title: Ehdotus neuvoston päätös, tutkimus-ja koulutustoimintaa koskevasta erityisohjelmasta (Euratom) ekosysteemin suojelun alalla (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EAEC
action programme
ecosystem
nuclear industry
research and development
research expenditure (EU)

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 10. 06. 1998 KOM(1998)306 lopull. 98/0187 (CNS) 98/0188 (CNS) EHDOTUKSET NEUVOSTON PÄÄTÖKSIKSI ERITYISOHJELMISTA, JOILLA PANNAAN TÄYTÄNTÖÖN YHTEISÖN TUTKIMUS- JA KOULUTUSTOIMINTAA KOSKEVA EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN PUITEOHJELMA (1998-2002) (Komission esittämät) SISÄLLYSLUETTELO EHDOTUKSET NEUVOSTON PÄÄTÖKSIKSI ERITYISOHJELMISTA, JOILLA PANNAAN TÄYTÄNTÖÖN YHTEISÖN TUTKIMUS- JA KOULUTUSTOIMINTAA EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN PUITEOHJELMA KOSKEVA Persutelut Ekosysteemin suojelu Suorina toimina toteutettava toiminta (YTK) 2. PERUSTELUT Euroopan parlamentti hyväksyi Euroopan yhteisön viidettä tutkimuspuiteohjelmaa koskevan komission ehdotuksen pääperiaatteet 18. 12. 1997 antamassaan lausunnossa, ja neuvosto hyväksyi ne 23. 3. 1998 vahvistamassaan yhteisessä kannassa. Periaatteissa korostetaan tutkimustoiminnan keskittämistä, jonka ansiosta unionin tärkeimpiin sosiaalis-taloudellisiin tarpeisiin voidaan reagoida toteuttamalla monialaista toimintaa ryhmiteltynä aihealuekohtaisiin ohjelmiin. Periaatteet koskevat myös yhteisen tutkimuskeskuksen YTK:n toimintaa. Tässä vaiheessa on tärkeää, että erityisohjelmista käytävät keskustelut tapahtuvat samanaikaisesti viidennestä puiteohjelmasta tehtävän lopullisen päätöksen kanssa, jotta sitä voidaan soveltaa käytännössä jo vuodesta 1999 alkaen. Puiteohjelmapäätöksen tekemistä odotettaessa on laadittu ehdotukset erityisohjelmiksi ottaen huomioon, että parlamentin ja neuvoston kannat kokonaisrakenteesta ovat hyvin samankaltaiset. Tässä vaiheessa pitäisi tarkentaa täytäntöönpanon ehtoja, joilla voidaan päästä valittuihin tavoitteisiin: toiminnan keskittämiseen, sen kohdentamiseen yhteisön tarpeiden mukaan sekä joustavuuteen soveltamisessa. Koska energia- ja ympäristökysymykset ovat läheisesti yhteydessä toisiinsa, komission ehdotuksissa on säilytetty kokonaisvaltainen ja monitieteinen lähestymistapa eikä kyseistä ohjelmaa ole jaettu kahteen eri alaohjelmaan. Lisäksi ehdotuksissa on parlamentin kannan mukaisesti vain yksi yhteinen avaintoimintakokonaisuus aihealueesta "terveys, ravinto ja ympäristötekijät", joka kattaa monia yleisesti kiinnostavia kysymyksiä, joita kannattaa käsitellä yhdessä. Yhteistä tutkimuskeskusta koskettavissa erityisohjelmissa kehitetään komission alkuperäistä ehdotusta, jota parlamentti ja tutkimuskeskuksen hallintoneuvosto ovat tukeneet. Ohjelmat perustuvat tutkimuskeskuksen erityistehtävään unionin politiikan suhteen, mikä merkitsee kansalaisille annettavia palveluja ja pyrkimystä kestävään ja kilpailukykyiseen kehitykseen. YTK:n tekemä työ täydentää muiden erityisohjelmien työtä, ja tarvittaessa niitä koordinoidaan keskenään. Euratomin erityisohjelmassa annetaan etusija polttoainekierron turvallisuudelle ja ydinmateriaalin valvonnalle. Parlamentti ja neuvosto lisäsivät ensimmäisessä käsittelyssä tutkimuksen painopisteiden lukumäärää komission ehdotuksessa olevien määrästä seuraavilla aloilla: • Ensimmäisessä aihealuekohtaisessa ohjelmassa ("Elämänlaadun ja luonnonvarojen hallinnan parantaminen") ja otettiin avaintoimintakokonaisuudeksi tutkimus. rannikkoympäristön yhtenäinen Avaintoimintakokonaisuuteen "maaseutu- kehittäminen" (metsätalous, maaperän suojelu ja eroosion ehkäiseminen, normien laatimista edeltävä ja neurotieteet) sisällytettiin uusia painopisteitä. ja yleisteknologioihin painopisteeksi ikääntymisen tutkimus) (perimän tutkimus uudeksi väestön ja • Kolmanteen aihealuekohtaiseen ohjelmaan ("Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen") ja meriteknologia", ja avaintoimintakokonaisuus "huomisen kaupunki" on poistettu tästä ohjelmasta. avaintoimintakokonaisuus "maaliikenne lisätty uusi on • Neljänteen aihealuekohtaiseen ohjelmaan ("Ekosysteemin suojelu") on lisätty uusi tutkimuksen painopiste "maapallon tehty avaintoimintakokonaisuus, ja siihen on lisätty myös aihe "ilmasto ja luonnon monimuotoisuus". Ohjelmaan on lisätty uusi avaintoimintakokonaisuus "kestävät meriekosysteemit". samoin avaintoimintakokonaisuuden "huomisen kaupunki" (kulttuuriperintö) tavoitteita, ja energiatutkimus on jaettu kahteen eri avaintoimintakokonaisuuteen. laajuiset muutokset", on muutettu, Tavoitteiden painotuksia josta on • Horisontaaliohjelmassa "Inhimillisten voimavarojen lisääminen" sosiaalis taloudellisen tutkimuksen merkitystä on lisätty (avaintoimintakokonaisuutena). tutkimustoiminnan Tämä lisääntyminen oikeuttaa entistä selvemmin komission pyynnön 16,3 miljardin ecun kokonaismäärärahasta. Pyyntö on myös Agenda 2000:ssa avattujen näkymien mukainen. Se noudattaa täysin Agenda 2000:n henkeä ja sanamuotoa: tutkimukselle annetaan uutta vauhtia, ja menoja lisätään suhteessa BKT:n kasvuun niukkojen budjettivarojen sallimalla tavalla. Parlamentin lausunnon ja neuvoston yhteisen kannan ottamiseksi huomioon ehdotuksessa rahamäärän jakotapaa on kuitenkin muokattu neljään aihealuekohtaiseen ohjelmaan jaetun tutkimustoiminnan mukaiseksi. YTK:n osuuden rahoitusta varten komissio on ehdottanut budjettivarojen vähentämistä ydintutkimuksen alalla ja niiden vaatimatonta lisäämistä muun kuin ydintutkimuksen alalla sekä työn keskittämistä yhteisön politiikkojen tukemiseen erityisesti kansalaisia ja kestävää kehitystä koskettavissa kysymyksissä. YTK:lla on näissä aloissa tunnustettua asiantuntemusta ja riippumattomuutta, jotka voidaan säilyttää vain, jos resursseja on riittävä määrä. Komission koko puiteohjelmalle ehdottama kokonaistalousarvio perustuu tarpeiden analysointiin määrittelystä. Erityisohjelmaehdotuksissa esitetään ensimmäistä kertaa yksityiskohtaisesti nämä vaatimukset. tutkimustavoitteiden selkeästä alkaen Niistä tulee selkeästi esille, että budjetin supistaminen voi vaarantaa ohjelmien ja avaintoimintakokonaisuuksien toiminnan, jos ohjelman yleisiä tavoitteita ei muuteta vastaavasti. Yhteisön TTK-toiminnan taso voi kussakin painopisteessä pudota alle sen kriittisen rajan, joka mahdollistaa yhteisön kilpailukyvyn tukemisen ja kansalaisten odotuksiin vastaamisen. Tällaista ratkaisua tehtäessä on pidettävä mielessä, että Euroopan unionin suurimmat kilpailijat ovat lisänneet tutkimukseen osoittamiaan budjettivaroja. Ehdotetut tutkimustoimet ovat puiteohjelman tavoitteiden sekä puiteohjelman liitteessä I ja eri erityisohjelmissa vahvistettujen perusteiden mukaisia. Ne on siis suunniteltu tuomaan lisäarvoa yhteisön tasolla, ja niiden sisällön on tarkoitus vastata suuriin, koko Eurooppaa koskeviin ongelmiin. k säännöksiä. Ehdotusten on Jotta puiteohjelma noudattaisi uutta strategista lähestymistapaa ja voisi mukautua tieteen ja teknologian kehitykseen neljän vuoden ajan, ohjelmakomiteoiden toiminnasta taattava ohjelmien yleinen on annettava uusia johdonmukaisuus ja riippumattomuus sekä niiden hallinnon tehokkuus. Davignonin ryhmä, joka arvioi yhteisön tutkimustyötä viiden vuoden ajalta, antoi suosituksia, jotka on otettu mukaan ohjelmia laadittaessa: perusperiaatteena on, että ohjelmakomiteat käsittelevät strategiakysymyksiä, mutta komissio on yksin vastuussa juoksevista hallintoasioista. Komissio säännöllisesti ohjelmien tiedottaa ohjelmakomiteoille taloudellisista ja sosiaalisista vaikutuksista ja keinoista, joilla eurooppalainen ulottuvuus on pyritty varmistamaan. Tämä koskee muun muassa näiden ohjelmien tai muissa ansiosta eurooppalaisissa TTK-järjestelmissä, kuten Eurekassa, tutkimustyön keskinäistä täydentävyyttä. toisaalta kansallisella tutkimustyön tehtävän tehtävän tasolla ja Lisäksi komissio aikoo muodostaa arvostetuista tiede-, teollisuus- ja käyttäjäpiirejä edustavista henkilöistä koostuvia neuvoa-antavia ryhmiä, jotka muodostuvat tasapuolisesti näistä kolmesta ryhmästä ja joiden tarkoituksena on huolehtia vuorovaikutuksesta asianomaisten piirien kanssa. Ryhmät antavat komissiolle neuvontaa lähinnä avaintoimintakokonaisuuksien tai niistä koostuvien johdonmukaisten kokonaisuuksien täytäntöönpanoasioissa. Nämä ehdotukset ovat ratkaiseva vaihe viidennen puiteohjelman laatimisessa. Ne vastaavat voimakkaaseen tahtoon ohjata yhteisön tutkimustoimintaa hyödyttämään teollisuuden kilpailukykyä ja Euroopan kansalaisten elämänlaatua. Niistä saa yksityiskohtaisen sen ja täytäntöönpanon edellytyksistä. Euroopan parlamenttia, neuvostoa, sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa pyydetään tutustumaan niihin, jotta päätökset voidaan tehdä ajoissa ja ohjelmat käynnistää vuoden 1998 loppuun mennessä, niin että Euroopan tutkimustoiminnan jatkuvuus säilyy viidennen puiteohjelman ansiosta. ja talous- tutkimustyön toteutettavan käsityksen sisällöstä Ehdotukset esitetään johdonmukaisuussyistä yhtenä asiakirjana, johon kuuluvat kaikki viidennen puiteohjelman erityisohjelmat. Ne luetellaan sisällysluettelossa. Samalla esitetään asiakirja, jossa ovat ehdotukset neuvoston päätöksiksi erityisohjelmista, joilla pannaan täytäntöön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskeva Euroopan yhteisön puiteohjelma. ç Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta erityisohjelmasta (Euratom) ekosysteemin suojelun alalla (1998-2002) EHDOTUS: NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty, tutkimus-ja koulutustoimintaa koskevasta erityisohjelmasta (Euratom) ekosysteemin suojelun alalla (1998-2002) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, 98/0187 (CNS) ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon3, neuvosto on päätöksellään. /. /Euratom4 vahvistanut tutkimus- ja koulutustoimintaa (jäljempänä "TEK") koskevan Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen puiteohjelman (jäljempänä "viides puiteohjelma") vuosiksi 1998-2002; puiteohjelmassa määritellään muun muassa ekosysteemin suojelun alalla toteutettavat toimet, viidennen puiteohjelman 3 artiklan mukaan puiteohjelma toteutetaan erityisohjelmin, jotka vahvistetaan perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti, ja kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista, (Euratom) koskevasta atomienergiayhteisöä Euroopan ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994-1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 94/268/Euratom5 4 artiklan 2 kohdan sekä neljännen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettuja erityisohjelmia koskevien neuvoston päätösten 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on laadituttanut ulkopuolisen arvion ja toimittanut sen, sen päätelmät ja sitä koskevat huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle, tutkimus- yhetisön 7 artiklan mukaisesti ja perustamissopimuksen korkeakoulujen osallistumista koskevista säännöistä sekä tutkimustulosten levittämistä (jäljempänä "osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat koskevista säännöistä puiteohjelman säännöt") Euroopan atomienergiayhteisön tähän toteuttamista varten erityisohjelmaan, ja mainitun päätöksen nojalla yhteinen tutkimuskeskus voi osallistua tähän ohjelmaan kuuluviin epäsuoriin toimiin, viidennen. /. /Euratom6 sovelletaan tehtyä neuvoston päätöstä tutkimuskeskusten (Euratom) yritysten, 1 2 3 4 5 6 EYVL EYVL EYVL , s. , s. , s. 1YVL , s. EYVL L 115, 6. 5. 1994, s. 31. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o %/253/Euratoin (EYVL L 86,4. 4. 1996, s. 72). EYVL , s. 1 ? tätä ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tarkoituksenmukaiseksi tehdä kansainvälistä yhteistyötä yhteisön ulkopuolisten maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa erityisesti perustamissopimuksen 101 m artiklan nojalla, tämän ohjelman toteuttamiseen kuuluu myös toimia ja järjestelyitä, joiden tarkoituksena on edistää, levittää ja hyödyntää tutkimus- ja koulutustoiminnan tuloksia, sekä toimia, joilla edistetään tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta, innovaatiota koskevan tavoitteiden mukaisesti ensimmäisen viidennen puiteohjelman tutkimustoimet on suunnattava aiempaa paremmin innovaation edistämiseen, toimintasuunnitelman JET-hankkeen 78/471/Euratom7 perustetun Joint European Torus -yhteisyrityksen (JET) tehtäväksi, toteuttaminen on annettu päätöksellä (Joint European Torus) tämän ohjelman toteuttamisen etenemistä on syytä tutkia, jotta ohjelma voitaisiin tarvittaessa mukauttaa tieteen ja tekniikan kehitykseen; on myös syytä teettää aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arvio ohjelman toteuttamisen etenemisestä, ja tieteellis-teknistä komiteaa on kuultu, E Y VL L 151, 7. 