigurat b’mod obligatorju taħt il-liġijiet imsemmija hawn fuq. Din l-awtorizzazzjoni tintemm fid-data tat- tmiem ta’ l-assigurazzjoni obligatorja ta’ persuna impjegata jew persuna li taħdem għal rasha”; (ii) fit-tieni, ir-raba u l-ħames paragrafi il-kliem “liġi ġenerali dwar l-assigurazzjoni għar-romol u l-orfni” għandhom jinbidlu b “liġi ġenerali għal dipendenti sopravissuti”; (2) fil-paragrafu 3: (i) għandu jiżdied it-titolu li ġej: “3. L-applikazzjoni tal-liġi ġenerali ta’ l-Olanda dwar l-assigurazzjoni ta’ dipendenti sopravissuti”; (ii) Is-subparagrafu (a) għandu jinbidel skond kif ġej: “(a) kwalunkwe persuna impjegata jew persuna li taħdem għal rasha li mhijiex aktar soġġetta għal-liġijiet Olandiżi dwar l-assigurazzjoni ġenerali għal dipendenti sopravissuti għandha titqies bħala assigurata taħt dawk il-liġijiet meta r-riskju jimmaterjalizza, sabiex jiġu implimentati d-dispożizzjonijiet tal-Kapitolu III tat-Titolu III tar-Regolament, 296 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 05/Vol. 3 jekk dik il-persuna hija assigurata taħt il-liġijiet ta’ Stat Membru ieħor għall-istess riskju, jew fin-nuqqas ta’ dan, fil- każ fejn skada ż-żmien li fih benefiċċju għal sopravissut/a kellu jitħallas skond il-liġijiet ta’ Stat Membru ieħor. Din l-aħħar kundizzjoni għandha titqies li ġiet imwettqa,, madankollu, fil-każ imsemmi fl-Artikolu 48(1)”; (iii) l-ewwel paragrafu tas-subparagrafu (b) għandu jinbidel skond kif ġej: “(b) fejn, skond is-subparagrafu (a), armla għandha dritt għal pensjoni tar-romol taħt il-liġi Olandiża dwar l-assigurazzjoni ġenerali għal dipendenti sopravissuti, dik il-pensjoni għandha tiġi kkalkolata skond l-Artikolu 46(2) tar-Regolament”; (iv) is-subparagrafu (d) għandu jġi ssostitwit skond kif ġej: “(d) għall-għanijiet ta’ l-Artikolu 46(2) tar-Regolament, huma biss il-perijodi ta’ assigurazzjoni kompletati wara l-età ta’ 15-il sena taħt il-liġijiet Olandiżi li għandhom jittieħdu inkonsiderazzjoni bħala perjodi ta’ assigurazzjoni”; (3) fil-paragrafu 4: (i) għandu jiżdied it-titolu li ġej: “4. Applikazzjoni tal-liġijiet ta’ l-Olanda rigward inkapaċità għax-xogħol”; (ii) fis-subparagrafu (a), dan li ġej għandu jiddaħħal wara “Liġi tal-11 ta’ Diċembru 1975 rigward inkapaċità għax-xogħol (AAW)”:“u l-Liġi ta’ l-24 ta’ April 1997 dwar assigurazzjoni kontra inkapaċità għax-xogħol minn persuni li jaħdmu għal rashom”; (iii) fis-subparagrafu (b)(ii): — il-kliem “Liġi tal-11 ta’ Diċembru 1975 (AAW)” għandu jinbidel permezz ta’:“Liġi ta’ l-24 t’ April 1997 dwar assigurazzjoni kontra l-inkapaċità għax-xogħol minn persuni li jaħdmu għal rashom”, — is-sentenza:“Jekk l-ammont ta’ benefiċji kkalkolati skond id-dispożizzjonijiet ta’ (i) huwa inqas minn dak li jirriżulta mill-applikazzjoni tad-dispożizzjonijiet ta’ (ii), il-benefiċċju msemmi l-aħħar għandu jitħallas” għandha titħassar; (iv) fis-subparagrafu (ċ): — fl-ewwel paragrafu, il-kliem “liġi msemmija hawn fuq tal-11 ta’ Diċembru 1975 (AWW)” għandha tiġi ssostitwita permezz ta’:“Liġi ta’ l-24 ta’ April 1997 dwar l-assigurazzjoni kontra inkapaċità għax-xogħol minn persuni li jaħdmu għal rashom”, — wara t-tielet daħla għandha tiżdied ir-raba daħla’, skond kif ġej: “— il-perijodi ta’ assigurazzjoni kompletati skond il-Liġi ta’ l-24 ta’ April 1997 dwar l-assigurazzjoni kontra l-inkapaċità għax-xogħol minn persuni li jaħdmu għal rashom (WAZ)”; (f) fit-taqsima “K. L-AWSTRIJA”, għandu jiżdied paragrafu ġdid skond kif ġej: “5. Id-dispożizzjonijiet assigurazzjoni tal-mard taħt il-liġi Awstrijaka dwar il-protezzjoni ta’ vittmi speċjali (Versorgungsgesetze)”; tar-Regolament għandhom japplikaw wkoll għal persuni b’kopertura ta’ l-Artikolu 22(1)(a) ta’ (g) il-paragrafu ġdid li ġej għandu jiżdied mat- taqsima “M. IL-FINLANDJA”: “4. Persuna impjegata jew