6. 1978, s. 10. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä %/305/Euratom (EYVL L 177, 14. 5. 1996, s. 9). % ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti [tämän ohjelman hyväksymispäivän] joulukuuta 2002 väliseksi ajaksi aihealuetta "Ekosysteemin suojelu" koskeva erityisohjelma (jäljempänä "erityisohjelma"). ja 31 päivän 1. 2. 3. 4. 1. 2. 2 artikla Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi arvioitu rahamäärä (jäljempänä "rahamäärä") on viidennen puiteohjelman 2 artiklan mukaisesti 1141 miljoonaa ecua, josta enintään 13 % varataan komission hallintomenoihin. Tämän rahamäärän viitteellinen jakautuminen käy ilmi liitteestä I. Tästä rahamäärästä - 375 miljoonaa ecua varataan kaudeksi 1998-1999 ja - 766 miljoonaa ecua kaudeksi 2000-2002. Viimeksi mainittua määrää mukautetaan tarvittaessa viidennen puiteohjelman 3 artiklan 3 kohdassa määritellyin edellytyksin. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tässä päätöksessä vahvistettujen tieteellisten ja tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti määrärahat kutakin teknologisten varainhoitovuotta varten sen mukaan, miten monivuotisten rahoitusnäkymien puitteissa vahvistettuja resursseja on saatavilla. 3 artikla Erityisohjelman pääperiaatteet, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet sekä siihen liittyvät painopisteet käyvät ilmi liitteestä II. Ne on määritelty viidennen luokkaan puiteohjelman jaettujen valintaperusteiden mukaisesti. liitteessä I esitettyjen pääperiaatteiden ja kolmeen Toteutettavien TEK-toimien valintaan sovelletaan kyseisten periaatteiden ja perusteiden mukaisesti valintaperusteita, jotka on mainittu osallistumista koskevien sääntöjen 9 artiklassa. Ohjelman toteuttamisessa, mukaan lukien 5 artiklan 1 kohdassa määritelty työohjelma, noudatetaan kaikkia kyseisiä perusteita vaikkakin niitä voidaan painottaa eri tavalla. 3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tulosten sääntöjä. levittämistä koskevia <? 4. 5. Yhteisön yksityiskohtaiset säännöt määritetään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa. viidennen puiteohjelman osallistumista rahoitukseen koskevat Erityisohjelman epäsuorat TEK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteessä UI. Erityisohjelman toteuttamista koskevat erityiset yksityiskohtaiset säännöt annetaan liitteessä III. 4 artikla Ottaen huomioon 3 artiklassa vahvistetut perusteet sekä liitteessä II esitetyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio a) tutkii erityisohjelman toteuttamisvaiheen ja tekee tarvittaessa viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdotuksia erityisohjelman mukauttamiseksi ja b) teettää viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvion erityisohjelmaan kuuluvista toimista. 5 artikla 1. Komissio vahvistaa työohjelman, jossa määritellään a) liitteen II sisältö, b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikataulu, c) liitteessä III annetut koordinointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja d) tarpeen mukaan valintaperusteet ja niiden soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt kutakin epäsuoraa TEK-tointa varten. Työohjelma päivitetään tarvittaessa. 2. Toteuttaakseen epäsuoria TEK-toimia komissio käynnistää työohjelman pohjalta osallistumista pääasiassa tarjouspyynnöin. tarkoitetut menettelyt koskevissa säännöissä ^A^c 1. 2. 6 artikla Komissio vastaa tämän erityisohjelman toteuttamisesta. Komissiota avustaa tämän ohjelman toteuttamisessa neuvoa-antava komitea. Komitean kokoonpano sekä sen toimintaa koskevat menettelyt ja yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan neuvoa-antavien komiteoiden hallintoa ja koordinointia koskevassa neuvoston päätöksessä 84/338/Euratom, EHTY, ETY8 ydinfissioon liittyvien seikkojen osalta ja fuusio-ohjelman neuvoa-antavasta komiteasta 16 päivänä joulukuuta 1980 tehdyssä neuvoston päätöksessä11 fuusioon liittyvien seikkojen osalta. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 7 artikla Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja EYVLL 177,4. 7. 1984, s. 25. <<W LIITE I RAHAMÄÄRÄN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN •• •• •• Toimintatyyppi a) Avaintoimintakokonaisuudet i) Hallittu lampdydinfuusio b) Ydinfissio ii) Yleisluontoinen tutkimustyo ja teknologian kehittamistyo Yhteensa 96 0 % 8 0'6 % 15,4% 3,1% c) Tuki tutkimusinfrastruktuureille 0,9 % YHTEENSA 1 141 miljoonaa ecua sfZ LIITE II TOIMINNAN PÄÄPERIAATTEET, TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PAINOPISTEET JOHDANTO Varmat, kestävät ja kilpailukykyiset energialähteet ovat taloudellisen kasvun, vaurauden ja elämänlaadun olennainen edellytys teollistuneessa maailmassa. Kehitysmaiden pyrkimykset ja niiden talouden kehitys aiheuttavat voimakkaan energiankysynnän kasvun maailmassa, mikä voi vaikuttaa polttoaineiden hintoihin ja huonontaa ympäristö- ja terveystilannetta. Keskipitkällä aikavälillä huomattava osa energiankysynnän kasvusta tyydytetään fossiilisten polttoaineiden käytöllä, mikä pahentaa ympäristön happamoitumisongelmaa alueellisesti ja hiilidioksidipäästöongelmaa koko maailmassa. Näitä ongelmia ei voida ratkaista muuten kuin kansainvälisen yhteistoiminnan avulla. Energiansäästö ja uusiutuvien energianlähteiden käytön lisääminen voivat auttaa, mutta niiden vaikutus on rajoitettu lyhyellä aikavälillä, ja toisaalta nämä toimenpiteet ovat riittämättömiä pitkällä aikavälillä. Koska energiankysynnän odotetaan kasvavan, on edelleen pyrittävä käyttämään kaikkia mahdollisia energialähteitä. Strategisista syistä kuitenkin suositaan kestävimpiä ja terveydelle ja ympäristölle vähiten haitallisia energialähteitä. Ydinenergia voi tarjota mahdollisuuden ja kilpailukykyiseen hintaan. sähköntuotantoon Euroopassa varmalla ja kestävällä tavalla Ohjelman strateginen tavoite Tämän ohjelman alainen tiiviisti yhteen yhteisen tutkimuskeskuksen suorien toimien ohjelman kanssa, jotka kuvataan tutkimus- ja opetustoimintaa koskevassa Euratomin viidennessä puiteohjelmassa. toiminta sovitetaan tarvittaessa Tämän ohjelman tavoite on edistää ydinenergian kaikkien mahdollisuuksien hyödyntämistä toisaalta tekemällä nykyiset teknologiat vielä varmemmiksi ja taloudellisemmiksi ja toisaalta tutkimalla uusia lupaavia menetelmiä. Ohjelmassa on kolme erillistä osa-aluetta: • Hallittua lämpöydinfuusiota koskeva avaintoimintakokonaisuus, jossa on tarkoitus jatkaa koereaktorin mahdollisessa rakentamisessa tarvittavien perusteiden kehittämistä samoin kuin reaktoria varten pitkällä aikavälillä tarvittavien peruskäsitteiden ja teknologian tutkimusta. Ydinfissiota koskeva avaintoimintakokonaisuus, jossa on tarkoitus lujittaa Euroopan ydinlaitosten ratkaista jätehuollon ja parantaa Euroopan ydinteollisuuden kilpailukykyä ja hyväksyttävyyttä. ja loppuvarastoinnin ongelmat turvallisuutta jätteiden sekä väestön suojelua, työntekijöiden ja ja tutkimustyötä Yleisluonteista tarkoitus konsolidoida ja kehittää Euroopan tietämystä ja asiantuntemusta eri alueilla ydinfission ionisoivan säteilyn muita käyttämiseksi turvallisesti ja kilpailukykyisesti samoin kuin käyttötapoja varten teollisuudessa ja lääketieteessä sekä luonnonsäteilyn hallintaa varten. teknologian kehittämistä, jonka on ^3 Ydinfuusion alalla tutkimus on jo täysin yhdennetty Euroopan tasolla, mutta ydinfission alalla näin ei ole; tällä alalla tutkimustoimet pitäisi yhdentää täydellisemmin ja tehokkaammin. -74 a) AVA1NTOIMINTAKOKONAISUUDET; \) Hallittu lämnövdinfuusio TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet turvallisessa sähköntuotannossa Viidennessä puiteohjelmassa esitetyssä strategiassa tarkastellaan ydinfuusion osuutta varmassa fuusion ja yhteiskunnallis-taloudellisia tutkimusten kanssa. Tähän avaintutkimuskokonaisuuteen kuuluvat olennaisena osana tutkimushenkilöstön ja teknisen henkilöstön liikkuvuus ja koulutus, tulosten levittäminen ja tiedotus yleisölle. Viidennen puiteohjelman kuuluu kolme strategian päätoimintalinjaa: laajemmassa yhteydessä vaikutuksia koskevien voimassaoloaikana täytäntöönpanoon • Meneillään olevien tutkimusten jatkaminen. Fysiikan ja fliusioteknologian toimissa on tarkoitus kehittää erityisesti assosiaatioiden puitteissa, XET-yhteisyrityksessä ja Euroopan teollisuudessa koereaktorin suunnitteluun tarvittavaa tietämystä; Euroopan osallistuminen ITER-EDA:an jatkuu, ja päämääränä on ITER:in mahdollinen rakentaminen. ja 7 utkimuksen painopisteet: Hankkeen suunnittelun prototyyppien testauksen sekä avustavien tutkimusten loppuunsaattaminen; laite- eritelmien tieteellisen perustan loppuunsaattaminen; tarvittavan vahvistaminen; JET:in täyden toimintavalmiuden saavuttaminen (kun JET-yhteisyritys lopetetaan joulukuussa 1999, Euratom iin assosioituneiden järjestöjen henkilökunnan pitäisi ryhtyä käyttämään sen laitteita). loppuunsaattaminen laatimisen • Käsitteiden tutkimus. Fysiikan alan jäsennetyissä toimissa keskitytään fuusiolaitteiden peruskäsitysten tutkimukseen. 7 utkimuksen painopisteet: Edellisessä puiteohjelmassa päätetty koelaitteiden rakentaminen, käyttöjä niiden parantaminen ja muiden jo käytössä olevien laitteiden uudenaikaistaminen; fuusioplasmojen diagnostiikka- teoreettisten tutkimusten jatkaminen; Juustokoneen kauko-ohjattua käyttöä koskevat tutkimukset; magneettisen koossapidon ohella kansallisten siviilitutkimustoimien yhteensovittaminen teknologisen seurantaohjelman puitteissa sekä mahdollisesti uusien käsitteiden kehittäminen. inertiaalikoossapitoa koskevien ja ohjausmenetelmät; • Pitkän aikavälin teknologia. Teknologisten jäsennettyjen toimien tarkoituksena on pitkällä aikavälillä valmistautua esittelyreaktorin (DEMO) rakentamiseen. painopisteet: Tritiumin kehittäminen ja Tutkimuksen sopiville DEMO-hankkeeseen vertai lurakennemateriaalin säteilyä kestävien kehittyneiden rakennemoduleille; heikosti aktivoituvien ja tulevaisuuden materiaalien ja tutkiminen DEMOa ympäristövaikutusten uusi arviointi; fuusioenergian yhteiskunnallis-taloudellisten näkökohtien analysointi; DEMOn vertailuhankkeen käsitteellinen tutkimus. hyötövaippojen turvallisuuden kehittäminen varten; •<7<r ii) Ydinfissio TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet turvallisuus, radioaktiivisten jätteiden varma Tärkeimmät tavoitteet ovat varmistaa Euroopan ydinlaitosten turvallisuus9, työntekijöiden ja ja väestön loppuvarastointi, parantaa eurooppalaisen ydinteollisuuden kilpailukykyä ja lisätä sen mahdollisuuksia maailmanmarkkinoilla jotka olisivat innovatiivisia, kestäviä ja joihin liittyisi potentiaalisia taloudellisia sekä turvallisuuteen, terveyteen ja ympäristöön liittyviä hyötyjä pitkällä aikavälillä. Tutkimukset ovat pääasiassa tieteellisiä tai teknologisia, mutta niissä olisi myös merkittävä yhteiskunnallis-taloudellinen osuus. Lisätavoitteena on edistää opetuksen ja koulutuksen avulla korkean asiantuntemuksen tason ylläpitämistä ydinturvallisuuden alalla Euroopan unionissa. sekä kartoittaa käsitteitä, tehokas huolto ja • Nykyisten laitosten toimintavarmuus. Tutkimuksessa keskitytään toimenpiteisiin, joilla on tarkoitus ylläpitää ja parantaa vanhojen laitosten turvallisuutta, ja erityisesti turvallisuuden niihin osatekijöihin, jotka liittyvät reaktorien käyttöiän pidentämiseen ja vakavien onnettomuuksien hallintastrategioihin. / 7 K-toiminnan painopisteet: Yhteisten perusteiden ja menetelmien kehittäminen reaktorien jäljellä olevan turvallisen käyttöiän määrittämiseksi; vanhenemisen vaikutukset rakenteisiin ja tarkastus- ja valvontamenetelmien parantaminen turvallisuuden lisäämiseksi ja työperäisen altistuksen vähentämiseksi; ohjausjärjestelmien uudenaikaistaminen; vakavien onnettomuuksien ennaltaestämisen ja lieventämisen strategiat; ihmisen ja koneen rajapinta; turvallisuustoimien organisaatio ja hallinto. järjestelmiin; • Polttoainekierron keskitytään turvallisuus. Tutkimuksessa taloudellinen että yhteiskunnallisesti tieteellisen lähestymistavan kehittämiseen radioaktiivisten jätteiden huoltoon ja varastointiin; sen pitäisi olla sekä laajalti hyväksyttävissä. Tutkimuksissa pyritään lisäksi parempien, täydellisempien ja laajasti hyväksyttyjen menetelmien kehittämiseen koko ydinpolttoainekierron turvallisuuden arvioimiseksi ja sen hallintoon, jotta voitaisiin kehittää paremmat perusteet julkiselle päätöksenteolle, kohdistaa varoja tehokkaammin, edistää parempien turvakäytäntöjen käyttöönottoa ja lisätä yleisön luottamusta. Tl K-toiminnan painopisteet: Tarkoituksena on kehittää yhteistä tietämystä ja päästä yhteisymmärrykseen radioaktiivisten jätteiden huollosta ja varastoinnista, mukaan lukien jätteiden määrän vähentäminen minimiin sekä kemiallisen erottamisen ja transmutaalion tarjoamat mahdollisuudet; syvälle maanalaisiin laboratorioihin tehtävän varastoinnin toteutettavuuden testaus ja esittely, mukaan lukien varastointiin liittyvien kysymysten ja varastoinnin eri osatekijöiden käyttäytymisen arviointi pitkällä aikavälillä; yhteiset lähtökohdat koko polttoainekierron turvallisuuden arviointiin ja hallintaan, laadunvarmistusjärjestelmät. yhteiskunnalliset näkökohdat; mukaan lukien 'turvallisuus' käytetään Ilmaisua tässä laajimmassa merkityksessään, johon sisältyy terveyttä, ympäristöä ja teknologiaa koskevat kysymykset. Samalla tavalla käytettynä *ydinturvallisuuteen' sisältyy laitosten turvallisuus, jätehuolto ja jätteiden varastointi sekä ihmisen ja ympäristön suojeleminen ionisoivan säteilyn vaikutuksilta. 10 sf f I ta • Tulevaisuuden järjestelmien turvallisuus ja tehokkuus. Tutkimuksessa keskitytään tulevaisuudessa rakennettavien laitosten turvallisuuden ja kilpailukyvyn parantamiseen ja entistä täysin uusien energiantuotannon käsitteiden kartoittamiseen, jotka tarjoavat hyötyjä kustannusten, turvallisuuden (mukaan lukien parempi jätehuolto ja fissiilisten materiaalien käyttö), kestävyyden ja väärille teille joutumisen riskien vähenemisen kautta. innovatiivisempien tai /7K-toiminnan painopisteet: Pienemmät ja yksinkertaisemmat ("käyttäjäystävälliset") reaktorit, reaktoreita ja jätehuoltoa koskevat innovatiiviset käsitteet; uudet polttoaineet ja fissiilisten materiaalien parempi käyttö; koko polttoainekierron optimointi ottaen huomioon terveys-, turvallisuus- ja ympäristövaikutukset; passiivista turvallisuutta vahvistavat tekijät ja edistyneet ohjausjärjestelmät; materiaalien ja laitteiden käyttöiän pidentäminen ja tarkastus-ja huoltotarpeen vähentäminen. aikana, ydinhätätilanteiden hallinnassa • Säteilysuojelu. Tutkimuksen tarkoitus on tukea käyttäjiä ja turvallisuusviranomaisia heidän tehtävissään työntekijöiden ja väestön suojelemiseksi ydinpolttoainekierron alueiden toimintojen tämän kunnostamisessa. avaintoimintakokonaisuuden on yleisluontoisempaa ja selvemmin perustutkimusta, tehdään tukemaan edellä mainittua tutkimusta. ja tiukasti tavoitteita. Täydentävää saastuneiden koskemaan tutkimusta, rajoitetaan Tutkimus joka TTK-toiminnan painopisteet: Yhdennetty riskinhallinta ja suojelun optimointi; riskien hallinta; työperäisen altistuksen tosiaikainen seuranta; päätöksenteon apuvälineet; tiedonvaihto ja seuranlasirategiat hätätilanteiden hoitamiseksi; saastuneiden alueiden kunnostaminen ja pitkän aikavälin hallinnointi. b) YLEISLUONTEINEN TUTKIMUS- JA KEHITYSTOIMINTA TTK-toiminnan tavoitteet ja toimet Tavoitteena on koontaa ja edistää eurooppalaista säteilysuojelun asiantuntemusta ionisoivan säteilyn käytön turvallisuuden ja tehokkuuden ylläpitämiseksi ja parantamiseksi teollisuudessa ja hallitsemiseksi paremmin sekä säteilysuojelun standardien kehittämisen ja soveltamisen tukemiseksi. lähteiden arvioimiseksi lääketieteessä, säteilyn luonnollisten ja • Säteilysuojelu ja terveys. Tutkimuksissa keskitytään ionisoivasta säteilystä aiheutuviin heikkoihin ja pitkäaikaisiin annoksiin liittyvien riskien parempaan arviointiin. TlK-toiminnan painopisteet: DNA. n vaurioiden induktioon ja korjaamiseen sekä niiden liittyvä molekyylifysiikka ja molekyylibiologia; epidemiologia; säteilyaltistuksen vaikutusten hoito. terveysvaikutuksiin • Ympäristön radioaktiiviset aineet. Tutkimuksissa keskitytään parantamaan tietämystä ympäristön radioaktiivisten aineiden käyttäytymisestä, jotta voidaan kehittää luonnollisten ja keinotekoisten luotettava strategia ja asianmukaisia käytäntöjä säteilylähteiden vaikutusten hallintaan. 11 "7- 7 7 K-loiminnan painopisteet: Radionuklidien kulkeutuminen ekosysteemeissä; ekosysteemien herkkyyden osoittimet; saastuneiden alueiden kunnostamisen käsitteellinen ja metodologinen perusta. lääketieteessä ja teollisuudessa ja luonnon säteilylähteet. • Säteilyn käyttö Tutkimuksissa tehokkuuden parantamiseen teollisuudessa ja lääketieteessä, luonnon säteilylähteistä aiheutuvan altistuksen arvioinnin ja hallinnan parantamiseen sekä käsitteellisiin ja metodologisiin kysymyksiin säteilysuojelun optimoimiseksi. turvallisuuden keskitytään säteilyn käytön ja TTK-toiminnan painopisteet: diagnostiikan samoin kuin säteilyn teollisuuskäytön alalla; säteilysuojelun optimointi; luonnon säteilylähteille tapahtuvan altistuksen hallinta; riskin havaitseminen ja riskistä tiedottaminen. lääketieteellisen lähestymistavat Innovatiiviset • Sisäinen ja ulkoinen annosmittaus. Tutkimuksissa keskitytään ulkoisista lähteistä tai kehoon säteilyaltistuksen määritysmenetelmien parantamiseen ja innovatiivisten seurantatekniikoiden kehittämiseen hyödyntämällä materiaalitieteiden ja digitaalielektroniikan saavutuksia. joutuneista nuklideista tulevan y7 K-toiminnan painopisteet: Monimutkaisten säteilykenttien ja kehoon joutuneista radionuklideista tulevan säteilyn annosmittaus; annoksen laskeminen takautuvasti; innovatiiviset seuranlatekniikal. 12 AÎ c) TUTKIMUKSEN PERUSRAKENTEIDEN TUKI Ydintutkimuslaitosten välinen sekä niiden ja muiden ydinalan järjestöjen välinen yhteistyö on Euroopassa suhteellisen vakiintunutta. Sitä olisi tehostettava tulevaisuudessa, jotta voidaan vastata rationalisointitarpeisiin ja lukuisten kansallisten ydintutkimusohjelmien säästövaatimuksiin ja tavoitteista tinkimiseen. Tutkimusta on yhdennettävä tehokkaammin ja hyödynnettävä paremmin, jotta voidaan varmistaa ydinenergian turvallisen käytön jatkuminen teollisuuden kilpailukyky ulkoisilla markkinoilla. ja ylläpitää Euroopan ydinalan Tavoitteet ja toimet Tavoitteena on jatkaa ydintutkimuksen yhdentämistä unionissa siten, että käytettävissä ja varmistaa Euroopan ydinalan tehokkaammin olevia keinoja voidaan käyttää teollisuudelle kilpailuetuasema ja saada aikaan tilanne, jossa ydinteknologioita voidaan edelleen hyödyntää tyydyttävissä turvallisuusoloissa ja yhteiskunnallisesti hyväksyttynä. Suuret laitokset. Suurten laitosten käyttöoikeus on olennaista, ja sitä voidaan helpottaa järjestämällä yhteiskäyttöä tuettava tutkimuslaitoksia: sydämen kuluminen, suojarakenteet, materiaalitestaus, kiihdyttimet, maanalaiset laboratoriot, joissa testataan ja esitellään jätteiden varastointia maan syvissä kerroksissa sekä annosmittaus ja radiologia. ja yhteistoimintaohjelmia. Ensisijaisesti on Yhteistoimintaverkot. Valmiita verkkoja on lujitettava ja luotava uusia silloin, kun ne selvästi edistäisivät ohjelman tavoitteita tai unionin laajempia tavoitteita: suurten tai monipuolisten ydinturvallisuuden keskeisiin ongelmiin, jätteiden loppusijoitukseen, laitosten käytöstä poistamiseen, hätätoimenpiteiden suunnitteluun, säteilysuojeluun, uusiin turvallisuus- tai teknisiin kysymyksiin keskittyvien verkkojen tuki. jätehuoltoon ja Tietokannat ja biologisten kudosten pankit. Olemassa olevat tietokannat olisi hyvä konsolidoida, ja uusia on perustettava tarvittaessa. Painopisteitä ovat käytöstäpoisto- ja turvallisuuteen, purkamistekniikkaan, turvallisuuden arviointiin, vakavien onnettomuuksien tärkeimpien komponenttien vaikutusten tietokantojen laajentaminen ja perustaminen. Samoin perustetaan kudospankki, johon kerätään ydinonnettomuuteen joutuneiden henkilöiden kudoksia ja biologisia näytteitä. lieventämiseen ja epidemiologisiin loppusijoituksen tutkimuksiin ja niiden jätteiden liittyvien laatuun 13 11 LIITE III ERITYISOHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT ERITYISET YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT toteutetaan epäsuorilla TEK-toimilla. Nämä epäsuorat TEK-toimet Erityisohjelma määritellään viidennen puiteohjelman liitteessä III lukuun ottamatta i) kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten myönnettäviä apurahoja ja ii) tämän liitteen 2 kohdassa määriteltyjä tutkijankoulutusverkkoja. Lisäksi sovelletaan seuraavia erityisohjelmaa koskevia erityisiä yksityiskohtaisia sääntöjä: 1. Liitännäistoimenpiteet Liitännäistoimenpiteitä ovat erityisesti - erityisohjelmaa tukevat tutkimukset, mukaan lukien tulevan toiminnan valmistelu, - tiedonvaihto, konferenssit, seminaarit, työryhmät sekä tieteelliset ja tekniset tapaamiset, - ulkopuolisen asiantuntemuksen tieteellisten tietokantojen käyttö, erityisesti viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua erityisohjelman toteuttamisvaiheen tarkastelua, viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua ulkopuolista arviota, epäsuorien TEK-tointen arviota tai niiden toteuttamisen seurantaa varten, hyödyntäminen, mukaan lukien - tietojen levittämiseen, tiedotukseen ja tiedonvälitykseen tähtäävät toimet, mukaan lukien tieteelliset julkaisut, sekä tulosten hyödyntämiseen ja teknologian siirtoon liittyvät toimet, - erityisohjelman liittyvä TEK-toimiin koulutustoiminta, mukaan lukien avaintoimintakokonaisuutta "ydinfissio" varten annettava erityiskoulutus. Tämän tarkoituksena on pitää yllä korkeatasoista asiantuntemusta erityiskoulutuksen yhteisössä. Koulutuksella täydennetään kansallisia koulutusohjelmia, kun tähän ilmenee toissijaisuusperiaatteen perusteltu tarve (esimerkiksi lisäarvo yhteisön tasolla tai noudattaminen). Erityisesti painotetaan koulutusta, levittämään tehokkaasti yhteisön ja kansallisten tutkimusohjelmien tuloksia. jolla pyritään - tutkimusalan toimijoille, kuten pk-yrityksille, suunnattaville valistus- ja tukitoimille annettava tuki. 2. Lisäkoulutus Tämän erityisohjelman edellyttämää lisäkoulutusta annetaan seuraavilla kahdella tavalla: - kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten myönnettävillä apurahoilla, jotka antavat Keski- ja Itä-Euroopan sekä uusien itsenäisten valtioiden nuorille tutkijoille mahdollisuuden työskennellä ydinfissio-ohjelmassa Euroopan yhteisössä sijaitsevissa laboratorioissa, jotka osallistuvat erityisohjelman toteuttamiseen, - tutkijankoulutusverkoilla, jotka perustetaan edistyneille tai uusille tutkimusaloille ja joissa tutkijat voivat vapaasti valita tutkimusaiheensa. Tutkijankoulutusverkot tähtäävät 14 la pääasiassa nuorten, koulutukseen. väitelleiden tai väitöskirjavaiheessa olevien tutkijoiden 3. Rahoitusosuutta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Epäsuorien TTK-tointen rahoitusosuudet vahvistetaan viidennen puiteohjelman liitteessä III. Avaintoimintakokonaisuudessa "hallittu lämpöydinfuusio" erityisohjelmaan osallistuminen tapahtuu jäsenvaltioiden (ja Sveitsin) tai jäsenvaltioihin sijoittautuneiden järjestöjen kanssa tehtyjen assosiaatiosopimusten, JET-yhteisyrityksen, NET-sopimuksen, jossa otetaan huomioon yhteisön osallistuminen ITER-EDA -hankkeeseen, ja erityisesti sellaisten muiden määräaikaisten sopimusten puitteissa, jotka on tehty assosiotumattomaan jäsenvaltioon sijoittautuneiden järjestöjen kanssa. toteutetaan menettelyin, Viidennen puiteohjelman liitteessä III olevan 4 kohdan mukaisesti hankkeet toteutetaan kustannustenjakoperiaatteella tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevina toimina. Toimet jotka määritellään assosiaatiosopimuksissa, JET- yhteisyrityksen säännöissä, NET-sopimuksessa, ITER-EDA -sopimuksessa ja muissa yhteisön ja sellaisten assosioituneiden järjestöjen ja/tai oikeushenkilöiden välillä tehdyissä monenvälisissä sopimuksissa, jotka voidaan perustaa, kun erityisohjelman 6 artiklassa tarkoitettu neuvoa-antava komitea on antanut lausuntonsa. Yhteisyritysten perustamista kannustetaan sellaisia yhdistelmähankkeita varten, joilla on yhteinen tavoite. Viidennellä puiteohjelmalla osallistutaan assosiaatiosopimuksista johtuviin juokseviin kustannuksiin ja määräaikaisista sopimuksista johtuviin kustannuksiin pääsääntöisesti noin 25 prosentin yhdenmukaisella vuosittaisella osuudella. Kuultuaan erityisohjelman 6 artiklassa tarkoitettua neuvoa-antavaa komiteaa komissio voi rahoittaa - sellaisten erityisesti määriteltyjen jotka erityisohjelman 6 artiklassa tarkoitettu neuvoa-antava komitea on asettanut etusijalle, yhdenmukaisella 45 prosentin osuudella, investointikustannuksia, hankkeiden - erityisesti määriteltyjä toimia (kuten JET-1 aineistojen käyttöä vuoden 1999 jälkeen), jotka toteutetaan Euratomin ja assosioutuneiden järjestöjen tai oikeushenkilön välillä tehdyn monenvälisen sopimuksen perusteella, enintään 75 prosentin osuudella, - tiettyjä tehtäviä, jotka voi suorittaa vain teollisuus, enintään 100 prosentin osuudella. Enintään 45 tai 75 prosentin osuudella rahoitettavissa hankkeissa ja toimissa kaikilla avaintoimintakokonaisuuteen "hallittu lämpöydinfuusio" osallistuvilla assosioituneilla tahoilla ja järjestöillä on oikeus osallistua kokeisiin, jotka suoritetaan näillä laitteilla. Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumisesta JET-yhteisyritykseen on määritetty mainitun yhteisyrityksen säännöissä, jotka neuvosto on vahvistanut Joint European Torus -yhteisyrityksen (JET) perustamista koskevassa päätöksessään 78/471/Euratom10. 10 l-YVL L 151, 7. 6. 1978, s. 10. %/305/Euratom (EYVL L 117, 14. 5. 1996, s. 9). Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 15 ^l Yksityiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumisesta ITER-hankkeeseen (ITER-EDA) annetaan EDA-sopimuksessa11, sen pöytäkirjassa 2, liiteasiakirjoissa12 ja muutoksessa13, jolla EDA-sopimusta ja siihen liittyviä järjestelyjä jatketaan. 4. Osallistumista koskevia sääntöjä koskevat lisämääräykset Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 8 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetut sopimukset ovat yhteisön ja sellaisten assosioituneiden järjestöjen ja/tai yritysten välillä tehtyjä sopimuksia, jotka voidaan perustaa, kun erityisohjelman 6 artiklassa tarkoitettu neuvoa-antava komitea on antanut lausuntonsa. Kyseiset sopimukset edellyttävät mainitun komitean lausuntoa. Viidennen puiteohjelman liitteen II sekä osallistumista koskevien sääntöjen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja uusiin itsenäisiin valtioihin sijoittautuneet oikeushenkilöt voivat saada rahoitusta viidennestä puiteohjelmasta, jos niiden osallistuminen edistää merkittävästi erityisohjelman tavoitteita. 5. Koordinointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt Komissio huolehtii siitä, että ohjelmaan kuuluvat epäsuorat TEK-toimet täydentävät toisiaan, erityisesti ryhmittämällä ne yhteisen tavoitteen ympärille, sekä siitä, että päällekkäinen työ vältetään, ottaen kuitenkin huomioon epäsuorien TEK-tointen ehdottajien oikeutetut etunäkökohdat. Komissio myös varmistaa, että erityisohjelman toimet koordinoidaan niiden toimien kanssa, jotka toteutetaan - muissa viidennen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistetuissa erityisohjelmissa, - tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevissa tutkimusohjelmissa, joilla pannaan täytäntöön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös. /. /EY14, (1998-2002) - muissa eurooppalaisissa tutkimusohjelmissa, kuten Eurekassa ja COSTissa, - muissa tutkimukseen liittyvissä Euroopan yhteisön järjestelyissä, kuten PHARE-, TAC IS- ja MEDA-ohjelmissa, Euroopan investointirahastossa, rakennerahastoissa ja Euroopan investointipankissa. Koordinointi toteutetaan 11 12 13 14 KYVLL 244, 26. 8. 1992, s. 13. l-YVLL 114, 5. 5. 1994, s. 25. Jollei ITER-EDA-sopimuksen jatkamista koskevasta neuvoston päätöksestä ja rTER-osapuolten sopimuksesta muuta johdu. 1-YVL , s. 16 11 i) yksilöimällä yhteiset aihealueet tai painopisteet, mikä johtaa erityisesti - tiedonvaihtoon ja - yhteisesti päätettyjen hankkeiden toteuttamiseen, mikä merkitsee erityisesti yhden osallistumista koskevien sääntöjen 8 artiklassa tarkoitetun menettelyn toteuttamista yhteisesti, ii) jakamalla epäsuoria toimia koskevat ehdotukset uudelleen TEK-erityisohjelman ja tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien erityisohjelmien välillä. 17 ^3 "Mâ% M^:hmmmmmW^m*> 1. TOIMENPITEEN NIMI Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimusta ja koulutusta koskevasta erityisohjelmasta ekosysteemin suojelun alalla (1998-2002). 2. BUDJETTIKOHTA Alaluokka B6, momentti B6-6511 "Ekosysteemin suojelu (Euratom)". 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen 7 artikla. Tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevaa Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidettä puiteohjelmaa (1998-2002) koskeva neuvoston päätös N:o. /. /Euratom (EYVL L. ,. , s. ). 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite tavoite on edistää ydinenergian kaikkien mahdollisuuksien Tämän ohjelman hyödyntämistä ja taloudellisemmiksi ja toisaalta tutkimalla uusia lupaavia menetelmiä. Ohjelmassa on kolme erillistä osa-aluetta: teknologiat vielä varmemmiksi tekemällä nykyiset toisaalta • Hallittua lämpöydinfuusiota koskeva avaintoimintakokonaisuus, jossa on tarkoitus jatkaa koereaktorin mahdollisessa rakentamisessa tarvittavien perusteiden kehittämistä samoin kuin reaktoria varten pitkällä aikavälillä tarvittavien peruskäsitteiden ja tekniikoiden tutkimusta. • Ydinfissiota koskeva avaintoimintakokonaisuus, jossa on tarkoitus lujittaa Euroopan ratkaista ja parantaa Euroopan ydinlaitosten jätehuollon ydinteollisuuden kilpailukykyä ja hyväksyttävyyttä. työntekijöiden sekä väestön suojelua, loppuvarastoinnin ongelmat turvallisuutta ja jätteiden ja • Yleisluonteista tutkimustyötä ja tarkoitus konsolidoida ja kehittää Euroopan tietämystä ja asiantuntemusta eri alueilla ydinfission käyttämiseksi turvallisesti ja kilpailukykyisesti samoin kuin ionisoivan sekä säteilyn muita käyttötapoja luonnonsäteilyn hallintaa varten. teknologian kehittämistä, jonka on teollisuudessa lääketieteessä varten ja lh 4. 2 Toimenpiteen kesto 1998-2002 Toimenpiteen uusimista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä määrätään Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen 7 artiklassa. 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1 5. 2 5. 3 Ei-pakolliset menot Jaksotetut määrärahat Oletettu tulolaji: Tietyt assosioituneet valtiot osallistuvat erityisohjelman rahoitukseen. Varainhoitoasetuksen 27 artiklan mukaisesti tiettyjä tuloja voidaan käyttää uudelleen. 6. MENO-/TULOLAJI Erityisohjelman toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ovat seuraavat: 6. 1 Epäsuora TK-toiminta: Epäsuoraan TK-toimintaan sisältyvät kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta, koulutusapurahat, aihealuekohtaiset verkot ja tutkijakoulutus verkot, yhtenäinen toiminta ja liitännäistoimenpiteet. Näitä toimenpiteitä rahoitetaan viidennestä puiteohjelmasta seuraavasti: EpSsuora TK-toiminta Rahoitusosuus Enintaan 100 % tukikelpoisista lisakustannuksista 50 % tukikelpoisista kustannuksista1 35 % tukikelpoisista kokonaiskustannuksista1 TK-hankkeet Esittelyhankkeet Yhdistelmahankkeet (TK ja 35-50 % tukikelpoisista kokonaiskustannuksista1 2 esittely) Tutkimusinfrastruktuurien kayttomahdollisuuksien tukeminen Koulutusapurahat Aihealuekohtaiset verkot ja tutkij akoulutusverkot Yhtenainen toiminta Liitannaistoimenpiteet Enintaan 100 % tukikelpoisista lisakustannuksista Enintaan 100% tukikelpoisista lisakustannuksista Enintaan 100 % tukikelpoisista lisakustannuksista Enintaan 100 % tukikelpoisista kokonaiskustannuksista Sellaisessa erityistapauksessa, jossa oikeushenkilö ei suorita kustannuslaskentaa, aiheutuvat tukikelpoiset lisäkustannukset rahoitetaan 100-prosenttisesti. 35 % esittelyyn ja 50 % TK-toimiin. Kun on kyseessä vierailuapurahat yrityksiin, tämä summa on yleensä noin 50 % tukikelpoisista kokonaiskustannuksista. tutkimuksesta 2 iÇ 6. 2 Euratomin rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt: fuusio "hallittu erityisohjelmaan Avaintoimintakokonaisuudessa osallistuminen tapahtuu jäsenvaltioiden (ja Sveitsin) tai jäsenvaltioihin sijoittautuneiden järjestöjen JET-yhteisyrityksen, NET- assosiaatiosopimusten, sopimuksen, jossa otetaan huomioon yhteisön osallistuminen ITER-EDA -hankkeeseen, ja erityisesti sellaisten muiden määräaikaisten sopimusten puitteissa, jotka on tehty assosioitumattomaan jäsenvaltioon sijoittautuneiden järjestöjen kanssa. lämpöydinfuusio" tehtyjen kanssa Viidennellä puiteohjelmalla osallistutaan assosiaatiosopimuksista johtuviin juokseviin kustannuksiin ja määräaikaisista sopimuksista johtuviin kustannuksiin pääsääntöisesti noin 25 prosentin yhdenmukaisella vuosittaisella osuudella. Kuultuaan tutkimus- ja koulutusohjelman 5 artiklassa tarkoitettua neuvoa-antavaa komiteaa komissio voi rahoittaa: • ensisijaisiksi määriteltyjen laitehankintakustannuksia yhdenmukaisesti 45 prosentin osuudella, katsottujen erityisesti hankkeiden • erityisesti määriteltyjä toimia (kuten JET-laitteistojen käyttöä vuoden 1999 jälkeen), jotka toteutetaan Euratomin ja assosioituneiden järjestöjen tai oikeushenkilön välillä tehdyn monenvälisen sopimuksen perusteella, enintään 75 prosentin osuudella, • tiettyjä tehtäviä, jotka voi suorittaa vain teollisuus, enintään 100 prosentin osuudella. Samaan alaan kuuluvien tutkimustoimien koordinointi toteutetaan yksilöimällä 6. 3 yhteiset aihealueet tai painopisteet erityisesti vaihtamalla tietoa ja toteuttamalla yhdessä vahvistetut toimet ja/tai jakamalla epäsuoria TK-toimia koskevat ehdotukset uudelleen erityisohjelmien välillä tai erityisohjelman ja tutkimus- ja koulutusohjelman välillä. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa: Tarvittava määrä arviolta: 1 141 miljoonaa ecua ohjelman keston aikana (1998-2002). 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Toimenpide Yhteensa (%) a) Avaintoimintakokonaisuudet: i) Hallittu lampoydinfuusio ii) Ydinfissio b) Yleisluontoinen tutkimus- j a kehitystoiminta c) Tuki tutkimuksen perusrakenteille Yhteensa: 96,0 80,6 15,4 3,1 0,9 100 ?. •< 7. 3 Talousarvion B osaan sisältyvät toimintamenot Hallintomenot: enintään 148,3 miljoonaa ecua, eli 13 % arvioidusta tarvittavasta määrästä. 7. 4 Määrärahojen alustava aikataulu Aikataulua laadittaessa on otettu huomioon suurimman mahdollisen kokonaissumman jakautuminen sekä määrärahojen alustava aikataulu jaksolle 1998-2002. joka on esitetty viidettä puiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessa. Maksusil. oumus- Maksumaararahat maara rahat 1999 2000 2001 2002Ja seuraavat Yhteensa 1999 2000 2001 2002 375 290 254 222 180,0 121,0 64,0 10,0 375 99,7 89,0 62,8 101,3 290 191. 2 254 222,0 222 Yhteensa 1. 141 180,0 220,7 215,8 524. 5 1. 141 Budjettival an käyttäjä i vahvistaa opulliset m aarat. 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Tutkimussopimusten allekirjoittamisen ja täytäntöönpanon eri vaiheissa toteutetaan useita hallinnollisia ja rahoitukseen liittyviä valvontatoimenpiteitä. Näistä voidaan mainita esimerkiksi: Ennen sopimuksen tekemistä: - ehdotusten valintamenettely, joka perustuu hankkeen tieteellisiin ansioihin sekä tutkimuskustannusten realistisuuteen hankkeen sisältöön, kestoon ja mahdollisiin vaikutuksiin nähden, - ehdotuksen tekijöiden sisältyvien rahoitustietojen analyysi. toimittamien, sopimuksen neuvottelulomakkeeseen Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen: - kustannusselvitysten tutkiminen ennen maksua kahdella tasolla (tieteellisestä - sisällöstä ja rahoituksesta vastaavien virkamiesten toimesta), tutkimuspaikalla tositteet virheiden ja väärinkäytösten havaitsemiseksi. Komissio on perustanut toiminnan suoritettavat tehostamiseksi tarkastukset. Tarkastuksia tekevät joko tilintarkastusyksikön jäsenet tai yksikön joka koordinoi kaikki tilintarkastusyksikön, tilintarkastus, jossa tarkastetaan kaikki tehtävä z} jäsenten valvonnassa ulkopuoliset tilintarkastusyritykset, joiden kanssa komissio" on tehnyt sopimuksen. - varainhoidon valvojan suorittama sisäinen tilintarkastus, - komission varainhoidon valvojan ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen paikan päällä tekemät tarkastukset. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmät Erityisohjelma rakentuu seuraavien toimenpiteiden ympärille. a) Avaintoimintakokonaisuudet, jotka koskevat seuraavia tavoitteita: i) Avaintoimintakokonaisuus: Hallittu lämpöydinfuusio TTK-toiminnan tavoitteet ja painopisteet ja turvallisessa sähköntuotannossa Viidennessä puiteohjelmassa esitetyssä strategiassa tarkastellaan ydinfuusion osuutta varmassa fuusion kanssa. Tähän yhteiskunnallis-taloudellisia vaikutuksia koskevien ja avaintutkimuskokonaisuuteen kuuluvat olennaisena osana teknisen henkilöstön liikkuvuus ja koulutus, tulosten levittäminen ja tiedotus yleisölle. Viidennen puiteohjelman voimassaoloaikana strategian täytäntöönpanoon kuuluu kolme päätoimintalinjaa: laajemmassa yhteydessä tutkimushenkilöstön tutkimusten • Meneillään olevien tutkimusten jatkaminen. Fysiikan fuusioteknologian toimissa on assosiaatioiden puitteissa* JET- yhteisyrityksessä ja Euroopan teollisuudessa koereaktorin suunnitteluun tarvittavaa tietämystä; Euroopan osallistuminen ITER-EDA:an jatkuu, ja päämääränä on ITER:in mahdollinen rakentaminen. tarkoitus kehittää erityisesti ja ja Tutkimuksen painopisteet: Hankkeen prototyyppien testauksen sekä avustavien tutkimusten loppuunsaattaminen; laite- eritelmien tieteellisen perustan vahvistaminen; JET. in täyden toimintavalmiuden saavuttaminen (kun JET-yhteisyritys lopetetaan joulukuussa 1999, Euratomiin assosioituneiden järjestöjen henkilökunnan pitäisi ryhtyä käyttämään sen laitteita). loppuunsaattaminen; loppuunsaattaminen suunnittelun tarvittavan laatimisen • Käsitteiden tutkimus. Fysiikan alan jäsennetyissä toimissa keskitytään fuusiolaitteiden peruskäsitysten tutkimukseen. Tutkimuksen painopisteet: Edellisessä puiteohjelmassa päätetty koelaitteiden rakentaminen, käyttöjä niiden parantaminen ja muiden jo käytössä olevien laitteiden uudenaikaistaminen; ohjausmenetelmät; teoreettisten tutkimusten jatkaminen; fuusiokoneen kauko-ohjattua käyttöä koskevat inertiaalikoossapitoa koskevien tutkimukset; magneettisen koossapidon ohella kansallisten siviilitutkimustoimien yhteensovittaminen teknologisen seurantaohjelman puitteissa sekä mahdollisesti uusien käsitteiden kehittäminen. fuusioplasmojen diagnostiikka- ja Pitkän aikavälin teknologia. Teknologisten jäsennettyjen toimien tarkoituksena on pitkällä aikavälillä valmistautua esittelyreaktorin (DEMO) rakentamiseen. 5 Vh painopisteet: Tritiumin kehittäminen kehittäminen ~ja~ Tutkimuksen DEMO-hankkeeseen sopiville vertailurakennemateriaalin säteilyä kestävien kehittyneiden rakennemoduleille; heikosti aktivoituvien ja tulevaisuuden materiaalien ja ympäristövaikutusten uusi arviointi; fuusioenergian yhteiskunnallis-taloudellisten näkökohtien analysointi; DEMOn vertailuhankkeen käsitteellinen tutkimus. tutkiminen DEMOa varten; hyötövaippojen turvallisuuden ii) Avaintoimintakokonaisuus: ydinfissio tavoitteet ydinlaitosten ovat varmistaa Euroopan turvallisuus4, Tärkeimmät työntekijöiden ja väestön turvallisuus, radioaktiivisten jätteiden varma ja tehokas huolto ja loppuvarastointi, parantaa eurooppalaisen ydinteollisuuden kilpailukykyä ja lisätä sen jotka olisivat mahdollisuuksia maailmanmarkkinoilla innovatiivisia, kestäviä ja joihin liittyisi potentiaalisia taloudellisia sekä turvallisuuteen, terveyteen ja ympäristöön liittyviä hyötyjä pitkällä aikavälillä. Tutkimukset ovat pääasiassa tieteellisiä tai teknologisia, mutta niissä olisi myös merkittävä yhteiskunnallis- taloudellinen osuus. Lisätavoitteena on edistää opetuksen ja koulutuksen avulla korkean asiantuntemuksen tason ylläpitämistä ydinturvallisuuden alalla Euroopan unionissa. sekä kartoittaa käsitteitä, Strategian toteuttamiseen kuuluu neljä tärkeää toimintakokonaisuutta: • Nykyisten laitosten toimintavarmuus. Tutkimuksessa keskitytään toimenpiteisiin, joilla on tarkoitus ylläpitää ja parantaa vanhojen laitosten turvallisuutta, ja erityisesti turvallisuuden niihin osatekijöihin, jotka liittyvät reaktorien käyttöiän pidentämiseen ja vakavien onnettomuuksien hallintastrategioihin. • Polttoainekierron keskitytään turvallisuus. Tutkimuksessa tieteellisen lähestymistavan kehittämiseen radioaktiivisten jätteiden huoltoon ja varastointiin; sen pitäisi olla sekä taloudellinen että yhteiskunnallisesti laajalti hyväksyttävissä. Tutkimuksissa pyritään lisäksi parempien, täydellisempien ja laajasti hyväksyttyjen menetelmien kehittämiseen koko ydinpolttoainekierron turvallisuuden arvioimiseksi ja sen hallintoon, jotta voitaisiin kehittää paremmat perusteet julkiselle päätöksenteolle. kohdistaa varoja tehokkaammin, edistää parempien turvakäytäntöjen käyttöönottoa ja lisätä yleisön luottamusta. • Tulevaisuuden turvallisuus järjestelmien Tutkimuksessa keskitytään tulevaisuudessa rakennettavien laitosten turvallisuuden ja kilpailukyvyn parantamiseen ja entistä innovatiivisempien tai täysin uusien energiantuotannon turvallisuuden käsitteiden kartoittamiseen, jotka tarjoavat hyötyjä kustannusten, (mukaan lukien parempi jätehuoltoja fissiilisten materiaalien käyttö), kestävyyden ja väärille teille joutumisen riskien vähenemisen kautta. tehokkuus. ja • Säteilysuojelu. Tutkimuksen tarkoitus on tukea käyttäjiä ja turvallisuusviranomaisia heidän tehtävissään työntekijöiden ja väestön suojelemiseksi ydinpolttoainekierron saastuneiden alueiden toimintojen aikana, ydinhätätilanteiden hallinnassa ja 'turvallisuus' käytetään Ilmaisua terveyttä, ympäristöä ja teknologiaa koskevat kysymykset. Samalla tavalla käytettynä 'ydinturvallisuuteen' ihmisen ja ympäristön sisältyy suojeleminen ionisoivan säteilyn vaikutuksilta. turvallisuus, jätehuolto ja jätteiden varastointi sekä laajimmassa merkityksessään, johon sisältyy laitosten tässä Zl Tutkimus tämärr kunnostamisessa. avaintoimintakokonaisuuden joka on yleisluontoisempaa ja selvemmin perustutkimusta, tehdään tukemaan edellä mainittua tutkimusta. tiukasti Täydentävää koskemaan tutkimusta, tavoitteita. rajoitetaan b) Yleisluontoinen tutkimustyö ja teknologian kehittämistyö Tavoitteena on koontaa ja edistää eurooppalaista säteilysuojelun asiantuntemusta ja ionisoivan ja parantamiseksi lähteiden lääketieteessä, arvioimiseksi ja hallitsemiseksi paremmin sekä säteilysuojelun standardien kehittämisen ja soveltamisen tukemiseksi. tehokkuuden ylläpitämiseksi säteilyn säteilyn käytön teollisuudessa turvallisuuden ja luonnollisten Strategian toteuttamiseen kuuluu neljä tärkeää toimintakokonaisuutta: • Säteilysuojelu ja terveys. Tutkimuksissa keskitytään ionisoivasta säteilystä aiheutuviin heikkoihin ja pitkäaikaisiin annoksiin liittyvien riskien parempaan arviointiin. ympäristössä: Tutkimuksissa • Radioaktiivisten keskitytään aineiden käyttäytymisestä, jotta voidaan kehittää luotettava strategia ja asianmukaisia käytäntöjä luonnollisten ja keinotekoisten säteilylähteiden vaikutusten hallintaan. aineiden kulkeutuminen tietämystä radioaktiivisten parantamaan ympäristön • • luonnon säteilylähteet. Säteilyn käyttö lääketieteessä ja teollisuudessa ja Tutkimuksissa keskitytään tehokkuuden parantamiseen teollisuudessa ja lääketieteessä, luonnon säteilylähteistä aiheutuvan altistuksen ja ja hallinnan parantamiseen metodologisiin kysymyksiin säteilysuojelun optimoimiseksi. sekä käsitteellisiin säteilyn käytön turvallisuuden arvioinnin ja Sisäinen ja ulkoinen annosmittaus. Tutkimuksissa keskitytään ulkoisista lähteistä tai kehoon joutuneista nuklideista tulevan säteilyaltistuksen määritysmenetelmien parantamiseen ja innovatiivisten seurantatekniikoiden kehittämiseen hyödyntämällä materiaalitieteiden ja digitaalielektroniikan saavutuksia. lo c) Tuki tutkimusinfrastruktuureille Tavoitteena on jatkaa ydintutkimuksen yhdentämistä unionissa siten, että käytettävissä olevia keinoja voidaan käyttää ja varmistaa Euroopan ydinalan tehokkaammin teollisuudelle kilpailuetuasema ja saada aikaan tilanne, jossa ydinteknologioita voidaan edelleen hyödyntää tyydyttävissä turvallisuusoloissa ja yhteiskunnallisesti hyväksyttynä. Strategian toteuttamiseen kuuluu kolme tärkeää toimintakokonaisuutta: • Suuret laitokset. Suurten laitosten käyttöoikeus on olennaista, ja sitä voidaan helpottaa järjestämällä yhteiskäyttöä ja yhteistoimintaohjelmia. • Yhteistoimintaverkot. Valmiita verkkoja on lujitettava ja luotava uusia silloin, kun ne selvästi edistäisivät ohjelman tavoitteita tai unionin laajempia tavoitteita: • Tietokannat ja biologisten kudosten pankit. Olemassa olevat tietokannat olisi hyvä konsolidoida, ja uusia on perustettava tarvittaessa. Toiminnan kohderyhmät ovat seuraavat: yritykset, tutkimuskeskukset ja korkeakoulut. 9. 2 Toimenpiteen perustelut Varmat, kestävät ja kilpailukykyiset energialähteet ovat taloudellisen kasvun, vaurauden ja elämänlaadun olennainen edellytys teollistuneessa maailmassa. Kehitysmaiden pyrkimykset ja niiden talouden kehitys aiheuttavat voimakkaan energiankysynnän kasvun maailmassa, mikä voi vaikuttaa polttoaineiden hintoihin ja huonontaa ympäristö- ja terveystilannetta. Keskipitkällä aikavälillä huomattava osa energiankysynnän kasvusta tyydytetään ympäristön happamoitumisongelmaa alueellisesti ja hiilihappopäästöongelmaa koko maailmassa. Näitä ongelmia ei voida ratkaista muuten kuin kansainvälisen yhteistoiminnan avulla. Energiansäästö ja uusiutuvien energianlähteiden käytön lisääminen voivat auttaa, mutta niiden vaikutus on rajoitettu lyhyellä aikavälillä, ja toisaalta nämä toimenpiteet ovat riittämättömiä pitkällä aikavälillä. käytöllä, mikä polttoaineiden fossiilisten pahentaa Koska energiankysynnän odotetaan kasvavan, on edelleen pyrittävä käyttämään kaikkia Strategisista syistä kuitenkin suositaan kestävimpiä ja mahdollisia energialähteitä. tarjoaa terveydelle ja ympäristölle vähiten haitallisia energialähteitä. Ydinenergia mahdollisuuden sähköntuotantoon Euroopassa varmalla ja kilpailukykyiseen hintaan, ja se on samalla vähemmän saastuttavaa ja vähemmän vahingollista terveydelle kuin fossiiliset polttoaineet. ja kestävällä tavalla Ehdotetut tutkimustoimet ovat puiteohjelman tavoitteiden mukaiset sekä puiteohjelman liitteessä I ja erityisohjelmassa esitettyjen periaatteiden mukaiset. Siksi näiden toimien suunnitellaan tuottavan eurooppalaista lisäarvoa, ja ne heijastavat tärkeitä ongelmia Euroopan tasolla. Yhteisö jatkaa Euratom-perustamissopimuksen nojalla tämän uuden toiminnan kautta sekä tutkimus-ja koulutusohjelmaa toteuttamalla niiden toimien täydentämistä, joita jäsenvaltiot toteuttavat ydinalalla. v Toiminnan jatkamista ehdotetaan, kun on arvioitu viiden viime vuoden toiminta SEM" 2000 -aloitteen mukaisesti. Nämä arviot on tehty vuoden 1996 loppupuolella ja vuoden 1997 alussa. Arvioinneista ilmenee, että ohjelmat ovat yleisesti ottaen saavuttaneet tavoitteensa erityisesti varmistamalla, että joukko erittäin laadukkaita toimenpiteitä sai rahoitusta. jäsenvaltioiden siis kokonaisuutena merkittävä Puiteohjelmalla tutkimustoimintaan ja erittäin lukuisien yhteistyöverkkojen kehittämiseen rajojen yli. vaikutus on 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi tarkastelee vuosittain riippumattomien ja sopivan pätevyyden omaavien Komissio asiantuntijoiden avustuksella tutkimus- ja koulutusohjelman toteutumisen ja ottaa tässä huomioon erityisesti tutkimus- ja koulutusohjelman 3 artiklan 2 kohdassa vahvistetut perusteet. Komissio arvioi erityisesti, sopivatko tavoitteet, painopisteet ja rahoitusvälineet edelleen muuttuneeseen tilanteeseen, ja esittää tarvittaessa ehdotuksia tutkimus- ja koulutusohjelman mukauttamiseksi tai täydentämiseksi. Lisäksi ennen kuin komissio esittää ehdotuksensa kuudenneksi puiteohjelmaksi, se teettää riippumattomilla korkeatasoisilla asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion yhteisön toiminnan toteutuksesta arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana erityisesti erityisohjelmasta tehdyn päätöksen 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen perusteiden kannalta. Komissio toimittaa arvioinnin tulokset sekä huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja alueiden komitealle. laatii tutkimus- ja koulutusohjelman Lisäksi komissio toimista vuosikertomuksen tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevan Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen puiteohjelman 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kertomus osoitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 10. HALLINTOMENOT (KOMISSION TALOUSARVION PÄÄLUOKAN III OSA A) Aiheeton. 32 Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toimina (1998-2002) 3* NEUVOSTON PÄÄTÖS tehty tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atominenergiayhteisölle suorina toimina (1998-2002) (. /. /Euratom) 98/0188 (CNS) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon3 sekä katsoo, että. /. /Euratom4 hyväksynyt tutkimus- ja Euroopan neuvosto on päätöksellä N:o koulutustoimintaa koskevan Euroopan atomienergiayhteisön viidennen puiteohjelman (1998-2002), (YTK) Euroopan atomienergiayhteisölle toteuttamat toimet, jossa yksilöidään Yhteisen tutkimuskeskuksen viidennen puiteohjelman 3 artiklassa määrätään, että ohjelma pannaan täytäntöön kussakin jotka vahvistetaan Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti ja joista yksi koskee erityisesti YTK:ta, toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin, Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan neljännestä puiteohjelmasta (1994-1998) 26 huhtikuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 94/268/Euratom5 4 artiklan 2 kohdan sekä neljännen puiteohjelman suoran 1 EYVL 2 EYVL 3 EYVL 4 EYVL EYVL L 361/114. 