li taħdem għal rasha li mhijiex aktar assigurata taħt l-iskema Nazzjonali tal-Pensjonijiet hija meqjusa, meta jiġu applikati d-dispożizzjonijiet tat-Titolu III, Kapitolu 3 ta’ dan ir-Regolament, bħala waħda li żżomm l-istat ta’ persuna assigurata jekk, meta r-riskju jimmaterjalizza, hu jew hi kien/et assigurat/a taħt il-liġijiet ta’ Stat Membru ieħor, jekk dan ma kienx il-każ, hu jew hi jkun/tkun intitolat/a, rigward l-istess riskju, għal pensjoni taħt il-liġijiet ta’ Stat Membru ieħor. Madan- kollu, din il-ħtieġa ta’ l-aħħar hija meqjusa bħala sodisfatta fil-każ imsemmi fl-Artikolu 48(1)”. Ir-Regolament (KEE) Nru 574/72 għandu jkun emendat skond kif ġej: 1. L-Artikolu 29 għandu jiġi emendat skond kif ġej: L-Artikolu 2 (a) fil-paragrafu 1, il-kliem “jirrisjedi fl-istess Stat Membru” għandhom jiżdiedu wara “pensjonant u l-membri tal-familja tiegħu”; (b) fil-paragrafi 2 u 5, il-kliem “jirrisjedi fl-istess Stat Membru” għandhom jiżdiedu wara “membri tal-familja tiegħu”. 05/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 297 2. L-Artikolu 30 għandu jiġi emendat skond kif ġej: (a) fit-titolu, il-kliem “barra mill-Istat Membru kompetenti” għandu jiddaħħal wara “li huma residenti”; (b) il-paragrafu 1 għandu jiġi emendat skond kif ġej: — it-tieni sentenza għandha tinbidel b’dan li ġej:“Din id-dikjarazzjoni ċċertifikata, li għandha tinħareġ mill-istituzzjoni jew mill- istituzzjonijiet responsabbli mill-ħlas tal-pensjoni, jew, fejn applikabbli, l-istituzzjoni awtorizzata tiddeċiedi dwar id-dritt għall-benefiċċji innatura, għandu jibqa’ validu sakemm l-istituzzjoni tal-post tar-residenza tal-membri tal-familja ma tkunx ġiet infurmata bil-kanċellament tiegħu”, — is-sentenza li ġejja għandha tiddaħħal wara t-tieni sentenza:“Jekk il-membri tal-familja ma jippreżentawx dikjarazzjoni ċċer- tifikata, l-istituzzjoni tal-post tar-residenza għandha, sabiex tiksbu, tikkuntattja l-istituzzjoni jew l-istituzzjonijiet responsab- bli mill-ħlas tal-pensjoni jew, fejn ikun applikabbli, l-istituzzjoni awtorizzata li tagħmel dan”; (ċ) il-paragrafu 3 għandu jinbidel b’dan li ġej: “3. L-istituzzjoni li ħarġet id-dikjarazzjoni ċċertifikata msemmija fil-paragrafu 1 għandha tinforma lill-istituzzjoni tal-post tar- residenza tal-membri tal-familja bis-sospensjoni jew irtirar tal-pensjoni. L-istituzzjoni tal-post tar-residenza tal-membri tal- familja tista, f’kull ħin, titlob lill-istituzzjoni li ħarġet id-dikjarazzjoni ċċertifikata sabiex tforniha b’kull informazzjoni rigward id-dritt għall-benefiċċji innatura”; (d) il-paragrafu li ġej għandu jiżdied wara l-paragrafu 4: “5. L-istituzzjoni tal-post tar-residenza għandha tinforma lill-istituzzjoni li ħarġet id-dikjarazzjoni msemmija fil-paragrafu 1 b’kull reġistrazzjoni li hija għamlet, skond id-dispożizzjonijiet ta’ dak il-paragrafu”. 3. Fl-Artikolu 31 is-sentenza li ġejja għandha tiżdied fl-aħħar tal-paragrafu 3: “Jekk dan ta’ l-aħħar jirrisjedi fit-territorju ta’ Stat Membru li mhuwiex dak tal-pensjonant, id-dikjarazzjoni ċċertifikata pprovduta fil- paragrafu 1 għandha jinħareġ mill-istituzzjoni tal-post tar-residenza tagħhom, li, għall-għanijiet tal-paragrafu 2, għandha tkun meq- jusa li hija l-istituzzjoni kompetenti”. 4. 5. Fl-Artikolu 93(1) u (2), il-kliem “l-Artikolu 29(1)” għandu jitħassar. L-Artikolu 95 għandu jiġi emendat skond kif ġej: (a) fil-paragrafu 1, il-kliem “u l-Artikolu 29(1)” għandu jiżdied wara “l-Artikolu 28(1) u 28(a)”; (b) fil-paragrafu 3(b), il-kliem “pensjonanti u l-membri tal-familja tagħhom imsemmija fl-Artikolu 28(2)” għandhom jinbdlu bi “pensjonanti, u/jew membri tal-familja tagħhom, imsemmija fl-Artikolu 28(2) jew l-Artikolu 29(1)”. 