7h toiminnan täytäntöönpanemiseksi toteutettavia erityisohjelmia koskevan neuvoston päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaan komission on teetettävä ulkopuolinen arvio, jollainen on toimitettu yhdessä komission päätelmien ja huomautusten kanssa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle, tieteellis-teknistä komiteaa sekä Yhteisen tutkimuskeskuksen hallintoneuvostoa on kuultu tämän erityisohjelman tieteellisistä ja teknisistä tavoitteista, jotka kuvataan komission 5 päivänä marraskuuta 1997 hyväksymässä valmisteluasiakirjassa6 ja tässä päätöksessä, yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumissäännöistä tehdyn päätöksen. /. /Euratom7 mukaan yhteisellä tutkimuskeskuksella on oikeus osallistua epäsuoraan toimintaan, tämän ohjelman atomienergiayhteisön perustamissopimuksen X yhteistyötoimia yhteisön ulkopuolisten maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa, toteuttaa Euroopan luvun mukaisesti kansainvälisiä saattaa olla aiheellista toteuttamisessa tämän ohjelman täytäntöönpanoon kuuluu myös sellaista toimintaa ja sellaisia järjestelyjä, joilla on tarkoitus edistää tuloksellista tutkimusta ja teknologista kehittämistä sekä levittää ja käyttää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen tuloksia erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) hyödyttävällä tavalla, sekä lisäksi tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta tukevaa toimintaa, ensimmäisen Euroopan tavoitteiden mukaan viidennen puiteohjelman tutkimustoiminnan olisi oltava selvemmin innovoivaa; YTK:n olisi edistettävä aktiivisesti innovaatioita ja teknologiansiirtoa, innovaatioita koskevan toimintasuunnitelman Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) olisi suoritettava suorana toimintana toteutettava tutkimus- ja koulutustoiminta, erityisesti ne tehtävät, jotka atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa on uskottu komissiolle; komission olisi suoritettava sille liittyvät tehtävät ja hyödynnettävä YTK:n teknistä kuuluvat ydinfission alaan ydinpolttoainekierron asiantuntemusta; turvallisuuteen ja sen vaikutuksiin ihmisiin ja ympäristöön, ja erityistä huomiota kiinnitettävä olisi tämän ohjelman täytäntöönpanoa olisi seurattava, jotta se voidaan tarvittaessa mukauttaa tieteen ja teknologian kehitykseen ja tarpeisiin; ohjelman edistymisestä olisi tehtävä riippumaton arvio sopivana ajankohtana, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti YTK:n suorina tutkimus- ja koulutustoimintaa koskeva erityisohjelma toimina (jäljempänä 'erityisohjelma') kaudeksi, joka alkaa [ ] ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2002. toteuttamaa 6 KOM(97) 553 lopullinen, 5. 11. 1997. 7 EYVL ir 2 artikla 1. Rahamäärä, joka tarvitaan viidennen puiteohjelman liitteen DI mukaisesti tähän ohjelmaan kuuluvien YTK:n suorien toimien toteuttamiseen (jäljempänä 'määrä'), on 326 miljoonaa ecua. 2. Mainitun määrän alustava jakauma käy ilmi liitteestä I. 3. Kyseisestä määrästä 82,3 miljoonaa ecua on tarkoitettu kaudelle 1998-1999, 243,7 miljoonaa ecua on tarkoitettu kaudelle 2000-2002. Määrää mukautetaan myöhemmin viidennen puiteohjelman 3 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. 4. Budjettivallan käyttäjä määrittää vuosittain kunkin varainhoitovuoden määrärahat tavoitteiden ja tieteellisten tässä päätöksessä yksilöityjen painopisteiden mukaisesti edellyttäen, että varoja on saatavilla monivuotisissa rahoitusnäkymissä. teknologisten ja 3 artikla 1. Liitteessä II eritellään tämän ohjelman pääalat, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet, jotka määritellään perusperiaatteiden mukaisesti sekä viidennen puiteohjelman liitteessä I mainittujen, kolmeen ryhmään jaettujen valintaperusteiden nojalla. 2. Yhteisön rahoitusosuutta koskevista yleisistä säännöistä säädetään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa. 3. Suorat TTK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV. 4. Tämän ohjelman täytäntöönpanoa koskevat erityissäännöt määritetään liitteessä HI. 4 artikla Ottaen huomioon 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetut perusteet ja liitteessä II mainitut tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio a) seuraa tämän erityisohjelman toteutusta ja esittää tarvittaessa ehdotuksia sen mukauttamiseksi viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti, b) teettää tämän ohjelman kattamilla aloilla tehdystä työstä ulkopuolisen arvion viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 5 artikla 1. Komissio laatii työohjelman, jossa kuvataan yksityiskohtaisesti: a) liitteen II sisältö, b) ohjeellinen aikataulu erityisohjelman toteutusta varten. 3* 2. Työohjelma päivitetään tarvittaessa. 6 artikla 1. Tämän ohjelman toteutuksesta vastaa komissio, ja sen toteuttaa YTK. 2. Komissiota neuvoo 'hallintoneuvosto'). tässä tehtävässä YTK:n hallintoneuvosto (jäljempänä 3. Komission edustaja esittää hallintoneuvostolle: a) tämän päätöksen 5 artiklassa tarkoitetun työohjelman laatimiseen ja päivittämiseen liittyviä toimenpide-ehdotuksia, b) yksityiskohtaiset ohjeet viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa määrättyä ulkopuolista arviota varten, c) mahdollisesti tarvittavia mukautuksia erityisohjelman liitteessä II mainittuihin tavoitteisiin tai painopisteisiin taikka sen liitteessä I mainittujen rahavarojen jakamiseen varmistaakseen, että erityisohjelma on edelleen tarkoituksenmukainen tieteen ja teknologian kehityksen ja tarpeiden kannalta. 4. Komissio tiedottaa hallintoneuvostolle säännöllisesti tämän erityisohjelman toteutuksesta. 7 artikla Komissio voi pyytää YTK:ta toteuttamaan yhteisen edun nimissä hankkeita yhteisön ulkopuolisiin maihin sijoittautuneiden oikeushenkilöiden kanssa, kun tällä voidaan tosiasiallisesti edistää suorien toimien toteuttamista. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 8 artikla Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja - 5- 37- LIITE I TAMAN OHJELMAN ARVIOITUJEN RAHOITUSTARPEIDEN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN HALLTTTU LAMPOYDINFUUSIO 5,52% FISSIOTURVALLISUUS 43,56% YDINMATERIAALIVALVONTA 43,56% LATTOSTEN KAYTOSTAPOISTO JA YDINJATEHUOLTO 7 36o/0 YHTEENSA 326 milj. ecua(8>,(9) 8 joista noin 6 % voidaan osoittaa kartoitusvaiheen tutkimuksia varten ja enintään 2 % YTK:n omien tutkimustulosten hyödyntämiseen ja teknologiansiirtoon. 9 Kokonaismäärään sisältyy YTK:n talousarviosta tuleva osuus, jota tarvitaan sen osallistuessa kustannustenjakoperiaatteella toteutettaviin toimiin. •ii LIITE II Suorien toimien tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet A. YTK:n tehtävä Yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on antaa tarvelähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea EU:n politiikan suunnittelulle, toteutukselle ja seurannalle eri aloilla. YTK toimii Euroopan komission palveluksessa unionin tieteen ja teknologian viitekeskuksena. Se on lähellä päätöksentekokoneistoa ja palvelee jäsenvaltioiden yhteisiä etuja, ja se on riippumaton kaupallisista tai kansallisista eduista. YTK tekee korkealuokkaista erikoisalojen tutkimusta läheisessä yhteistyössä teollisuuden ja muiden laitosten kanssa sekä tukee päätöksentekijöitä paneutumalla yksittäisten kansalaisten huolenaiheisiin, vähentää ihmisen ja ympäristön välistä vastakkainasettelua ja edistää kestävää kehitystä. YTK:n työ edellyttää tehokasta verkostoitumista jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten laitosten kanssa esimerkiksi tai henkilöstön vaihdon avulla. Tämä on tärkeää, sillä YTK:n tehtävänä on täydentää viidennen puiteohjelman epäsuoran toiminnan osuutta. Epäsuorat toimet ovat edelleen EU:n pääasiallinen tapa kehittää ja testata uusia ideoita, mutta YTK:n tehtävänä on auttaa ideoiden soveltamisessa ja palvella siten päätöksentekijöitä. tutkimusverkkojen, yhteishankkeiden B. Tavoite: valppaan toiminnan jatkaminen liittyvän toiminnan osuus on YTK:n ydinenergiaan supistumassa. Yhtäältä ydinenergiateknologian katsotaan olevan jo pitkälle kehittynyttä ja toisaalta - syistä, joita tarkasteltiin äskettäin yhteisön ohjeellisessa ydinenergiaohjelmassa - yhtään uutta ydinvoimalaa ei ole tällä hetkellä tilauksessa. Kolmannes Euroopan sähköstä tuotetaan kuitenkin edelleen ydinvoiman avulla, ja näin ollen jatkossakin vaaditaan valppautta, jotta Euroopan ydinturvallisuus säilyisi entiseen tapaan erinomaisena, jotta estettäisiin ydinmateriaalien leviäminen ja jotta jätteen käsittely ja pitkäaikaisvarastointi kyettäisiin hoitamaan tehokkaasti. Uusia haasteita ovat keski-iältään vanheneva reaktorikanta, sekä unionin saaminen aseriisuntaprosessin ydinmateriaalivalvonnan piiriin. joissa on erilainen poistettavan käytöstä laajeneminen maihin, turvallisuuskulttuuri, materiaalin myötä Komissiolla on Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen perusteella tiettyjä ydinenergiaan liittyviä velvoitteita, ja se on perinteisesti turvautunut teknisissä kysymyksissä YTK:n tukeen, jotta se pysyisi tekniikan kehityksen tasalla ja pystyisi vastaamaan uusiin haasteisiin. YTK:n tavoitteena on näin ollen: • • tukea komissiota tämän huolehtiessa atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukaisista velvoitteistaan toimia koko ajan valppaasti siten, että Euroopan ydinturvallisuuden ja ydinmateriaalivalvonnan erinomainen taso kyetään säilyttämään • valmistautua vastaamaan uusiin haasteisiin. YTK:n toimia valittaessa sovelletaan kahta periaatetta: vt • Merkityksellisyys EU:n politiikan kannalta. Politiikan tavoitteiden ymmärtämisen ansiosta YTK voi tehdä tutkimustyötään ajoissa ja tukea politiikan muotoilua niissä kysymyksissä, joissa sen apua eniten tarvitaan. • Toissijaisuus (subsidiariteetti). Tähän liittyy kaksi näkökohtaa. Ensinnäkin tutkimusta on tehtävä aloilla, joilla EU:n osallistuminen on tarkoituksenmukaista, ja toiseksi on oltava perusteltua, että EU puuttuu asiaan juuri YTK. n kautta. YTK siis toimii ainoastaan silloin, kun sen toiminnan ainutlaatuisesta yleiseurooppalaisesta luonteesta voidaan saada lisähyötyä. Ydinenergia-alalla sen toimet ovat perusteltuja siksi, että ydinturvallisuuteen ja ydinmateriaalivalvontaan liittyy rajat ylittäviä näkökohtia, ja koska nämä ovat suurta yleisöä askarruttavia kysymyksiä. C. YTK:n ohjelma Viidenteen puiteohjelmaan sisältyvä YTK. n erityisohjelma on laadittu siten, että siinä on pyritty keskittämään toimia aloille, joilla toimista saadaan runsaasti lisähyötyä Euroopan tasolla, tai joiden tehtävät vastaavat Euratom-sopimuksen perusteella komissiolle kuuluvia tehtäviä. Toimien tavoitteena on hyödyntää Euroopan ja mahdollisuuksien mukaan myös kansainvälisellä tehokkaasti YTK:n erityisvälineistöä ja keskeistä osaamista. Tämä koskee erityisesti niitä osa-alueita, joilla YTK:n asiantuntemus on kiistattomasti huippuluokkaa ja joilla YTK on ainoa laitos Euroopassa, jolla tätä asiantuntemusta on. tasolla mahdollisimman Ydinfuusiotutkimusta vähennetään, koska neuvosto päätti lykätä työn seuraavaa vaihetta (Next Step) koskevaa päätöstä. Tutkimuksessa keskitytään yleiseen materiaaleja koskevaan tutkimukseen. toimissa liittyvissä johtavana hyödynnetään YTK:n ainutlaatuista Fissioturvallisuuteen tutkimusvälineistöä ja keskitytään sellaisiin osa-alueisiin - kuten aktinideihin - joilla YTK:ta pidetään Euroopan tutkimuskeskuksena, sekä suurta yleisöä huolestuttaviin kysymyksiin, kuten vakaviin onnettomuuksiin ja jätteiden käsittelyyn. Reaktoreissa käytettyjen materiaalien vanhenemiseen liittyvässä tutkimuksessa otetaan entistä painokkaammin huomioon, että tämä kysymys on muodostumassa yhä tärkeämmäksi turvallisuusviranomaisten ja ydinvoimateollisuuden kannalta. Tietynlaisen painopistealueen muodostavat myös niiden maiden joihin yhteisö on laajenemassa. tarpeet, Ydinmateriaalivalvontaa koskevaa työtä jatketaan entisellä teholla, jotta kyettäisiin vastaamaan valvontaa suorittavien tarkastajien nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin. Tämä työ tarkastajien kattaa mittaus-, analyysi- ja seurantamenetelmien kehittämisen sekä koulutuksen. Lisäksi tehdään joitakin tulevaisuutta koskevia tutkimuksia, jotta kyettäisiin vaikutukset ennakoimaan toimien ydinmateriaalivalvontaan havaitsemiseksi käyttää kaukohavainnointia. polttoainekiertoon selvittämään, ehdotettujen voitaisiinko muutosten laittomien sekä Edellä mainittujen toimien lisäksi poistetaan käytöstä joitakin vanhentuneita laitoksia. Tämä ohjelman tarkoituksena ei ole niinkään olla tulevien neljän vuoden työohjelmaa koskeva suunnitelma, vaan se olisi pikemminkin nähtävä yleisenä hahmotelmana, joka ilmentää nykyistä näkemystä politiikan tavoitteista ja painopisteistä. On odotettavissa, että YTK. n ohjelmaan tekniikan kehittymisen sekä tulee muutoksia tutkimuspalveluiden tarvitsijoiden tarpeiden ja painopisteiden muuttuessa. tieteen ja - 8- lj& 1. Hallittu lämpövdinfuusio toimet täydentävät jäsenvaltioiden Euroopan lämpöydinfuusio-ohjelma on yhteishanke, jossa käytännöllisesti katsoen kaikkia EU:ssa toteutettavia toimia koordinoidaan yhden hallinnointirakenteen avulla. YTK:n integroitu yhteishankkeeseen samalla tasolla Euratom-assosiaatioiden kanssa. Tämän ohjelman osalta lopetetaan tritiumin käsittelyyn liittyvät YTK:n toimet, eikä ETHEL-laboratoriossa oteta tutkittaviksi radioaktiivisia materiaaleja. Laboratoriota voidaankin käyttää muihin kuin tutkimustoimissa liittyvään keskitytään YTK:n erityisvälineistön ja -osaamisen hyödyntämiseen. Toimiin kuuluvat muun muassa: radioaktiivisiin materiaaleihin työhön. YTK:n ja ne on toimia, täysin • materiaalien, erityisesti heikosti aktivoituvien materiaalien, tutkimus ja testaus; vedyn ja sen isotooppien sekä materiaalien ja komponenttien välisen vuorovaikutuksen tutkimus sekä osallistuminen turvallisuutta ja ympäristövaikutuksia koskeviin tutkimuksiin. 2. Fissioturvallisuus Vaikka fission katsotaankin nykyisin olevan pitkälle kehittynyt tekniikka, sekä ydinlaitosten turvallisuus että polttoainekierron hallinta ja erityisesti ydinjätehuolto ovat merkittäviä huolenaiheita suuren yleisön keskuudessa. Myös viranomaiset seuraavat tarkasti kehitystä ja vaativat jatkuvia parannuksia. Niin ikään alan teollisuus on erittäin kiinnostunut uusista tekniikoista ja järjestelmien parannuksista. YTK tukee näitä pyrkimyksiä, jotka kuuluvat sen tehtäväkentän keskeiseen alueeseen. YTK:n keskittyessä toimiin, joissa sen tuesta koituu kiistämätöntä lisäarvoa, sillä on tarjota käyttöön ainutlaatuista tieteellistä huipputietämystä. YTK:n toimia toteutetaan seuraavilla aloilla: tutkimusvälineistöä, perinteistä osaamista sekä • materiaalien komponenttien vanheneminen: niiden ja pääkomponenttien määrittäminen, olevan määräaikaistarkastuksissa käytettävien tarkastusmenetelmien parantaminen ja kelpoistaminen arvioimalla rakenteellista eheyttä; menetelmien kehittäminen sekä ainetta rikkomattomien tarkastusmenetelmien kelpoistaminen reaktorien käyttöiän jäljellä ja polttoainekierron turvallisuus: aktinideja koskeva perustutkimus on ala, jolla YTK. ta pidetään johtavana osaamiskeskuksena ja jolla se tulee jatkossakin syventämään tietämystä kyseisten alkuaineiden ominaisuuksista. Tämä tietämys on olennaisen tärkeää koko polttoainekierron turvallisuuden ja tehokkuuden kannalta (se kattaa uuden polttoaineen ja jätteen perusominaisuudet, toimilupien myöntämisen sekä jätteen ja käytetyn polttoaineen jälleenkäsittelyn, käsittelyn, varastoinnin ja loppusijoittamisen kaltaiset ydinvoimateollisuuden toiminnot), ja sen avulla voidaan tutkia yksityiskohtaisesti ydinpolttoaineen säteilyttämisen aikana erityisesti tapahtuvia turvallisuuden että ilmiöitä ja optimoida ydinpolttoaineet sekä tehokkuuden parantamiseksi (esim. säteilytysnopeuden lisääminen, kehittyneet transmutaatiota koskevissa tutkimuksissa polttoaineet keskitytään vähentämällä polttoainekierrossa esiintyviä aktinideja ja muita pitkäikäisiä radioaktiivisia aineita tai jopa poistamalle ne kokonaan; lisäksi keskitytään näiden materiaalien käsittelyyn soveltuvien tekniikoiden kehittämiseen radiotoksisuuden vähentämiseen erottamista ja jätteen jne. ); ht • • säteilytettyjen polttoaineiden tutkimus niiden suoran loppusijoituksen kannalta ja erityisesti säteilytettyjen polttoaineiden karakterisointi, pitkäaikaisvarastoinnissa ja loppusijoitusolosuhteissa ilmenevän käyttäytymisen tutkiminen sekä kyseisten polttoaineiden radiotoksisuuteen liittyvien vaarojen määrittäminen vakavien onnettomuuksien tutkimus, johon kuuluu eurooppalaisen verkoston sekä kansainvälisten yhteistyökumppanien tuella FARO-laitoksen toiminta (FARO on laitoksena ainut laatuaan koko maailmassa) ja joka mahdollistaa reaktorin sen ulkopuolella reaktorisydämen sulamisen jälkeen paineastian sisällä ja tutkimuksessa käytetään aitoja tapahtuvien ilmiöiden tutkimisen siten, että materiaaleja ja käytössä olevia reaktoreita vastaavia järjestelmiä. YTK:n suurissa tutkimuslaitoksissa, FAROssa, tutkimuslaitosten tutkijaryhmiä, ja vastavuoroisesti YTK osallistuu eurooppalaisiin tai kansainvälisiin hankkeisiin. jäsenvaltioiden työskentelee erityisesti 3. Ydinmateriaalivalvonta atomienergiayhteisön perustamissopimuksen VII Tieteellinen ja tekninen tuki, joka tarvitaan ydinmateriaalivalvonnan toteuttamiseksi luvun, ydinaseiden Euroopan leviämisen estämisestä IAEA-tukiohjelman toteuttamisen asettamien velvoitteiden mukaisesti, on osa kaksitahoista prosessia, jolla pyritään: tehdyn sopimuksen sekä komission - - vastaamaan suurten polttoainekiertoon liittyvien laitosten asettamiin teknisiin haasteisiin ja vastaamaan merkittävistä kansainvälisistä päätöksistä sekä uusien ja entistä tehokkaampien tekniikoiden käyttöönotosta aiheutuviin uusiin haasteisiin. toimet ovat erottamaton osa sekä eurooppalaista yhteistyötä, On olennaisen tärkeää, että YTK toimii puolueettomasti tukiessaan toimia, joilla pyritään torjumaan ydinmateriaalien laitonta kauppaa sekä ympäristövahinkoja. YTK:n tällä alalla toteuttamat joka konkretisoituu Euroopan ydinmateriaalivalvonnan tutkimus- ja kehittämisverkossa (European Safeguards Research and Development Association Network), että kansainvälistä yhteistyötä, jota tehdään Yhdysvaltojen, Venäjän, Japanin, Brasilian, Argentiinan ja Kanadan kanssa. YTK keskittyy toimissaan seuraaviin aloihin: • mittaus-, seuranta- ja analysointimenetelmien kehittäminen ja parantaminen erityisesti automaatioon panostamalla: ainetta rikkovat ja rikkomattomat koe- ja analyysimenetelmät (mukaan lukien tehokkaan analyysimenetelmän kehittäminen ympäristössä olevien radioaktiivisten materiaalien jäämien havaitsemiseksi), sinetöinti- ja suojaustekniikat sekä laadunvalvonta; nämä toimet koskevat erityisesti suuria jälleenkäsittelylaitoksia ja plutoniumkiertoa, mukaan lukien MOX-polttoaine, ja niihin sisältyy teollisuuden laitteiden suorituskyvyn seuranta todellisissa toimintaolosuhteissa sekä sen selvittäminen, ovatko nämä laitteet kansainvälisten normien mukaisia - 1 0- k^ • nimenomaan ydinturvavalvontaan tarkoitetun tietotekniikan kehittäminen (käsittelymenetelmät, joiden avulla voidaan analysoida ilmoitettuja ja todennettuja tietoja sekä havaita eroavuuksia niiden välillä; kolmiulotteiset lasertekniikat erittäin herkillä alueilla suoritettavaa seurantaa varten); kaukohavainnoinnin arviointi, jonka ydinmateriaaleihin edellyttämän infrastruktuurin luominen tämän menetelmän käyttökelpoisuus toimien havaitsemisessa; valvonnan selvittää laittomien tarkoituksena on liittyvien • tiettyjen reaktoreihin ja polttoainekiertoon liittyvien innovatiivisten toimintamallien arviointi nimenomaan fissioituvien aineiden valvonnan näkökulmasta; valvonnan kannalta tarkoituksenmukaisen lähestymistavan laatiminen analyysimenetelmien • ydinmateriaalien laittoman kaupan ja radioaktiivisten materiaalien aiheuttamien ympäristövahinkojen (esim. aineiden laiton päästäminen ympäristöön) torjuntaan käytettävien aineiden erityisominaisuuksien, kuten isotooppikoostumuksen, puhtauden ja rakeisuuden analysointia koskeva tutkimus (analyysin avulla voidaan arvioida suunniteltu käyttötarkoitus, valmistusajankohta jne. ), sekä kyseiset tiedot sisältävän tietopankin kehittäminen; erittäin herkän analyysimenetelmän kehittäminen materiaalien talteenottoa edeltäneen kulkureitin selvittämiseksi. kehittäminen; fissioituvien • erityisesti uuden teknologian opettaminen tarkastajille ja operaattoreille. 4. Laitosten kävtostäpoisto ia ydinjätehuolto YTK käynnistää ja tehostaa jo jonkin aikaa käyttämättöminä olleiden ja vanhentumassa olevien ydinlaitosten käytöstäpoistoon ja purkamiseen liittyvää työtä. Tähän sisältyy kyseisestä työstä syntyvien jätteiden käsittely ja huolto, mukaan lukien loppusijoitus. Tämä työ on erittäin tärkeää paitsi ympäristön myös työntekijöiden suojelemisen kannalta. Lisäksi sen avulla kyetään viime kädessä alentamaan toimintakustannuksia, koska se vähentää ydinvoimatoimintojen vähentymisen ja keskittymisen myötä seurannan ja valvonnan tarvetta. Tällä osa-alueella on tarkoituksena: • laatia pitkän aikavälin suunnitelma, jolla toteuttaminen tulevaisuudessa taataan näiden toimien jatkuva • rakentaa laitos nestemäisen jätteen käsittelyä varten • aloittaa vanhentuneiden laitosten käytöstäpoisto ja purkaminen sekä huolehtia näiden toimien tuloksena syntyvistä jätteistä. 11 hi LIITE III SUORIEN TOIMIEN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖT 1. Komissio toteuttaa suorat toimet liitteessä n kuvailtujen tieteellisten ja teknisten tavoitteiden ja sisällön perusteella. YTK:n hallintoneuvosto neuvoo komissiota tässä tehtävässä. Tähän liittyvä toiminta toteutetaan yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) asianomaisissa tutkimuslaitoksissa. tutkimusyhteenliittymiin 2. Toimintaansa toteuttaessaan YTK osallistuu tarpeen vaatiessa ja mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten laboratorioiden verkostoihin tai eurooppalaisiin sellaisia. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön teollisuuden, etenkin pienten ja keskisuurten sijoittautuneet yritysten, tutkimuslaitokset voivat osallistua hankkeisiin päätöksen 7 artiklan tai mahdollisten Euroopan yhteisön ja kyseisten yhteisön ulkopuolisten maiden tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevien sopimusten mukaisesti. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön Keski- entisen Neuvostoliiton tutkimuslaboratorioiden ja -laitosten kanssa. ulkopuolisiin maihin Itä-Euroopan maiden taikka organisoi kanssa. Myös yhteisön ja ja Hankkeiden toteuttamisen myötä saatavaa tietoa levittää YTK itse (ottaen huomioon mahdolliset luottamuksellisuudesta aiheutuvat rajoitukset). 3. Liitännäistoimenpiteisiin kuuluvat: - apurahansaajien, vierailevien asiantuntijoiden vierailut YTK:n tutkimuslaitoksissa tutkijoiden ja työkomennuksella olevien - YTK:n henkilöstön tilapäinen työskentely kansallisissa laboratorioissa, teollisuuden laboratorioissa ja korkeakouluissa - järjestelmällinen tiedonvaihto muun muassa järjestämällä tieteellisiä seminaareja, työpajoja ja kongresseja sekä tieteellisten julkaisujen kautta - erikoiskoulutus, jossa painotetaan monitieteisyyttä - hankkeiden ja ohjelmien toimivuuden riippumaton tieteellinen ja strateginen arviointi. 12 hh RAHOITUSSELVITYS, JOKA KOSKEE YHTEISEN TUTKIMUSKESKUKSEN EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖLLE TOTEUTTAMAA ERITYISOHJELMAA 1. TOIMENPITEEN NIMI Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta, jonka yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toimina (1998-2002). 2. BUDJETTIKOHTA Alaluokka B6, osa "Suora toiminta" Momentit B6-111 Henkilöstö (osittain) B6-121 Toteuttamiskeinot (osittain) Osasto B6-3 Suorat toimintamäärärahat 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 ja 8 artikla. Tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002). tehty neuvoston päätös N:o. /. /Euratom (EYVL L. ,. ,. , s. ). 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite Yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on antaa tieteellistä ja teknistä tukea EU:n politiikan suunnittelulle, toteutukselle ja seurannalle eri aloilla. YTK on Euroopan komission yksikkö, joka toimii unionin tieteen ja teknologian tietokeskuksena. Se on lähellä päätöksentekokoneistoa ja palvelee jäsenvaltioiden yhteisiä etuja, ja se on riippumaton kaupallisista tai kansallisista eduista. Kolmannes Euroopan sähköstä tuotetaan edelleen ydinvoiman avulla, ja näin ollen jatkossakin vaaditaan valppautta, jotta Euroopan ydinturvallisuus säilyisi entiseen tapaan erinomaisena, jotta estettäisiin ydinmateriaalien leviäminen ja jotta jätteen käsittely ja pitkäaikaisvarastointi kyettäisiin hoitamaan tehokkaasti. Uusia haasteita ovat keski-iältään vanheneva reaktorikanta, unionin laajeneminen maihin, joissa on erilainen turvallisuuskulttuuri, sekä aseriisuntaprosessin myötä käytöstä poistettavan materiaalin saaminen ydinmateriaalivalvonnan piiriin. 4. 