6. L-Anness 1 għandu jkun emendat kif ġej: (a) il-paragrafi li ġejjin ser jiżdiedu fit-taqsima “F. GREĊJA”: “4. Υπουργός Εθνικής Αμύνης (il-Ministeru tad-Difiża Nazzjonali, Ateni) 5. Υπουργός Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων il-Ministru għall-Edukazzjoni u l-Affarijiet Reliġjużi, Ateni)”; (b) fit-taqsima “G. l-IRLANDA,” il-paragrafu 1 għandu jinbidel b’dan li ġej: “1. il-Ministru għal Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u l-Familja, Dublin”; (ċ) it-taqsima “K. L-AWSTRIJA” għandha tinbidel skond kif ġej: “K. L-AWSTRIJA 1. Bundesminister für Arbeit, Gesundheit and Soziales (il-Ministeru Federali għax-Xogħol, Saħħa u Affarijiet Soċjali), Wien 2. Bundesminister für Umwelt, Jugend und Familie (il-Ministeru Federali tal-Ambjent, taż-Żgħażagħ u tal-Familja), Wien”. 7. L-Anness 2 għandu jkun emendat kif ġej: (a) fit-taqsima “B. id-DANIMARKA”, il-paragrafi 2(a) u 3(a), il-kliem “Direktoratet for Social Sikring og Bistand (l-Uffiċċju Nazzjonali għas-Sigurtà Soċjali u l-Għajnuna), København” fil-kolonna tal-lemin għandu jinbidel permezz ta’: “Den Sociale Sikringsstyrelse (l-Amminstrazzjoni tas-Sigurtà Soċjali), København”. 298 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 05/Vol. 3 (b) fit-taqsima “F. IL-GREĊJA”: (1) fil-partiti 1 sa 6, is-subparagrafi (i), (ii) u (iii) għandhom ikunu rinumerati (a), (b) u (ċ) rispettivament; (2) is-subparagrafi li ġejjin għandhom jiddaħħlu fil-partita 1: “(d) skema speċjali għal ħaddiema tas-servizz pubbliku: (i) impjegati taċ-ċivil: (ii) ħaddiema tal-gvern lokali: (iii) personal militari fuq servizz attiv: Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας (il-Ministeru tas-Saħħa u ta’ l-Għajnuna Soċjali, Ateni) Ταμείο Υγείας Δημοτικών και Κοινοτικών Υπαλλήλων (ΤΥΔΚΥ) Αθήνα (il-Fond tas-Saħħa għal Ħaddiema ta’ Muniċipalitajiet u Komunitàjiet, TYDKY, Ateni) Υπουργείο Εθνικής Αμύνης, Αθήνα (il-Ministeru tad-Difiża Naz- zjonali, Ateni) (iv) personal militari fuq servizz attiv fil-Gwardja tal-Port: Υπουργείο Εμπορικής Ναυτιλίας, (il-Ministeru tal-Flotta Merkan- tili, Piraeus) (e) Skema speċjali tal-karozzi għal studenti ta’ istuz- zjonijiet ogħla u teknoloġiċi: Ειδικό σύστημα περίθαλψης φοιτητών και σπουδαστών ΑΕΙ και ΤΕΙ. L-Istituzzjoni Ogħla u Teknoloġika (AEI u TEI) skond il-każ”; (ċ) fit-taqsima “G. L-IRLANDA”, fil-paragrafu 2, it-test kurrenti għandu jinbidel b’dan li ġej: “2. Benefiċċji fi flus: (a) Benefiċċji tal-qgħad: (b) Xjuħija u mewt (pensjonijiet): (ċ) Benefiċċji tal-Familja: (d) Benefiċċji ta’ l-Invalidità u tal-Maternità: (e) Benefiċċji oħra ta’ flus: (d) fit-taqsima “H. L-ITALJA”: Id-Dipartiment ta’ l-Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u tal-Familja, Dublin, inklużi l-uffiċċji provinċjali responsabbli għal benefiċċji tal-qgħad Id-Dipartiment ta’ l-Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u tal-Familja, Uffiċċju tas-Servizzi tal-Pensjonijiet, Sligo Id-Dipartiment ta’ l-Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u tal-Familja, It-Taqsima tal-Benefiċċji għat-Tfal, St. Oliver Plunkett Road, Letterkenny,Co. Donegal Id-Dipartiment ta’ l-Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u tal-Familja, Uffiċċju tas-Servizz Soċjali, Longford Id-Dipartiment ta’ l-Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u tal-Familja, Dublin”; (1) fil-paragrafu 1. A, is-subparagrafi (b)(ii) u (ċ)(ii), il-kliem “Cassa marittima (il-fond marittimu li miegħu hija rreġistrata l-persuna kkonċernata)” fil-kolonna tal-lemin għandhom jinbidlu bi’: “IPSEMA (Istituto di previdenza del settore maritimo — L-Istitut għall-Għajnuna Soċjali fil-qasam marittimu)”; (2) fil-paragrafu 2. A, is-subparagrafi (b)(ii) u (ċ)(ii), il-kliem “Cassa marittima (il-fond marittimu li bih persuna kkonċernata hija rreġistrata)” fil-kolonna tal-lemin għandhom jinbidlu bi: “IPSEMA (Istituto di previdenza del settore maritimo — L-Istitut għall-Għajnuna Soċjali fil-qasam marittimu)”; 05/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 299 (3) fil-paragrafu 3. B, is-subparagrafu (d) għandu jitħassar; (4) fil-paragrafu 4, il-kliem “Cassa marittima il-fond marittimu li miegħu hija rreġistrata l-persuna kkonċernata)” fil-kolonna tal- lemin għandhom jinbidlu bi: “IPSEMA (Istituto di previdenza del settore maritimo — L-Istitut għall-Għajnuna Soċjali fil-qasam marittimu)”; (e) fit-taqsima “J. L-OLANDA”: (1) fil-paragrafi 1(b), 2(a)(i) u 4, il-kliem “Bedrijfsvereniging (L-Assoċjazzjoni għall-Professjonisti u l-Kummerċ) li magħha hija assigurata il-persuna li tħaddem lill-persuna assigurata” għandu jinbidlu bi: “Landelijk Instituut Sociale Verzekeringen (L-Istituzzjoni Nazzjonali għas-Sigurtà Soċjali) permezz ta’ l-aġenzija li magħha l-persuna li tħaddem lill-persuna assigurata hija rreġistrata”; (2) fil-paragrafu 2(a)(ii), il-kliem “Bedrijfsvereniging (L-Assoċjazzjoni għall- Professjonisti u Kummerċ) li magħha l-persuna assi- gurata kienet tkun assigurata li kieku kellha persuni impjegati fix-xogħol magħha” għandhom jinbidlu bi: “Landelijk Instituut Sociale Verzekeringen (L-Istituzzjoni Nazzjonali għas-Sigurtà Soċjali) permezz ta’ l-aġenzija li magħha l-persuna assigurata kienet tkun assigurata li kieku kellha persuni impjegati magħha”; (3) fil-paragrafi 2(b) u 6(b), il-kliem “Nieuwe Algemene Bedrijfsvereniging (L-Assoċjazzjoni Ġenerali Ġdida għall-Prsofessjonisti u l-Kummerċ), Amsterdam” għandhom jinbidlu bi: “Landelijk Instituut Sociale Verzekeringen (L-Istituzzjoni Nazzjonali għas-Sigurtà Soċjali) permezz ta’ GAK Nederland BV, Amsterdam”; (f) fit-taqsima “K. L-AWSTRIJA” l-paragrafu 4 għandu jinbidel skond kif ġej: “4. Il-benefiċċji tal-familja: (a) il-benefiċċji tal-familja bl-eċċezzjoni ta’ Karenzgeld (allokazzjoni ta’ leave għall- ġenituri): Finanazamt (Tax Office) (b) Karenzgeld (allokazzjoni ta’ leave għall-ġenituri): Gebietskrankenkasse (Fondi Reġjonali għall-Assigurazzjoni tas- Saħħa) responsabbli għar-residenza jew għal post fejn qiegħda l-persuna konċernata”; (g) fit-taqsima “M. IL-FINLANDJA”: (1) Il-paragrafu 1(b) għandu jkun emendat skond kif ġej: (i) is-subparagrafu ġdid għandu jiddaħħal, skond kif ġej: “(ii) rijabilitazzjoni ta’ assigurazzjoni soċjali: l-istituzzjoni għall- Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (Istituzzjoni għall- Assigurazzjoni Soċjali), Helsinki”; (ii) il-paragrafu preżenti 1(b)(ii), għandu jsir 1(b)(iii); (2) (3) fil-paragrafu 4, fil-kolonna tal-lemin, il-kliem “Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (L-Istituzzjoni għall-Assigurazzjoni Soċjali), Helsinki, jew” għandu jitħassar; fil-paragrafu 5(a), Assigurazzjoni Soċjali), Helsinki” u l-kelma “jew”, għandu jiżdied dan li ġej: fil-kolonna tal-lemin, bejn il-kliem “Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (L-Istituzzjoni għall- “u Ahvenanmaan maakunnan työvoimatoimikunta/Arbetskraftskommissionen i landskapet Åland (Il-Kummissjoni għax- Xogħol fil-Provinċja ta’ Åland)”; (4) paragrafu ġdid għandu jiżdied, skond kif ġej: “7. Il-benefiċċji speċjali mhux kontributorji: Kansaneläkelaitos/Folkpensionsanstalten (L-Istituzzjoni għall- Assigurazzjoni Soċjali), Helsinki”; 8. L-Anness 3 għandu jkun emendat kif ġej: (a) fit-taqsima “B. ID-DANIMARKA”, il-parti “I. ISTITUZZJONIJIET TAL-POST TA’ RESIDENZA”, is-subparagrafi (b) u (ċ), il-kliem “Direktoratet for Social Sikring og Bistand, (Uffiċċju Nazzjonali għas-Sigurtà Soċjali u Għajnuna), København” fil-kolonna tal- lemin għandhom jinbidlu bi: “Den Sociale Sikringsstyrelse (Id-Dipartiment tas-Sigurtà Soċjali), København”; 300 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 05/Vol. 3 (b) fit-taqsima “G. L-IRLANDA”, fil-paragrafu 2, it-test kurrenti għandu jinbidel b’dan li ġej: “2. Il-benefiċċji ta’ flus: (a) Il-benefiċċji tal-qgħad: (b) L-anzjanità u mewt (pensjonijiet): (ċ) Il-benefiċċji tal-familja: (d) Il-benefiċċji għall-invalidità u l-maternità: (e) Il-benefiċċji oħra ta’ flus: Id-Dipartiment ta’ l-Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u tal-Familja, Dublin inklużi l-uffiċċji provinċjali responsabbli għall-benefiċċji tal-qgħad Id-Dipartiment ta’ l-Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u tal-Familja, Uffiċċju tas-Servizzi tal-Pensjonijiet, Sligo Id-Dipartiment ta’ l-Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u tal-Familja, It-Taqsima tal-benefiċċji għat-Tfal, St Olivier Plunkett Road, Letterkenny,Co. Donegal Id-Dipartiment ta’ l-Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u tal-Familja, Uffiċċju tas-Servizzi Soċjali, Longford Id-Dipartiment ta’ l-Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u tal-Familja, Dublin”; (ċ) f’taqsima “H. L-ITALJA”: (1) fil-paragrafu 1. A, is-subparagrafu (b)(ii), fil-kolonna tal-lemin, il-kliem “Cassa marittima competetente per territorio (il-fond marittimu responsabbli għall-area)” għandhom jinbidlu bi: “IPSEMA (Istituto di previdenza del settore maritimo — Istitut għall-Għajnuna Soċjali fil-qasam marittimu)”; (2) fil-paragrafu 3. B, is-subparagrafu (d) għandu jitħassar; (d) fit-taqsima “J. L-OLANDA”: 1. fil-paragrafi 1(b), 2(b) u 4, fil-kolonna tal-lemin, il-kliem “Nieuwe Algemene Bedrijfsvereniging (l-Assoċjazzjoni Ġenerali Ġdida għall-Professjonisti u l-Kummerċ) Amsterdam” għandhom jinbidlu bi: “Landelijk Instituut Sociale Verzekeringen (L-Istituzzjoni Nazzjonali għas-Sigurtà Soċjali) permezz ta’ GAK l-Olanda BV, Ams- terdam”; 2. fil-paragrafu 2(a), fil-kolonna tal-lemin, għandhom jinbidlu bi: il-kliem “Bedrijfsvereniging (l-Assoċjazzjoni għall-Professjonisti u Kummerċ)” “Landelijk Instituut Sociale Verzekeringen (L-Istituzzjoni Nazzjonali għas-Sigurtà Soċjali) permezz ta’ GAK l-Olanda BV, Ams- terdam”; (e) f’taqsima “K. L-AWSTRIJA”: (1) il-paragrafu 1 għandu jinbidel skond kif ġej: “1. L-assigurazzjoni tal-mard: (a) Għall-applikazzjoni ta’: (i) L-Artikolu 27 tar-Regolament: L-istituzzjoni kompetenti (ii) (iii) 31(1) għall-implimentar l-Artikolu 31 tar-Regolament u Arti- kolu tar- Regolamenti relatati mal-istituzzjoni tal- post ta’ residenza tal-pensjonant imsemmi fl-Artikolu 27 tar-Regolament: 31(1) għall-implimentar l-Artikolu 31 tar-Regolament u Arti- kolu tar- Regolament relatati mal-istituzzjoni tal- post ta’ residenza tal-familja li qed tgħix fl-Istat kompetenti: L-istituzzjoni kompetenti L-istituzzjoni kompetenti 05/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 301 (b) Fil-każi kollha l-oħra: Il-Gebietskrankenkasse (Fond Reġjonali għall-Assigurazzjoni tas-Saħħa) kompetenti għar-residenza jew għal-post fejn toq- għod il-persuna konċernata jew, fil-każ ta’ trattament fi sptar jew klinika li għaliha Landesfonds (Fondi tal-Land) huma res- ponsabbli, il-Landesfonds kompetenti għar-residenza jew għal post fejn toqgħod il-persuna konċernata’ ”: (2) fil-paragrafu 3(a), it-test tal-kolonna tal-lemin għandu jinbidel bi’:“Gebietskrankenkasse (Fond Reġonali għall-Assigurazzjoni tas-Saħħa) kompetenti għall-post tar-residenza jew post fejn qiegħda l-persuna kkonċernata jew, fil-każ ta’ trattament fi sptar jew klinika li hu responsabbli għalihom Landesfonds (Fond tal-Land), il-Landesfonds kompetenti għall-post ta’ residenza jew post fejn qiegħda l-persuna kkonċernata jew l-Allgemeine Unfallversicherungsanstalt (Istituzzjoni dwar Assigurazzjoni dwar Inċidenti Ġenerali), Wien, li jistgħu wkoll jagħtu benefiċċji”; (3) il-paragrafu 5 għandu jinbidel skond kif ġej: “5. Il-benefiċċji tal-familja (a) tal-familja Il-benefiċċji Karenzgeld (allokazzjoni ta’ turi): bl-eċċezzjoni ta’ leave għal ġeni- Finanzamt (Uffiċċju tat-Taxxa) kompetenti għar-residenza jew għal post fejn toqgħod il-persuna konċernata (b) Karenzgeld (allokazzjoni ta’ leave għal ġenituri): Gebietskrankenkasse (Fond Reġjonali għall-Assigurazzjoni tas- Saħħa) kompetenti għar-residenza jew għal post fejn qiegħda l-persuna konċernata”; (f) f’taqsima “M. IL-FINLANDJA”: (1) il-paragrafu 1(b)(i) għandu jinbidel skond kif ġej: “(i) Rimborżi mill-assigurazzjoni tas-saħħa u rijabilitaz- zjoni mill-istituzzjoni ta’ l-assigurazzjoni soċjali: Kansaneläkelaitos/Folpensionsanstalten (L-Istituzzjoni ta’ Assi- gurazzjoni Soċjali)”; (2) il-paragrafu 3 għandu jinbidel skond kif ġej: “3. L-inċidenti industrijali u mard ikkawżat mix- xogħol Tapaturmavakuutuslaitosten: liitto/Olycksfallsförsäkringsanstalternas Federazzjoni l-Inċidenti), Helsinki”; Istituzzjonijiet ta’ förbund ta’ Assigurazzjoni (Il- ta’ (3) fil-paragrafi 1(a), 2(a), 4(a) u (b)(i) u 5, fil-kolonna tal-lemin, il-kelma “Helsinki” wara l-isem ta’ l-istituzzjoni għandha titħas- sar. 9. L-Anness 4 għandu jkun emendat kif ġej: (a) f’taqsima “B. ID-DANIMARKA”, il-paragrafi 1(b), 2,3 u 5, il-kliem “Direktoratet for Social Sikring og Bistand (Uffiċċju Nazzjonali għas-Sigurtà Soċjali u l-Għajnuna), København” fil-kolonna tal-lemin għandu jinbidel permezz ta’: “Den Sociale Sikringsstyrelse (Direttorat ta’ Sigurta Soċjali), København”. (b) f’taqsima “G. L-IRLANDA”, fil-paragrafu 2, it-test eżistenti għandu jinbidel b’dan li ġej: “2. Il-benefiċċji ta’ flus (a) L-anzjanità u l-mewt (pensjonijiet): (b) Il-benefiċċji tal-familja: (ċ) Il-benefiċċji ta’ l-invalidità u l-maternità: Id-Dipartiment ta’ l-Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u tal-Familja, L-Uffiċċju tas-Servizzi tal-pensjonijiet, Sligo Id-Dipartiment ta’ l-Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u tal-Familja, Taqsima ta’ Benefiċċji tat-Tfal, St Oliver Plunkett Road, Letterkenny,Co. Donegal Id-Dipartiment ta’ l-Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u tal-Familja, Uffiċċju tas-Servizzi Soċjali, Longford 302 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 05/Vol. 3 (d) Benefiċċji oħra fi flus: Id-Dipartiment ta’ l-Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u tal-Familja, Dublin”; (ċ) fit-taqsima “J. L-OLANDA” il-paragrafu 1(b), fil-kolonna tal-lemin, il-kliem “Algemene Bedrijfsvereniging, (L-Assoċjazzjoni Ġene- rali Ġdida għall-Professjonisti u Kummerċ), Amsterdam” għandu jinbidel kif ġej: “Landelijk Instituut Sociale Verzekeringen (L-Istituzzjoni Nazzjonali għas-Sigurtà Soċjali) permezz ta’ GAK Nederland BV, Ams- terdam”; (d) f’taqsima “K. L-AWSTRIJA”: (1) it-test tal-paragrafu 2 għandu jinbidel skond kif ġej: “2. Assigurazzjoni kontra l-qgħad Landesgeschäftsstelle Wien des Arbeitsmarktservice, Wien (l-Uffiċċju Reġjonali tas-Servizz tas-Suq tax-Xogħol)”; (2) it-test tal-paragrafu 3. “Benefiċċji Familjarji”, għandu jinbidel skond kif ġej: “3. Il-benefiċċji tal-familja (a) tal-familja Il-benefiċċji ta’ Karenzgeld (allokazzjoni ta’ leave għall- ġeni- turi): bl-eċċezzjoni (b) Karenzgeld (allokazzjoni ġenituri): ta’ leave għall- (e) fit-taqsima “M. IL-FINLANDJA”: Bundesministerium für Umwelt, Jugend and Familie, Wien (il- Ministeru Federali ta’ l-Ambjent, taż-Żgħażagħ u tal-Familja, Vienna); Bundesministerium für Arbeit, Gesundheit und Soziales (il- Ministeru Federali tax-Xogħol, tas-Saħħa u ta’ l-Affarijiet Soċ- jali), it- taqsima III, Wien”; (1) fil-paragrafu 1, il-kliem “konċessjonijiet tal-mewt” fil-kolonna tax-xellug għandhom jinbidlu bil-kliem “pensjonijiet dwar xogħol”; (2) il-paragrafu 2 għandu jitħassar. 10. L-Anness 5 għandu jkun emendat kif ġej: (a) fit-taqsima “9. IL-BELĠJU — L-OLANDA” is-subparagrafu (a) għandu jitħassar, u s-subparagrafi (b), (ċ), u (d) għandhom isiru s-subparagrafi (a), (b) u (ċ) rispettivament; (b) fit-taqsima “77. L-ITALJA — L-OLANDA” is-subparagrafu li ġej (ċ) għandu jiżdied: “(ċ) il-Ftehim ta’ l-24 ta’ Diċembru 1996/27 ta’ Frar 1997 dwar l-Artikolu 36(3) u l-Artikolu 63(3) tar-Regolament”; (c) is-taqsima “87. IL-LUSSEMBURGU — L-ISVEZJA” għandha tinbidel permezz ta’: “87. IL-LUSSEMBURGU — L-ISVEZJA L-Arranġament tas-27 ta’ Novembru 1996 dwar ir-rimborż ta’ l-ispejjeż fil-qasam tas-sigurtà soċjali”; (d) fit-taqsima “93. L-OLANDA — IR-RENJU UNIT” is-subparagrafi (b) u (ċ) għandhom jitħassru, u s-subparagrafu (d) għandu jsir is-subparagrafu (b); (e) is-taqsima “103. L-ISVEZJA — IR-RENJU UNIT” għandha tinbidel bi: “103. L-ISVEZJA — IR-RENJU UNIT L-arranġament tal-15 ta’ April 1997 li jikkonċerna l-Artikolu 36(3) u l-Artikolu 63(3) tar-Regolament (ir-rimborż jew iċ-ċessjoni ta’ rimborż tal-prezz tal-benefiċċji innatura) u l-Artikolu 105(2) tar-Regolament implimentattiv (ċessjoni ta’ rifużjonijiet tal-prezzijiet ta’ kontrolli amministrattivi u eżamijiet mediċi)”. 11. Fl-Anness 9, taqsima “K. l-AWSTRIJA” għandha tinbidel b’dan li ġej: “K. L-AWSTRIJA Il-nefqa annwali medja tal-benefiċċji innatura għandha tiġi kkalkolata billi jittieħdu inkonsiderazzjoni l-benefiċċji pprovduti mill- Gebietskrankenkassen (il-Fond Reġonali għall-Assigurazzjoni dwar is-Saħħa) u l-Landesfonds (entitajiet responsabbli mit- trattament fi sptar f’livell ta’ Land)”. 12. L-Anness 10 għandu jkun emendat kif ġej: (a) fit-taqsima “B. ID-DANIMARKA”: (1) fil-paragrafi 1, 2, 3 u 7(b), fil-kolonna tal-lemin, il-kliem “Direktoratet for Social Sikring og Bistand (L-Uffiċċju Nazzjonali għas-Sigurtà Soċjali u l-Għajnuna), København” għandhom jinbidlu bi: “Den Sociale Sikringsstyrelse (Direttorat tas-Sigurtà Soċjali), København”. 05/Vol. 3 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 303 (2) il-paragrafu 2, fil-kolonna tax-xellug, għandu jinbidel b’dan li ġej: “2. Għall-għanijiet ta’ l-Artikoli 14(1)(b) u (2)(a), 14a(1)(b) u 14b(1) u (2) tar-Regolament:”; 3. il-paragrafu 5 għandu jinbidel b’dan li ġej: “5. Bil-għan li jiġu applikati l-Artikoli 80(2), 81 u 84(2) tar-Regolament li jimplimenta: (b) f’taqsima “E. Franza”, il-paragrafu 5 għandu jinbidel b’dan li ġej: “5. Bil-għan li jiġu applikati l-Artikoli 14(1)(b), 14a(1)(b) u 17 tar-Regolament: (i) inġenerali: (ii) l-iskemi ta’ persuni li jaħdmu għal rashom): l-agrikoltura (persuni mħaddma u l-aħħar fuq il-qgħad li kienet affiljata Il-fond ta’ assigurazzjoni għall- Id-Direktoratet miegħu Arbejdsløshedsforsikringen għall- Assigurazzjoni kontra l-qgħad), København, jekk il-persuna ma kinitx affiljata ma’ fond ta’ assigurazzjoni fuq il-qgħad”; (l-Uffiċċju Nazzjonali il-persuna. Centre de sécurité sociale des travailleurs migrants (Iċ-Ċentru tas-Sigurta Soċjali għall- Ħaddiema Emigranti) Ministère de l’agriculture (Il-Ministeru tal- Agrikoltura), Pariġi”; (ċ) f’taqsima “F. IL-GREĊJA” il-paragrafu 7(ċ) għandu jinbidel skond kif ġej: “(ċ) Benefiċċji oħra: (i) għall-impjegati, dawk li jaħdmu għal rashom u ħaddiema tal-gvern lokali: Ιδρυμα Κοινωνικών Ασφαλίσεων (L-Istitut tal-Assigurazzjoni Soċ- jali, Ateni) (ii) għall-ħaddiema taċ-ċivil: (iii) għall-personal militari fuq servizz attiv: Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας, Αθήνα (Il-Ministeru tas-Saħħa u ta’ l-Għajnuna, Ateni) Υπουργείο Εθνικής Αμύνης, Αθήνα (il-Ministeru tad-Difiża Naz- zjonali, Ateni) (iv) għall-personal militari Gwardja tal-Port: fuq servizz attiv fil- Υπουργείο Εμπορικής Ναυτιλίας, Πειραιάς (Il-Ministeru tal-Flotta Merkantili, Piraeus) (v) għall-istudenti ta’ l-AEI u TEI: Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων, Αθήνα (Il- Ministeru ta’ l-Edukazzjoni u ta’ l-Affarijiet Reliġjużi, Ateni)”; (d) fit-taqsima “G. L-IRLANDA” fil-paragrafi 1, 2, 3(b) u 4(a), il-kliem “id-Dipartiment għall-Għajnuna Soċjali, Dublin” fil-kolonna tal- lemin għandhom jinbidlu bi: “Id-Dipartiment għall-Affarijiet Soċjali, tal-Komunità u l-Familja, Dublin”; (e) fit-taqsima “H. L-ITALJA” il-paragrafu 3, it-test fiż-żewġ kolonni tar-raba’ daħla intitolata “għall-qbiela” għandu jitħassar; (f) fil-paragrafu 3 tat-taqsima “I. IL-LUSSEMBURGU”, fil-kolonna tal-lemin, il-kliem “Inspection générale de la sécurité sociale (Spet- torat Ġenerali għas-Sigurtà Soċjali), il-Lussemburgu” għandhom jinbidlu bi: “Centre commun de la sécurité sociale (Iċ-Ċentru Konġunt għas-Sigurtà Soċjali), il-Lussemburgu”; (g) fit-taqsima “J. L-OLANDA”: (1) fil-paragrafu 3, il-kliem “Nieuwe Algemene Bedrijfsverenigning (l-Assoċjazzjoni Ġenerali Ġdida għall-Professjonisti u Kum- merċ), Amsterdam” fil-kolonna tal-lemin għandhom jinbidlu bi: “Landelijk Instituut Sociale Verzekeringen (l-Istituzzjoni Nazzjonali għas-Sigurtà Soċjali) permezz ta’ GAK Nederland BV, Amsterdam”; (2) fil-paragrafu 4(b), il-kliem “Algemeen Werkloosheidsfonds (il-Fond Ġenerali għax-Xogħol), Zoetermeer”, fil-kolonna tal-lemin, għandhom jinbidlu bi: “Landelijk Instituut Sociale Verzekeringen (l-Istituzzjoni Nazzjonali għas-Sigurtà Soċjali) permezz ta’ GAK Nederland BV, Amsterdam”; 304 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 05/Vol. 3 (h) fit-taqsima “K. L-AWSTRIJA”: (1) il-paragrafi 1 sa 3 għandhom jinbidlu bi: “1. Bil-għan li jiġu applikati l-Artikoli 14(1)(b), 14(1)(b) u 17 tar-Regolament: Bundesminister für Arbeit, Gesundheit und Soziales (il- Ministeru Federali għax-Xogħol, Saħħa u Affarijiet Soċjali), Wien, bi qbil mal-Bundesminister für Umwelt, Jugend und Familie (Ministeru Federali tal-Ambjent, taż-Żgħażagħ u tal- Familja), Wien 2. Bil-għan li jiġu applikati l-Artikoli 11, 11a, 12a, 13 u 14 tar-Regolament li jimplimenta (a) Meta l-persuna kkonċernata tkun soġġetta għal- L-iskema kompetenti ta’ assigurazzjoni fuq il-mard leġislazzjoni Awstrijaka: (b) Fil-każi kollha l-oħra: österreichischen Versicherungsträger Hauptverband (l-Assoċjazzjoni Ċentrali tal-Istituzzjonijiet tas-Sigurta Soċjali Awstrijaka), Wien der 3. Għall-applikazzjoni ta’ l-Artikolu 14d(3) tar- l-istituzzjoni kompetenti”; Regolament: (2) il-paragrafu 6 għandu jinbidel bi: “6. Għall-applikazzjoni ta’ l-Artikolu 85(2) u 86(2) tar-Regolament li jimplimenta f’relazzjoni ma’ Karenzgeld (allokazzjoni ta’ leave għall-ġenituri): Gebietskrankenkasse (il-Fond Reġjonali għall-Assigurazzjoni tas-Saħħa) kompetenti għall-aħħar residenza jew post fejn kie- net toqgħod il-persuna kkonċernata”; (i) fit-taqsima “M. IL-FINLANDJA”: (1) il-paragrafu 5 ser jinbidel b’dan li ġej: “5. Għall-applikazzjoni ta’ l-Artikolu 41 tar- Regolament li jimplimenta: Eläketurvakeskus/Pensionsskyddscentralen (l-Istitut Ċentrali għas-Sigurta tal-Pensjoni), Helsinki”; (2) il-paragrafu 6 għandu jitħassar. 13. Fl-Anness 11, it-taqsima “F. GREĊJA”, id-daħliet 1, 2, 3 u 4 għandhom jitħassru. L-Artikolu 3 1. Dan ir-Regolament ser jidħol fis-seħħ fl-ewwel ġurnata tax-xahar ta’ wara li jiġi ppubblikat fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitàjiet Ewropej. 2. L-Artikolu 1(7)(d), (8)(e)(1), u (8)(e)(2)(i) sa (iv) għandu japplika b’effett mill-1 ta’ Lulju 1996. 3. L-Artikolu 2(7)(e), (8)(d), (9)(ċ) and (12)(g), għandu japplika b’effett mill-1 ta’ Marzu 1997. 4. L-Artikolu 1(5)(e), (7)(b) u (8)(e)(3)(ii) sa (iv), għandu japplika b’effett mill-1 ta’ Jannar 1998. 5. L-Artikolu 1(1) u (2), u l-Artikolu 2(1) sa (5) għandhom japplikaw b’effet mill-1 ta’ Jannar 1998, iżda fir-rigward tar-Repubblika Franċiża mill-1 ta’ Jannar 2002. Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha Magħmul fil-Lussemburgu, fl-4 ta’ Ġunju 1998. Għall-Kunsill Il-President D. BLUNKETT