2 Toimenpiteen kesto Kausi 1998-2002. Toimenpiteen uudistamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä määrätään Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artiklassa. h s 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1 Ei-pakolliset menot 5. 2 Jaksotetut määrärahat 5. 3 Oletettu tulolaji Eräät assosioituneet valtiot osallistuvat lisämäärärahoilla erityisohjelman rahoitukseen. Varainhoitoasetuksen 27 artiklan mukaisesti tiettyjä tuloja voidaan käyttää uudelleen. 6. MENO-/TULOLAJI Määrärahat on tarkoitettu erilaisiin keinoihin (katso kohta 2), joilla kohdassa 4 mainitut toimet toteutetaan. Yhteisen tutkimuskeskuksen toteuttamat, tähän erityisohjelmaan kuuluvat toimet rahoitetaan periaatteessa kokonaan yhteisön omista varoista. Tutkimus- ja koulutusohjelman säännöt: toteuttamiseen pätevät seuraavat yksityiskohtaiset 6. 1 Epäsuora TTK-toiminta Epäsuoraan TTK-toimintaan sisältyvät YTK: n toteuttamat TTK-hankkeet sekä sellaiset liitännäistoimenpiteet, jotka mainitaan erityisohjelman liitteessä DI. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa Ohjeellinen rahoituksen määrä on 326 miljoonaa ecua kaudella 1998-2002. Ehdotetun ohjelman kokonaiskustannukset vastaavat määrää, jota ehdotetaan YTK:lle kauden 1998-2002 puiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessa, joka on mainittu kohdassa 3. Määrä kattaa kaiken tieteellisen ja teknisen toiminnan, tutkimustulosten hyödyntämisen sekä kustannukset, jotka riippuvat YTK:n laitosten sijaintipaikasta ja infrastruktuurista. Kokonaismäärä on jaettu erilaisten toimien kesken (katso kohta 7. 2) ottaen huomioon seuraavat seikat: -henkilöstökustannukset, jotka on arvioitu niissä jäsenvaltioissa keskipitkällä aikavälillä tapahtuvan taloudellisen kehityksen perusteella, joissa YTK:n laitokset sijaitsevat -yleiskustannukset sekä tieteellisestä ja teknisestä tuesta aiheutuvat kustannukset, jotka on arvioitu samoin edellytyksin toimintamäärärahoista, -arvio tutkimusohjelman täytäntöönpanon (toiminnasta, välineistöstä ja sopimuksista aiheutuvat välittömät kustannukset) ja YTK:n osallistumisen epäsuoraan toimintaan. jotka mahdollistavat 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken -2 Suora toiminta Yhteensa Hallittu lampoydinfuusio Fissioturvallisuus Ydinmateriaalivalvonta Laitosten kaytostapoisto ja ydinjatehuolto lg 142 142 24 Yhteensa: 326 milj. ecua (*) (*) enintään teknologiansiirtoon. joista noin 6% voidaan osoittaa kartoitusvaiheen tutkimuksia varten ja ja tutkimustulosten hyödyntämiseen 2% YTK:n omien 7. 3 Talousarvion osaan B sisältyvät toimintamenot Hallintokustannukset rahoitetaan momenteista B6-111 (henkilöstö) ja B6-121 (toteuttamiskeinot). Yhteisen tutkimuskeskuksen koko toimintaa varten (jota harjoitetaan ydinvoima- ja muilla aloilla) on varattu 2 080 virkaa (729 A-virkaa, 662 B-virkaa, 650 C-virkaa ja 39 D-virkaa) vuodeksi 1999. 7. 4 Määrärahojen alustava aikataulu laadittaessa on otettu huomioon ohjeellisen Aikataulua rahoituksen määrän jakautuminen sekä määrärahojen alustava aikataulu kaudeksi 1998-2002 viidettä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen mukaisesti. Maksusito umus- t maararaha Maksumaai •arahat 1999 2000 2001 2002 lahtien Yhteensa 1999 82 300 62 160 15 666 4 474 82 300 2000 79 300 64 891 11081 3 328 79 300 2001 81700 2002 82 700 66 358 15 342 81700 82 700 82 700 Yhteens a 326 000 62 160 80 557 81913 101 370 326 000 h? Budjettivallan käyttäjä vahvistaa lopulliset määrät. 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET YTK:n asiasta vastaava henkilöstö tekee sisäisiä tilintarkastuksia ja panee täytäntöön budjettinäkökohdat. valvontaohjelmia, Varainhoidon valvoja ja tilintarkastustuomioistuin tekevät paikallisia tarkastuksia. tilintarkastuksia. Varainhoidon valvoja joissa otetaan huomioon tekee sisäisiä tieteelliset ja 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9. 1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä YTK:n perustamissopimuksen 7 ja 8 artiklan mukaista puiteohjelmaa. osa Euroopan toteuttama ohjelma on atomienergiayhteisön YTK:n osallistuminen tähän ohjelmaan kuuluvaan toimintaan on YTK:n toimialan ja mahdollisuuksien sekä toissijaisuusperiaatteen mukaista. Kohderyhmänä ovat eurooppalaiset tutkijat ja yritykset sekä tahot, jotka kuuluvat sellaisten alakohtaisten komission politiikkojen vaikutuspiiriin, joita YTK:n on määrä tukea. Tämä tutkimus- ja koulutusohjelma suuntautuu neljälle alalle: a) Hallittu lämpöydinfuusio Euroopan lämpöydinfuusio-ohjelma on yhteishanke, jossa käytännöllisesti katsoen kaikkia EU:ssa toteutettavia toimia koordinoidaan yhden hallinnointirakenteen avulla. YTK:n toimet täydentävät jäsenvaltioiden toimia, ja ne on täysin integroitu tasolla Euratom-assosiaatioiden kanssa. YTK:n yhteishankkeeseen tutkimustoimissa -osaamisen hyödyntämiseen. Toimiin kuuluvat muun muassa materiaalien, erityisesti heikosti aktivoituvien materiaalien, tutkimus ja testaus; vedyn ja sen isotooppien sekä materiaalien sekä tutkimus osallistuminen turvallisuutta ja ympäristövaikutuksia koskeviin tutkimuksiin. ja komponenttien välisen vuorovaikutuksen samalla keskitytään YTK:n erityisvälineistön ja b) Fissioturvallisuus Vaikka fission katsotaankin nykyisin olevan pitkälle kehittynyt tekniikka, sekä ydinlaitosten turvallisuus että polttoainekierron hallinta ja erityisesti ydinjätehuolto ovat merkittäviä huolenaiheita suuren yleisön keskuudessa. Myös viranomaiset seuraavat tarkasti kehitystä ja vaativat jatkuvia parannuksia. Niin ikään alan järjestelmien teollisuus on erittäin kiinnostunut uusista parannuksista. YTK tukee näitä pyrkimyksiä, jotka kuuluvat sen tehtäväkentän keskeiseen alueeseen. YTK:n keskittyessä toimiin, joissa sen tuesta koituu kiistämätöntä lisäarvoa, sillä on tarjota käyttöön ainutlaatuista tutkimusvälineistöä, perinteistä osaamista sekä tieteellistä huipputietämystä. YTK:n toimia toteutetaan seuraavilla neljällä pääalalla: tekniikoista ja i) materiaalien ja komponenttien vanheneminen Int ii) polttoainekierron turvallisuus iii) säteilytettyjen polttoaineiden tutkimus niiden suoran loppusijoituksen kannalta, pitkäaikaisvarastoinnissa ilmenevän käyttäytymisen tutkiminen ja kyseisten polttoaineiden radiotoksisuuteen liittyvien vaarojen määrittäminen iv) vakavien onnettomuuksien tutkimus. c) Ydinmateriaalivalvonta ja tuki, tekninen tarvitaan Tieteellinen ydinmateriaalivalvonnan joka toteuttamiseksi Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen VH luvun, ydinaseiden leviämisen estämisestä tehdyn sopimuksen sekä komission IAEA- asettamien velvoitteiden mukaisesti, on osa tukiohjelman kaksitahoista prosessia, jolla pyritään vastaamaan suurten polttoainekiertoon liittyvien laitosten asettamiin teknisiin haasteisiin ja vastaamaan merkittävistä kansainvälisistä päätöksistä sekä uusien ja entistä tehokkaampien tekniikoiden käyttöönotosta aiheutuviin uusiin haasteisiin. toteuttamisen On olennaisen tärkeää, että YTK toimii puolueettomasti tukiessaan toimia, joilla pyritään torjumaan ydinmateriaalien laitonta kauppaa sekä ympäristövahinkoja. YTK:n tällä alalla toteuttamat toimet ovat erottamaton osa sekä eurooppalaista yhteistyötä, joka konkretisoituu Euroopan ydinmateriaalivalvonnan tutkimus- ja kehittämisverkossa (European Safeguards Research and Development Association Network), että kansainvälistä yhteistyötä, jota tehdään Yhdysvaltojen, Venäjän, Japanin, Brasilian, Argentiinan ja Kanadan kanssa. YTK:n keskittyy toimissaan erilaisiin kysymyksiin seuraavilla viidellä pääalalla: /' ) mittaus-, seuranta- ja analysointimenetelmien kehittäminen ja parantaminen erityisesti automaatioon panostamalla sellaisen nimenomaan ydinturvavalvontaan ii) kehittäminen, jonka avulla voidaan analysoida ilmoitettuja ja todennettuja tietoja sekä havaita eroavuuksia niiden välillä tarkoitetun tietotekniikan iii) arviointi nimenomaan fissioituvien aineiden valvonnan näkökulmasta iv) ydinmateriaalien aiheuttamien ympäristövahinkojen ympäristöön) torjuntaan käytettävien analyysimenetelmien kehittäminen radioaktiivisten materiaalien laiton päästäminen laittoman kaupan ja (esim. aineiden v) erityisesti uuden teknologian opettaminen tarkastajille ja toiminnanharjoittajille. d) Laitosten käytöstäpoisto ja ydinjätehuolto YTK käynnistää ja tehostaa jo jonkin aikaa käyttämättöminä olleiden ja vanhentumassa olevien ydinlaitosten käytöstäpoistoon ja purkamiseen liittyvää työtä. Tähän sisältyy kyseisestä työstä syntyvien jätteiden käsittely ja huolto, mukaan lukien loppusijoitus. Tämä työ on erittäin tärkeää paitsi ympäristön myös työntekijöiden suojelemisen kannalta. Lisäksi sen avulla kyetään viime kädessä toimintakustannuksia, koska se vähentää ydinvoimatoimintojen alentamaan -5 h1 vähentymisen ja keskittymisen myötä seurannan ja valvonnan tarvetta. Toimet aloitetaan laatimalla pitkän aikavälin suunnitelma, jolla taataan niiden jatkuva rakentaminen toteuttaminen nestemäisen jätteen käsittelyä varten, vanhentuneiden laitosten käytöstäpoisto ja purkaminen sekä näiden toimien tuloksena syntyvistä jätteistä huolehtiminen. tulevaisuudessa. Toimiin kuuluvat laitoksen 9. 2 Toimenpiteen perustelut Komissiolla on Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen perusteella tiettyjä ydinenergiaan liittyviä velvoitteita, ja se on perinteisesti turvautunut teknisissä kysymyksissä YTK:n tukeen, jotta se pysyisi tekniikan kehityksen tasalla ja pystyisi vastaamaan uusiin haasteisiin. Tämän ohjelman tavoitteena on näin ollen tukea komissiota tämän huolehtiessa atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukaisista velvoitteistaan, toimia koko ajan valppaasti siten, että Euroopan ydinturvallisuuden taso kyetään säilyttämään, ja valmistautua vastaamaan uusiin haasteisiin. ja ydinmateriaalivalvonnan erinomainen Viidenteen puiteohjelmaan sisältyvä YTK:n erityisohjelma on laadittu siten, että siinä on pyritty keskittämään toimia aloille, joilla toimista saadaan runsaasti lisähyötyä Euroopan tasolla, tai joiden tehtävät vastaavat Euratom-sopimuksen perusteella komissiolle kuuluvia tehtäviä. Toimien tavoitteena on hyödyntää tasolla Euroopan mahdollisimman tehokkaasti YTK:n erityisvälineistöä ja keskeistä osaamista. Tämä koskee erityisesti niitä osa-alueita, joilla YTK:n asiantuntemus on kiistattomasti huippuluokkaa ja joilla YTK on ainoa laitos Euroopassa, jolla tätä asiantuntemusta on. ja mahdollisuuksien mukaan myös kansainvälisellä Tätä uutta erityisohjelmaa koskevassa ehdotuksessa on otettu huomioon puiteohjelman tavoitteet sekä SEM 2000 -aloitteen mukaiset arviot viimeisten viiden vuoden toiminnasta. Arviot ovat osoittaneet, että ohjelmien tavoitteet on pääasiallisesti saavutettu ja että YTK on ohjelmien avulla voinut toteuttaa erittäin korkeatasoista toimintaa. 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi ja koulutusohjelman Komissio arvioi vuosittain pätevien riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella ja tutkimus- koulutusohjelman 4 artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaan. Komissio arvioi erityisesti, ovatko tavoitteet, painopisteet ja rahoitusvälineet edelleen muuttuneen ja koulutusohjelman tarvittaessa tilanteen mukaisia. Se antaa mukauttamista tai täydentämistä koskevia ehdotuksia ottaen huomioon varsinkin erityisohjelman 5 ja 6 artiklan. toteuttamisvaiheen tutkimus- tutkimus- erityisesti Ennen kuin komissio esittää kuudetta puiteohjelmaa koskevan ehdotuksensa, se teettää riippumattomilla korkean tason asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion yhteisön toiminnan hallinnoinnista ja toteutuksesta arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana erityisesti ja koulutusohjelman 3 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen perusteiden mukaan. Komissio toimittaa arvioinnin tulokset ja huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. tutkimus- - 6- 9& Komissio julkaisee yhteisen tutkimuskeskuksen toiminnasta vuosikertomuksen. Lisäksi se antaa vuosikertomuksen tutkimuksessa, teknologisessa kehittämisessä ja yhteisön tulosten perustamissopimuksen 130 p artiklan mukaisesti. Nämä kertomukset annetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous-ja sosiaalikomitealle. levittämisessä toteutetuista Euroopan toimista 10. HALLINTOMENOT (komission talousarvion pääluokan III osa A) Aiheeton. - 7- ^1 ISSN 1024-4492 KOM(98) 306 lopullinen ASIAKIRJAT FI 15 12 01 16 Luettelonumero : CB-CO-98-328-FI-C ISBN 92-78-36357-X Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg