title: 98/668/EG: Kommissionens beslut av den 1 juli 1998 om ett statligt stöd som Republiken Österrike och delstaten Oberösterreich beviljat Actual Maschinenbau AG (delgivet med nr K(1998) 1943) (Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Austria
State aid
aid for restructuring
common market
large business
mechanical engineering

formats: html pdf print

text: 25. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 316/55 KOMMISSIONENS BESLUT av den 1 juli 1998 om ett statligt stöd som Republiken Österrike och delstaten Oberösterreich beviljat Actual Maschinenbau AG (delgivet med nr K(1998) 1943) (Endast den tyska texten är giltig) (Text av betydelse för EES) (98/668/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, särskilt artikel 93. 2 i detta, med beaktande av Avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62. 1 i detta, efter att i enlighet med artikel 93 har gett de berörda parterna tillfälle att yttra sig, och av följande skäl: De österrikiska myndigheterna underrättade genom en skrivelse av den 12 augusti 1996 kommissionen om sin avsikt att bevilja Actual Maschinenbau AG omstrukture- ringsstöd. Enligt kommissionens rekommendation av den 3 april 1996 om definitionen på små och medelstora företag (1) är Actual Maschinenbau ett stort företag. Före- taget har sitt säte i Ansfelden, som inte ligger i ett stödområde. Företaget är verksam inom sektorn för kon- struktion av verktygsmaskiner. Den 25 oktober 1996 anmälde Österrike dessutom till kommissionen sina planer på att bevilja Actual Maschi- nenbau AG stöd till forskning och utveckling. Genom skrivelse av den 17 december 1996 drog Öster- rike tillbaka dessa båda anmälningar och underrättade kommissionen om att Republiken Österrike och delstaten Oberrösterreich ville bevilja ett undsättningsstöd i form av ett undsättningslån på 15 miljoner österrikiska schil- ling (1,1 miljoner ecu) med en löptid på sex månader och en räntesats på 6,87 %. Den rättsliga grunden för stödet utgjordes av § 35 a i lagen om främjande av sysselsätt- (Arbeitsmarktförderungsgesetz) och delstaten ningen Oberrösterreichs allmänna riktlinjer för utvecklingsstöd. Genom en skrivelse av den 18 juli 1997 anmälde Öster- rike en förlängning av undsättningsstödet till och med den 31 oktober 1997 och förklarade att mycket viktiga beslut måsta fattas före utarbetandet av en slutlig omstruktureringsplan. Dessa gällde exempelvis överför- ingen av aktier i det ungerska dotterbolaget och en förlikning med de nuvarande ägarna. Det framställdes som avgörande att dessa två frågor klarades upp för att företaget skulle kunna fortleva. Den 16 september 1997 beslutade kommissionen att inleda ett förfarande enligt artikel 93. 2 i EG-fördraget avseende förlängningen av undsättningslånet till och med slutet av oktober 1997, vilket motsvarade ett andra undsättningsstöd. Kommissionen ansåg att förlängningen av undsättningslånet eventuellt endast upprätthåller sta- tus quo vid företaget och att den belastning som omstruktureringen innebär vältras över på andra, lönsam- mare företag. Därför var kommissionen inte säker på att en förlängning av undsättningsstödet kan anses förenlig med den gemensamma marknaden. Detta meddelades Österrike genom skrivelsen SG(97) D/8079 av den 2 oktober 1997. De österrikiska myndig- heterna översände sina synpunkter genom en skrivelse av den 10 november 1997 och erkände däri att det nya undsättningsstödet hade beviljats, innan kommissionen hade tagit ställning till detta. De österrikiska myndighe- terna förklarade att de hade tagit det första steget för att återkräva utestående fordringar. Kommissionen konstate- rade i sin skrivelse av den 21 november 1997 att återbe- talningen av lånet uppenbarligen ännu inte hade arrange- rats och att den utgår från att Österrike i sinom tid underrättar kommissionen om när återbetalningen av undsättningsstödet bevisligen hade arrangerats. Österrike bekräftade per fax den 10 juni 1998 att samma villkor gäller för det förlängda undsättningslånet som för det godkända lånet, men att företaget hittills varken har betalat räntor eller återbetalat lånet. Den 5 februari 1997 beslutade kommissionen att inte invända mot det planerade undsättningsstödet. De öster- rikiska myndigheterna underrättades om detta beslut genom skrivelsen SG(97) D/1422 av den 25 februari 1997. Kommissionens tillkännagivande om beslutet att inleda ett förfarande och uppmaningen till övriga berörda parter att inkomma med synpunkter i ärendet offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (2). Det inkom inga synpunkter från andra berörda parter. (1) EGT L 107, 30. 4. 1996, s. 4. (2) EGT C 390, 23. 12. 1997, s. 11. L 316/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 11. 98 Genom en skrivelse av den 23 februari 1998 underrättade de österrikiska myndigheterna kommissionen om att de ville bevilja Actual Maschinenbau AG ett omstrukture- ringsstöd. I en ytterligare skrivelse av den 10 mars 1998 gav de närmare upplysningar. Republiken Österrike avsåg att i enlighet med § 35 a i lagen om främjande av sysselsättningen tillhandahålla ett lån på 20 miljoner shilling (1,4 miljoner ecu) med en löptid på åtta år, en amorteringsfri period på två år, en återbetalning i tolv halvårsrater och en räntesats på 3,5 % samt en bruttobi- dragsekvivalent på 3,7 miljoner schilling (268 000 ecu) enligt kommissionens meddelande om stöd av mindre betydelse (försumbart stöd) (3). Delstaten Oberrösterreich avsåg att i enlighet med de allmänna riktlinjerna för delstaten Oberrösterreich bevilja ett tillskott för FoU- verksamhet på 10 miljoner schilling (725 000 ecu), som de österrikiska myndigheterna ansåg nödvändigt för att återställa företagets lönsamhet. Den planerade FoU-verk- samheten uppgick till 83 miljoner schilling, varav 51,9 miljoner schilling beviljades redan 1996 och 1997, medan endast 31,1 miljoner schilling planerades för 1998. Kommissionen ställde i sin skrivelse av den 7 april 1998 några frågor till de österrikiska myndigheterna och ifrå- gasatte om omstruktureringsplanen uppfyller villkoren i gemenskapens riktlinjer för statliga stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (4). Enligt Kommissionens åsikt fanns det ingenting i prognoserna för företaget som tydde på att det skulle vara helt omstrukturerat 1999 såsom de österrikiska myndighe- terna påstod. Den tvivlade särskilt på huruvida företagets eget kapital skulle kunna anses tillräckligt på lång sikt. Dessutom var det förväntade driftsresultatet på en låg nivå, och de antaganden som prognoserna stödde sig på angavs i omstruktureringsplanen. Kommissionen framhöll särskilt att en ökning av omsättningen inte är sannolik utan närmare förklaringar. Vad gäller FoU- verksamheten fastslog kommissionen att man inte på grundval av den information som för närvarande finns tillgängliga kan sluta sig till att kostnaderna är stödberät- tigande på grundval av gemenskapsramarna för statligt stöd till forskning och utveckling (5). Den hänvisade dess- utom till att endast framtida kostnader kommer i fråga för statligt stöd. Slutligen ansåg kommissionen att det inte fanns tillräckliga belägg för de österrikiska myndig- heternas uppfattning om att en ny investerare som är beredd att tillskjuta tillräckligt med kapital kommer att ta över företaget. inte Genom en skrivelse av den 5 maj 1998 underrättade de österrikiska myndigheterna kommissionen om att för- handlingarna mellan den nuvarande ägaren och investera- ren om ett övertagande av företaget har misslyckats. Myndigheterna delade nu kommissionens tvivel om det anmälda omstruktureringsstödets förenlighet med den gemensamma marknaden. Dörför drog de tillbaka sin (3) EGT C 68, 6. 3. 1996, s. 9. (4) EGT C 368, 23. 12. 1994, s. 12. (5) EGT C 45, 17. 2. 1996, s. 5. anmälan om omstruktureringsstödet till Actual Maschi- nenbau AG. Kommissionen förklarade redan i sitt beslut om att inleda ett förfarande i detta ärende att förlängningen av undsätt- ningsstödet utgör ett statligt stöd enligt artikel 92. 1 i EG-fördraget och artikel 61. 1 i EES-avtalet. Enligt artikel 92. 1 i EG-fördraget och artikel 61. 1 i EG-avtalet är stöd med de egenskaper som nämns i dessa två artiklar oförenliga med den gemensamma markna- den. I artikel 92. 2 och 92. 3 i EG-fördraget och i artikel 61. 2 och 61. 3 i EES-avtalet nämns de undantagsfall i vilka stöd kan förklaras förenliga med den gemensamma mark- naden. De undantag som nämns i artikel 92. 2 i EG-fördraget och artikel 61. 2 i EES-avtalet är inte tillämpliga i det aktuella ärendet. Det handlar varken om stöd av social karaktär till enskilda konsumenter eller om ett stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser eller om stöd till näringsli- vet i vissa av de områden i Förbundsrepubliken Tyskland som påverkats genom Tysklands delning. Inte heller det undantag som nämns i artikel 92. 3 a i EG-fördraget och artikel 61. 3 a i EES-avtalet är tillämp- ligt i detta ärende. Stödet är nämligen inte avsett att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där lev- nadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvar- lig brist på sysselsättning. Vad beträffar undantaget enligt artikel 92. 3 b i EG- fördraget och artikel 61. 3 b i EES-avtalet, så har kommis- sionen slagit fast att stödet med säkerhet varken är avsett att främja ett viktigt projekt av gemensamt europeiskt intresse eller att avhjälpa en allvarlig störning i en med- lemsstats ekonomi. Den regionala beståndsdelen i undantaget enligt artikel 92. 3 c i EG-fördraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet är betydelselös, eftersom företaget har sitt säte utanför ett stödområde. Österrike har för övrigt inte åberopat något av de nämnda undantagen för att motivera stödet. Vad gäller den andra komponenten i artikel 92. 3 c i EG-fördraget och artikel 61. 3 c i EES-avtalet om stöd att främja utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, hänvisar kommissionen till gemenskapens riktlinjer för statliga stöd till undsättning och omstruktu- rering av företag i svårigheter. Enligt dessa kan artikel 25. 11. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 316/57 92. 3 c i EG-fördraget utgöra grund för beviljande av ett undsättningsstöd, om stödet bidrar till utvecklingen av vissa näringsverksamheter utan att påverka handeln i en negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Enligt ovannämnda riktlinjer får ett undsättningsstöd utbetalas endast för den tid som krävs för att utarbeta en saneringsplan, vilket i regel är högst sex månader. Såsom det förklarades redan i beslutet om att inleda ett förfa- rande, skulle en förlängning av undsättningsstödet strida mot denna allmänna regel. Kommissionen godkände und- sättningsstödet för en sexmånadersperiod. Undsättnings- lånet utbetalades på följande sätt: 8 miljoner schilling den 27 januari 1997 och 7 miljoner schilling den 13 februari 1997. Undsättningslånet borde således ha återbetalats senast i slutet av juli 1997. Kommissionen kan avvika från den allmänna sexmåna- dersregeln endast i väl motiverade undantagsfall. De österrikiska myndigheterna förklarade dock inte i sin anmälan om förlängning av undsättningsstödet att för- längningen var nödvändig på grund av oförutsedda, yttre orsaker. De motiverade förlängningen med att det var nödvändigt att klargöra frågor i samband med överför- ingen av aktier i det ungerska dotterbolaget och förlik- ningen med de nuvarande ägarna. Dessa båda samman- hängande frågor uppgavs utgöra en del av ansträngning- arna att hitta en ny investerare för att i tillräcklig utsträckning öka företagets eget kapital och förbättra företagets strategiska ställning. Dessa omständigheter var därför avgörande för företagets fortbestånd och en förut- sättning för en hållbar omstruktureringsplan, som skulle återställa företagets lönsamhet inom en rimlig tidspe- riod. Det bör dock beaktas att de beslut som återstår att fatta inte har blivit nödvändiga först nyligen, utan var det redan innan undsättningsstödet begärdes i slutet av 1997. De österrikiska myndigheterna har inte inom ramen för förfarandet enligt artikel 93. 3 åberopat några exceptio- nella omständigheter som skäl för en förlängning av undsättningsstödet. De har inte heller visat att företaget inom överskådlig tid skulle kunna fatta de nödvändiga beslut som de ansåg vara avgörande för företagets fortbe- stånd. För övrigt anmälde de österrikiska myndigheterna genom en skrivelse av den 23 februari 1998 ett omstruk- tueringsstöd, som de dock drog tillbaka genom en skri- velse av den 5 maj 1998, eftersom de delade kommissio- nens betänkligheter beträffande stödets förenlighet med den gemensamma marknaden. en sådan förlängning skulle göra det möjligt för företaget att utarbeta en lämplig omstruktureringsplan. Kommissionen måste också ta hänsyn till läget på den relevanta marknaden. Företaget är verksamt inom föl- jande fyra affärsområden: verktygsmaskiner för tillverk- ning av plastfönster, verktygsmaskiner för tillverkning av plastprofiler, strängsprutning av profiler och formspru- tade plastprodukter. Den relevanta marknaden för verktygsmaskiner har en hög exportandel och är internationellt ytterst konkurrens- präglad. Tillverkarna, huvudsakligen små och medelstora företag samt mycket stora företag, är framför allt kon- centrerade till Mellaneuropa. Enligt de österrikiska myn- digheternas uppgifter är Actual Maschinenbau AG:s vikti- gaste konkurrenter Greiner GmbH, TOP och Technoplast i Österrike, IDE i Italien och Schwarz i Tyskland. Efterfrågan på de ovannämnda verktygsmaskinerna på verkas i stor utsträckning av marknadsutvecklingen inom byggbranschen och utvecklingen i fråga om stadsförnyelse samt av plastfönstrens andel av den totala fönstermark- naden. Marknaden för plastfönster har sedan 1980 utvecklats framför allt till följd av den ökande andelen av den totala marknaden och byggboomen. Sedan det andra halvåret 1995 har fönstermarknaden drabbats av en konjunkturnedgång. Den mellaneuropeiska marknaden verkar vara mättad, och antagligen finns det redan över- kapacitet. Tack vare undsättningsstödet får Actual Maschinenbau AG finansiella medel på upp till 15 miljoner schilling som företaget inte skulle ha fått i sin normala verksamhet. Företaget får på detta sätt en otillbörlig finansiell fördel gentemot sina konkurrenter, som inte har fått ett sådant stöd. Följaktligen överförs problemen i samband med den eventuella strukturella förändringen till andra, lönsam- mare företag till följd av det förlängda undsättningsstö- det, vilket kan inverka negativt på situationen inom denna sektor i andra medlemsstater. Eftersom inget undantag kan göras gällande i detta ärende, måste det förlängda undsättningsstödet betraktas som ett stöd som påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset. Kommissionen anser följaktligen att det förlängda und- sättningsstödet är oförenligt med den gemensamma mark- naden. Det fanns inte vid den tidpunkt då kommissionen inledde förfarandet och det finns inte i dagsläget tillräckliga bevis för att exceptionella omständigheter föreligger som skulle motivera en förlängning av undsättningsstödet, eller att Det undsättningsstöd som kommissionen godkände den 5 februari 1997 löpte ut i slutet av juli 1997. De österrikiska myndigheterna anmälde i sin skrivelse av den 18 juli 1997 en förlängning av undsättningsstödet med L 316/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 25. 11. 98 ytterligare tre månader fram till slutet av oktober 1997. De genomförde dessa åtgärder i slutet av juli 1997, då det godkända undsättningslånet löpte ut, dvs. innan kom- missionen hade tillkännagivit sitt beslut. Genomförandet var således olagligt. För övrigt beviljades undsättningsstö- det inte endast till och med oktober 1997, utan ända fram till idag. Stödet är oförenligt med den gemensamma marknaden. Därför måste kommissionen vidta de nödvändiga åtgär- derna för att återställa status quo. Enligt EG-domstolens dom av den 21 mars 1990 i målet C-142/87 (Tube- meuse) (6) förutsätter detta att den oskäliga ekonomiska fördel som Actual Maschinenbau AG fått efter det att det godkända undsättningslånet löpt ut skall avlägsnas. Åter- betalningen av undsättningslånet skall i enlighet med EG-domstolens dom av den 14 februari 1990 i målet C-301/87 (Boussac) (7) ske enligt förfaranden och bestäm- melser i österrikisk lagstiftning med ränta som löper från och med den dag då stödet beviljades tills det faktiskt har återbetalats till en räntesats som motsvarar referensräntan för beräkning av nettobidragsekvivalenten för regional- stödsordningar i Österrike. naden därför att inget av villkoren i artikel 92. 2 och 92. 3 i EG-fördraget och artikel 61. 2 och 61. 3 i EES-avtalet uppfylls. Artikel 2 Österrike skall säkerställa att det undsättningslån som nämns i artikel 1 återbetalas. Återbetalningen skall ske enligt förfaranden och bestämmelser i österrikisk lagstift- ning med ränta som löper från och med den dag då stödet beviljades till och med den dag då det faktiskt har återbetalats till en räntesats som motsvarar referensräntan för beräkning av nettobidragsekvivalenten för regional- stöd i Österrike. Artikel 3 Österrike skall inom två månader från delgivningen av detta beslut underrätta kommissionen om de åtgärder den har vidtagit för att följa beslutet. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 4 Detta beslut riktar sig till Republiken Österrike. Artikel 1 Utfärdat i Bryssel den 1 juli 1998. Det förlängda undsättningslån på 15 miljoner österrikiska schilling som Republiken Österrike och delstaten Ober- österreich beviljat Actual Maschinenbau AG är olagligt, eftersom det ställdes till förfogande i slutet av juli 1997, innan kommissionen hade tillkännagivit sitt beslut. Dess- utom är stödet oförenligt med den gemensamma mark- På kommissionens vägnar Karel VAN MIERT Ledamot av kommissionen (6) Rec. 1990, s. I-959, punkt 61. (7) Rec. 1990, s. I-307, punkt 22


title: Parecer do Comité Económico e Social sobre: - a «Proposta de regulamento (CE) do Conselho que altera o Regulamento (CEE) nº 1766/92 que estabelece a organização comum de mercado no sector dos cereais e revoga o Regulamento (CEE) nº 2731/75 que fixa as qualidades-tipo do trigo mole, do centeio, da cevada, do milho e do trigo duro», e - a «Proposta de regulamento (CE) do Conselho que institui um sistema de apoio aos produtores de determinadas culturas arvenses»

eurovoc_concepts:
EU agricultural market
World Trade Organisation
crop production
production aid
reform of the CAP

text: 14. 9. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 284/55 a divisa˜o dos postos é relativamente simples. A divisa˜o de dotaço˜es para despesas na˜o relacionadas com os lugares pode basear-se nos resultados do sistema de contabilidade analı´tica que foi desenvolvido como pre- visto no artigo 224 do Regulamento Financeiro. 3. 5. O CES acolhe favoravelmente a proposta da Comissa˜o de criar secço˜es orçamentais separadas para os dois o´rga˜os consultivos. Esta situaça˜o criara´ um quadro orçamental independente para cada comité, no qual podera˜o definir as suas pro´prias prioridades, podendo exercer a sua responsabilidade auto´ noma. 3. 6. Com base na sua experiência anterior e, em especial, nas economias de escala conseguidas pela estrutura organizativa comum, o CES entende e aceita que, de um ponto de vista econo´ mico, é vantajoso dar continuidade à cooperaça˜o, volunta´ria, na cadeia de produça˜o e, se os comités se situarem fisicamente perto um do outro, em funço˜ es relacionadas com os edifı´cios. Bruxelas, 1 de Julho de 1998. O Presidente do Comité Econo´ mico e Social Tom JENKINS Parecer do Comité Econo´ mico e Social sobre: — a «Proposta de regulamento (CE) do Conselho que altera o Regulamento (CEE) n6 1766/92 que estabelece a organizaça˜o comum de mercado no sector dos cereais e revoga o Regulamento (CEE) n6 2731/75 que fixa as qualidades-tipo do trigo mole, do centeio, da cevada, do milho e do trigo duro», e — a «Proposta de regulamento (CE) do Conselho que institui um sistema de apoio aos produtores de determinadas culturas arvenses» (1) (98/C 284/11) Em 4 de Junho de 1998, o Conselho decidiu, de acordo com o disposto nos artigos 434 e 1984 do Tratado que institui a Comunidade Europeia, consultar o Comité Econo´ mico e Social sobre as propostas supramencionadas. Incumbida de preparar os correspondentes trabalhos, a secça˜o de Agricultura e Pescas emitiu parecer em 16 de Junho de 1998 (relator: J. -P. Bastian). Na 3561 reunia˜o plena´ria de 1 e 2 de Julho de 1998 (sessa˜o de 1 de Julho), o Comité Econo´ mico e Social adoptou, por 98 votos a favor, 33 contra e 15 abstenço˜es, o seguinte parecer. 1. Observaço˜es na generalidade 1. 1. O Comité recorda a importância e o cara´cter estratégico das culturas arvenses (cereais, oleaginosas e proteaginosas) para a Unia˜o. Os dados citados no anexo I ilustram bem esta situaça˜o. 1. 2. O Comité entende que a Unia˜o deve prosseguir nos seus esforços de recuperaça˜o do seu mercado interno neste sector (especialmente no que se refere à alimentaça˜o animal), constituir uma reserva alimentar e desenvolver um plano estratégico com o fim de estar apta a aproveitar (1) JO C 170 de 4. 6. 1998, p. 1-4. as oportunidades que sera˜o oferecidas pelos mercados internacionais: — crescimento da populaça˜o mundial; — aumento do poder de compra (incluindo nos paı´ses em desenvolvimento); e — aumento da procura mundial de carne (especialmente no sudeste asia´tico), a qual devera´ implicar um progressivo aumento da procura de cereais e oleopro- teaginosas. 1. 2. 1. O Comité na˜o ignora, no entanto, as limitaço˜ es impostas pelo acordo agrı´cola do Uruguai Round, firmado em Marraqueche em 1994, ao sector europeu das culturas arvenses, e sobretudo às exportaço˜es comu- C 284/56 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 9. 98 nita´rias de cereais. Esta´ igualmente consciente de que as pro´ximas negociaço˜ es multilaterais sobre agricultura no seio da Organizaça˜o Mundial de Comércio (OMC) podera˜o reforçar consideravelmente essas limitaço˜ es (continuaça˜o da reduça˜o dos direitos aduaneiros e/ou ampliaça˜o das quotas pautais, reduça˜o das subvenço˜ es às exportaço˜ es, reduça˜o do apoio interno «ligado» à produça˜o, etc. ). Essas negociaço˜es realizar-se-a˜o num perı´odo crucial para a agricultura comunita´ria, a qual tem ja´ de se adaptar aos efeitos do acordo de Marraque- che e de se preparar para o alargamento aos paı´ses da Europa central e oriental. De uma maneira geral, o Comité reputa necessa´- 1. 3. ria uma nova reforma da organizaça˜o comum de mercados no sector dos cereais, bem como uma modifi- caça˜o dos sistemas de apoio aos produtores de certas culturas arvenses, que permitam aos produtores implica- dos adaptarem-se ao seu novo ambiente econo´ mico e internacional. 1. 3. 1. No entanto, como expresso pelo Comité no seu parecer (1) sobre os aspectos agrı´colas da Agenda 2000 (ponto 3. 1. 3), considera que a Unia˜o deve promover o seu pro´prio modelo de desenvolvimento agrı´cola e afirma´-lo nas pro´ximas negociaço˜es internacionais. Desde ja´ o Comité considera que a pro´xima reforma da PAC deve ser a ocasia˜o para a Unia˜o vincar a sua vontade de respeitar os compromissos internacionais, preservando as especificidades das suas produço˜ es e dos seu instrumentos de polı´tica agrı´cola. 1. 4. O Comité sublinha que as pro´ximas negociaço˜es na OMC na˜o sera˜o as u´ltimas. Convém na˜o esquecer que, com a criaça˜o da OMC, se finaram os ciclos de negociaço˜es («rounds»): as negociaço˜es comerciais internacionais sa˜o doravante permanentes. Por outro lado, é indubita´vel que o alargamento aos PECO levara´ a Unia˜o a rever os seus compromissos internacionais. 1. 4. 1. A pro´xima reforma da PAC deve, portanto, ser concebida sobretudo em funça˜o dos interesses e dos prazos pro´prios da Unia˜o para o perı´odo 2000-2006. A Unia˜o tem, por exemplo, boas razo˜ es para defender a sua pro´pria concepça˜o de separaça˜o das ajudas, ou recusar o desmantelamento total das restituiço˜ es à exportaça˜o, conforme sublinhado no parecer do Comité sobre da Agenda 2000 (ponto 3. 1. 4). agrı´colas aspectos os É com base na reforma que sera´ adoptada 1. 4. 2. no ano 2000 que a Unia˜o devera´ negociar os seus compromissos internacionais para esse perı´odo, a fim de na˜o se ver na situaça˜o de ter de pagar uma segunda (1) JO C 73 de 9. 3. 1998, p. 71. vez. No entender do Comité, esta visa˜o activa das pro´ximas negociaço˜es é va´lida tanto para os cereais e as oleoproteaginosas como para os outros sectores de produça˜o da Unia˜o, em especial a carne de vaca e leite. 1. 5. No sector das culturas arvenses, o Comité considera que a vontade de afirmar o modelo agrı´cola europeu implica, em termos gerais: — a manutença˜o de uma organizaça˜o comum de mercados activa e protectora para os agricultores implicados, que permita assegurar o equilı´brio dos mercados, a estabilidade dos preços, a regularidade do abastecimento, em quantidade e em qualidade, do mercado interno (ponto especialmente importante para as indu´ strias agro-alimentares dependentes da produça˜o) e a presença da Unia˜o nos mercados internacionais; — a manutença˜o do equilı´brio entre as produço˜es vegetais, nomeadamente através do apoio às culturas deficita´rias; — o respeito pelo meio ambiente; e — a protecça˜o dos rendimentos dos produtores. 1. 5. 1. No que tange a este u´ltimo ponto, o Comité teme o efeito cumulativo das propostas da Comissa˜o: reduça˜o dos preços institucionais, compensaça˜o parcial, fixaça˜o de limites ma´ximos, modulaça˜o dos apoios por parte dos Estados-Membros e condicionamento das ajudas em funça˜o do emprego e do meio ambiente. Nestas condiço˜ es, o Comité na˜o partilha do receio da Comissa˜o quanto a feno´menos de «sobrecompensaça˜o» a favor de produtores de cereais e de oleoproteaginosas e recomenda que a reduça˜o dos preços institucionais seja compensada na totalidade. 1. 5. 2. Considera, pelo contra´rio, que a Unia˜o deve «aprofundar» a lo´ gica dos pagamentos compensato´rios instaurada em 1992. Segundo o Comité, a Unia˜o deve compensar na totalidade a nova reduça˜o dos preços que sera´ decidida no sector das culturas arvenses. 1. 5. 3. O Comité adverte a Comissa˜o contra o risco de renacionalizaça˜o da PAC provocada pelas novas medidas de modulaça˜o dos apoios pelos Estados- -Membros e pela condicionalidade das ajudas em relaça˜o ao emprego e ao ambiente. 2. Observaço˜es sectoriais 2. 1. Cereais 2. 1. 1. O Comité partilha da preocupaça˜o da Comis- sa˜o em assegurar a competitividade dos preços dos cereais europeus, incluı´dos os mercados internacionais. O Comité considera que a Unia˜o deve garantir o abastecimento do seu mercado e permanecer um dos protagonistas num mercado internacional de cereais em expansa˜o. 14. 9. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 284/57 2. 1. 2. Num contexto de diminuiça˜o das restituiço˜ es à exportaça˜o, o Comité entende que a diferença entre os preços institucionais europeus (que frequentemente servem de referência para a fixaça˜o dos preços no mercado interno) e os preços praticados nos mercados internacionais na˜o pode permanecer muito significativa durante muito tempo. 2. 1. 3. No entanto, o Comité considera que a organi- zaça˜o comum de mercados (OCM) no sector dos cereais na˜o esta´ vocacionada para tornar-se exclusivamente uma «ma´quina de exportar» para a Unia˜o. Ao lado da sua funça˜o de regulaça˜o dos mercados, a OCM tem também por objectivo proteger os produtores contra as flutuaço˜es dos preços a nı´vel mundial (extremamente vola´teis em matéria de cereais) e garantir a estabilidade dos seus rendimentos. O Comité recorda que uma OCM activa e forte é uma garantia suplementar para a manutença˜o das exploraço˜es cerealı´feras de dimenso˜es em geral médias na Unia˜o. 2. 1. 4. Em conformidade com o seu parecer sobre os aspectos agrı´colas da Agenda 2000 (ponto 3. 1. 3), o Comité considera que a Unia˜o na˜o tem necessidade de reduzir em 20 % o preço de intervença˜o dos seus cereais para os tornar mais competitivos nos mercados internacionais e para exportar limitando ao mı´nimo recurso às restituiço˜ es. A Unia˜o deve, ao mesmo tempo, continuar a proteger os produtores contra a volatilidade dos preços mundiais. 2. 1. 5. Na opinia˜o do Comité, a reduça˜o devera´ limitar-se ao estritamente necessa´rio para recolocar o preço de intervença˜o europeu ao nı´vel da tendência dos preços mundiais observada durante os u´ltimos anos (cf. anexo II). 2. 1. 6. No que respeita mais especificamente ao milho, o Comité na˜o pode aceitar a proposta da Comissa˜o de suprimir toda e qualquer diferenciaça˜o («base milho») para o ca´lculo dos rendimentos regionais, a partir dos quais sa˜o calculados os pagamentos compensato´rios (1). O Comité lamenta que a Comissa˜o na˜o tenha em conta as especificidades do milho e recomenda que os Estados-Membros sejam flexı´veis na fixaça˜o dos rendimentos para o milho, de modo a manter o equilı´brio entre as produço˜es e a preservar o abastecimento das instalaço˜ es de transformaça˜o (especialmente as instalaço˜es de transformaça˜o de amido). Por outro lado, o Comité nota que a Comissa˜o 2. 1. 7. preconiza a manutença˜o das taxas sobre a exportaça˜o, com o fim de assegurar o abastecimento do mercado interno, em condiço˜es de preços mais vantajosas para os utilizadores europeus, sempre que os preços mundiais sa˜o superiores aos praticados no mercado interno. A decisa˜o de aplicar ou na˜o uma taxa sobre a exportaça˜o seria deixada ao critério da Comissa˜o. O Comité considera que, na lo´ gica da liberalizaça˜o do mercado proposta pela Comissa˜o (nomeadamente com vista a incitar os produtores a tirar partido das oportunidades oferecidas pelos mercados internacionais), o recurso à (1) Para calcular o pagamento por superfı´cie é necessa´rio multiplicar o pagamento compensato´ rio previsto (por exemplo, 66 ecus por tonelada) pelo rendimento médio de cereais determinado para a regia˜o em questa˜o (enten- dendo-se por regia˜o um Estado-Membro ou uma regia˜o no interior de um Estado-Membro, à escolha do Estado- -Membro em questa˜o). taxa sobre a exportaça˜o deve limitar-se aos casos de grandes subidas dos preços mundiais. O Comité propo˜e, portanto, a fixaça˜o de um nı´vel a partir do qual comece a aplicar-se a taxa sobre a exportaça˜o, o qual sera´ tanto mais elevado quanto mais baixa for a «rede de segurança» prevista pela reforma da OCM. 2. 1. 8. Do mesmo modo, o Comité sublinha que, na nova lo´gica mais liberal da OCM, a atribuiça˜o dos certificados de exportaça˜o devera´ ser automa´tica no caso de exportaça˜o sem restituiço˜es. 2. 2. Oleaginosas A Comissa˜o propo˜e o alinhamento do apoio 2. 2. 1. às oleaginosas com o dos cereais, com um pagamento compensato´rio de 66 ecus por tonelada (ou seja, uma diminuiça˜o de 30 % em relaça˜o ao apoio actual). Com a supressa˜o do apoio especı´fico às oleaginosas, a Comissa˜o espera antes de mais exonerar a Unia˜o da limitaça˜o (em produça˜o e em superfı´cie) imposta pelo acordo de Blair House. 2. 2. 2. No seu parecer sobre os aspectos agrı´colas da Agenda 2000, o Comité advertiu que se esperava um forte recuo das superfı´cies europeias em oleaginosas e, logo, uma grande diminuiça˜o do auto-abastecimento da Unia˜o em o´leos e proteı´nas vegetais. O Comité sublinha novamente que esta situaça˜o seria inaceita´vel dado que a Unia˜o, hoje em dia, na˜o produz mais do que 25 % das suas necessidades de proteı´nas vegetais emergentes das proteaginosas e das oleaginosas. 2. 2. 3. O Comité reprova a proposta da Comissa˜o que conduziria mecanicamente, em igualdade de prémios, a privilegiar a cultura do trigo em relaça˜o à das oleaginosas. O Comité considera que a prioridade a dar à produça˜o de proteı´nas vegetais na Unia˜o exigiria, pelo contra´rio, o aumento da sua competitividade no conjunto das culturas arvenses. 2. 2. 4. Por outro lado, o Comité entende que a louva´vel preocupaça˜o de se subtrair às limitaço˜es de Blair House poderia ter, paradoxalmente, como conse- quência a reduça˜o das superfı´cies europeias abaixo dos limites negociados com os Estados Unidos em 1993. Os produtores europeus sentir-se-iam enganados, situaça˜o tanto mais inaceita´vel quando os Estados Unidos, graças ao «Fair Act», mantiveram uma garantia de preços para as oleaginosas e instauraram, através do «contrato de flexibilidade», um apoio especı´fico a esta produça˜o, o qual na˜o existia anteriormente. No entender do Comité, a Unia˜o cometeria um erro estratégico desmantelando o seu sistema de apoio às oleaginosas, quando o desligar das ajudas reivindicado pelos Estados Unidos se traduz na pra´tica por um reforço do seu pro´prio apoio. C 284/58 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 9. 98 2. 2. 5. O Comité recorda que as oleaginosas ja´ sa˜o produzidas a preços de mercado mundial (na˜o benefi- ciam de um preço de intervença˜o) e, por isso, na˜o esta˜o na agenda das pro´ ximas negociaço˜ es internacionais. Segundo o Comité, na˜o ha´ qualquer urgência nem motivo va´lido para reformar este sector antes de 2006. 2. 2. 6. O verdadeiro desafio para este sector reside no alargamento da Unia˜o aos paı´ses da Europa central e oriental, os quais sa˜o produtores de oleaginosas potencialmente importantes. 2. 2. 7. O Comité recomenda, pois, que a Unia˜o na˜o alinhe o apoio às oleaginosas com o dos cereais sena˜o apo´ s um perı´odo de transiça˜o. Nas pro´ximas negociaço˜ es internacionais, a Unia˜o podera´ enta˜o informar os Estados Unidos da sua intença˜o de se exonerar do acordo de Blair House e obter a garantia de que os EUA na˜o contestara˜o o novo regime comunita´rio se este conduzir a um aumento das superfı´cies de produça˜o. Esta abordagem parece ao Comité ser juridicamente mais segura do que a abordagem preconizada pela Comissa˜o, que crê poder anular o acordo de Blair House através de uma decisa˜o europeia unilateral. 2. 2. 8. O Comité esta´ consciente de que a Unia˜o devera´ desligar em mais larga medida as ajudas à produça˜o com vista às pro´ximas negociaço˜es internacio- nais. Propo˜e, assim, que, quando for decidida a reduça˜o do preço dos cereais e conhecido o montante de ajuda na˜o ligada às culturas (actualmente 66 ecus na proposta da Comissa˜o), se preveja um suplemento para as oleaginosas. Este suplemento devera´ ser igual à diferença entre o apoio actual (94,24 ecus por tonelada) e a futura ajuda na˜o ligada às culturas (1). 2. 2. 9. O Comité declara-se disponı´vel para estudar qualquer soluça˜o alternativa que a Comissa˜o possa propor para libertar a Unia˜o das limitaço˜ es de Blair House a partir do ano 2000, garantindo a manutença˜o das superfı´cies de oleaginosas (prémio de rotaça˜o de culturas no quadro dos programas agro-ambientais, prémio às culturas deficita´rias, etc. ). 2. 3. Proteaginosas 2. 3. 1. A fim de garantir uma abordagem coerente ao conjunto das proteı´nas europeias, o Comité propo˜e que o suplemento para as proteaginosas seja calculado segundo o método recomendado para as oleaginosas. O suplemento de 6,5 ecus por tonelada proposto pela (1) Este montante do suplemento oleaginosas deveria ser nivelado por baixo para ter em conta a compensaça˜o parcial à reduça˜o dos preços, da qual beneficiara˜o os produtores de cereais (de maneira a que a diferença entre o apoio aos cereais e o apoio às oleaginosas se mantenha proporcionalmente inalterada em relaça˜o à situaça˜o actual). Comissa˜o (equivalente a um recuo de 6 ecus em relaça˜o à actual ajuda de 78, 49 ecus por tonelada) parece ao Comité insuficiente para assegurar a competitividade das proteaginosas em relaça˜o aos cereais. Por outro lado, o Comité solicita à Comissa˜o 2. 3. 2. a apresentaça˜o de propostas para a criaça˜o de um novo «plano proteı´nas» na Unia˜o para salvaguardar a persistência de uma cultura que desempenha um papel positivo na protecça˜o do ambiente. 2. 4. Trigo duro 2. 4. 1. A Comissa˜o propo˜e a continuaça˜o do sistema actual, saı´do da reforma da OCM «trigo duro» de Outu- bro de 1997: a reduça˜o de 20 % do preço de intervença˜o aplicar-se-ia ao trigo duro, o qual, para além da ajuda indeferenciada de 66 ecus por tonelada, continuaria a beneficiar de um suplemento de 344,5 ecus por hectare (ou eventualmente de uma ajuda especial de 138,9 ecus por hectare, segundo as zonas de produça˜o considera- das), no interior de superfı´cies ma´ximas garantidas. 2. 4. 2. intervença˜o para o trigo duro. O Comité opo˜e-se à descida do preço de 2. 4. 3. Tal conduzira´ a um enfraquecimento da protecça˜o nas fronteiras (2) e favorecera´ a importaça˜o de trigos de qualidade provenientes de paı´ses terceiros mais competitivos neste sector (Canada´, Estados Unidos, etc. ), em detrimento da produça˜o de trigos de qualidade europeus. Reduzir o preço de intervença˜o do trigo duro na˜o significara´ aumento das exportaço˜ es nos mercados internacionais. Nestas condiço˜es, o Comité na˜o vê o interesse de reduzir o preço de intervença˜o do trigo duro. 2. 5. Fécula de batata 2. 5. 1. O regime da fécula de batata esta´ mecanica- mente ligado à OCM no sector dos cereais. A Comissa˜o propo˜e a adaptaça˜o do preço mı´nimo das batatas destinadas ao fabrico de fécula em funça˜o da reduça˜o do preço dos cereais. 2. 5. 2. O Comité entende que esta proposta se justifica do ponto de vista técnico. No entanto, sublinha o cara´cter especı´fico do regime da fécula de batata cuja produça˜o é objecto de contingentaça˜o. Por conseguinte, em caso de descida do preço e de compensaça˜o parcial, os produtores na˜o podera˜o estabilizar os seus rendimentos aumentando a quantidade produzida. O Comité consi- dera portanto que a compensaça˜o para a descida do preço deve ser integral para esta produça˜o. (2) Em virtude da regra imposta pelo acordo agrı´cola de Marraqueche segundo a qual a pauta aduaneira ma´xima aplica´vel aos cereais importados na˜o pode ultrapassar 155 % do preço de intervença˜o. 14. 9. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 284/59 3. Outras observaço˜es 3. 1. Retirada de terras 3. 1. 1. No caso de uma descida de preços que permita aproximar o preço de intervença˜o dos cereais das tendências dos mercados internacionais, o Comité aprova a proposta da Comissa˜o de reduzir a taxa de base da retirada obrigato´ ria de terras para 0 %. Como a Comissa˜o, o Comité considera que a Unia˜o na˜o deveria privar-se da possibilidade de praticar a retirada obrigato´ ria de terras, que constitui um mecanismo eficaz de gesta˜o da produça˜o e do mercado (1). 3. 1. 2. No que concerne à retirada volunta´ria de terras, o Comité é favora´vel à instauraça˜o de uma taxa mı´nima e à possibilidade de instaurar uma retirada plurianual por um perı´odo na˜o superior a 5 anos. A taxa de 10 % proposta pela Comissa˜o parece, no entanto, demasiado elevada. Como cabe aos Estados-Membros fixar a taxa mı´nima de retirada volunta´ria, o Comité entende que a fixaça˜o da taxa mı´nima deveria relevar da subsidiariedade. 3. 2. Supressa˜o dos incrementos mensais e adiamento do pagamento das ajudas 3. 2. 1. O Comité observa que a supressa˜o dos incre- mentos mensais, combinada com o adiamento dos pagamentos compensato´rios, leva a uma descida dos preços mais significativa do que a anunciada pela Comissa˜o, da ordem dos 6 a 7 pontos. Acresce que as compensaço˜es na˜o sa˜o revistas em funça˜o da inflaça˜o. Os rendimentos dos produtores sera˜o tanto mais ameaçados quanto a Comissa˜o na˜o tem em conta o impacto destas duas propostas no ca´lculo da compensaça˜o parcial que propo˜e. 3. 2. 2. O Comité opo˜e-se firmemente a estas duas propostas. 3. 2. 3. Os incrementos mensais constituem comple- mentos de preço outorgados aos produtores ou aos organismos armazenadores (cooperativos ou privados) antes da entrada da produça˜o no mercado. O Comité entende que esses incrementos facilitam a regulaça˜o do mercado interno através de entregas mais regulares e constituem um mecanismo u´ til de estabilizaça˜o dos preços durante toda a campanha, e portanto uma protecça˜o dos rendimentos dos produtores. Por isso, o Comité pede a manutença˜o dos incrementos mensais. 3. 2. 4. O Comité considera igualmente que na˜o é oportuno retardar o pagamento das ajudas compensato´- rias aos produtores. A Comissa˜o propo˜ e adiar as datas actuais (de 15 de Outubro a 31 de Dezembro) para o (1) Sendo a retirada obrigato´ ria das terras igualmente a condiça˜o necessa´ria para que um produtor possa beneficiar de pagamentos compensato´ rios quando desçam os preços institucionais no sector das culturas arvenses. perı´odo entre 1 de Janeiro e 31 de Março, alegando que um pagamento demasiado precoce na˜o incita os agricultores a colocarem no mercado a sua colheita no princı´pio da campanha de comercializaça˜o. O Comité na˜o partilha desta ana´lise e considera que um adiamento do pagamento dos apoios directos so´ iria fragilizar a tesouraria de numerosos produtores. 3. 2. 5. Anteriormente à reforma de 1992, os produto- res recebiam o conjunto do produto das suas colheitas na altura de as vender, por volta do mês de Julho. A reforma da PAC veio introduzir um desfasamento de tesouraria ao pospor para o mês de Outubro o paga- mento das ajudas compensato´rias. O Comité entende que a Unia˜o na˜o pode pedir aos produtores novos esforços de tesouraria. 3. 2. 6. Por seu lado, tendo em conta os argumentos da Comissa˜o, que considera que o pagamento em Outubro afecta as entregas de cereais, o Comité propo˜e uma soluça˜o neutra em termos de tesouraria evitando complicar todo este processo, tal consistiria em pagar ao produtor um adiantamento de 50 % aquando da validaça˜o do seu «dossier de declaraça˜o de superfı´cies» (Julho), podendo o restante ser pago somente a partir do mês de Janeiro seguinte. 3. 3. Culturas para fins na˜o-alimentares 3. 3. 1. Em 1995/1996, mais de um milha˜o de hectares de pousio industrial foram utilizados na Unia˜o para a produça˜o de matérias-primas renova´veis com fins na˜o-alimentares (especialmente oleaginosas e cereais). Em 1997-1998, as superfı´cies consagradas a essas culturas na˜o totalizavam mais de 470 000 hectares, dos quais cerca de 385 000 hectares para colza e girassol. 3. 3. 2. A fim de garantir a sua competitividade, estas produço˜es apoiam-se em grande medida na possibilidade oferecida até ao momento aos produtores de praticarem o pousio industrial em conformidade com o Regula- mento (CEE) n4 334/93, ou seja, utilizarem as terras que devem ser retiradas para aı´ implantarem culturas industriais. 3. 3. 3. No entender do Comité, na˜o ha´ du´vida de que este equilı´brio sera´ posto em causa com uma taxa de retirada obrigato´ ria de terras de 0 %. O Comité considera surpreendente que a Comissa˜o na˜o apresente qualquer proposta para desenvolver os usos na˜o alimen- tares dos produtos agrı´colas no quadro da pro´xima reforma. 3. 3. 4. O Comité recorda a necessidade de garantir o abastecimento dos instrumentos industriais que valori- zam estes produtos (diester, quı´mica, etc. ). Por isso, solicita a elaboraça˜o de um verdadeiro plano especı´fico para as culturas com fins na˜o-alimentares. Este plano poderia revestir a forma de ajudas directas e especı´ficas até que a Unia˜o tivesse adoptado a regulamentaça˜o fiscal necessa´ria para garantir o futuro deste sector. C 284/60 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 14. 9. 98 Sem prejuı´zo do plano especı´fico que deve ser 3. 3. 5. adoptado imediatamente no quadro da Agenda 2000, o Comité recomenda a adopça˜o sem demora de medidas de revalorizaça˜o da produça˜o para as culturas para fins na˜o-alimentares, por forma a suster o recuo preocupante das superfı´cies que lhe esta˜o consagradas e restabelecer a segurança do abastecimento industrial. Bruxelas, 1 de Julho de 1998. O Presidente do Comité Econo´ mico e Social Tom JENKINS ANEXO I ao parecer do Comité Econo´ mico e Social Dados quantificados sobre as produço˜es comunita´rias de cereais, oleaginosas e proteaginosas Os cereais, as oleaginosas e as proteaginosas representam cerca de 30 % da superfı´cie agrı´cola u´til da Unia˜o. Nos anos 80 e 90, o grande aumento de produço˜es vegetais europeias deveu-se, na maior parte, à melhoria da produtividade por hectare (a qual atingiu, por exemplo, 54 quintais em média para os cereais em 1996). Nos u´ltimos dez anos, o feno´meno mais marcante no sector das culturas arvenses foi a duplicaça˜o das superfı´cies de oleaginosas da Unia˜o (obrigatoriamente estabilizadas em 5 482 milho˜ es de hectares em consequência do acordo de Blair House), que continua, porém, ainda hoje largamente deficita´ria nessas produço˜es. Com uma produça˜o de 87,7 milho˜ es de toneladas (1995), a Unia˜o é o primeiro produtor mundial de trigo à frente dos Estados Unidos (a Unia˜o e os Estados Unidos representam respectivamente 16 % e 11 % da produça˜o mundial). A Unia˜o produz 89,9 milho˜ es de toneladas de cereais secunda´rios (1995, sem o arroz), ou seja, 11 % da produça˜o mundial (em segundo lugar a seguir aos Estados Unidos, os quais, com 209 milho˜es de toneladas, detêm 26 % da produça˜o mundial de cereais secunda´rios). Auto-suficiente a mais de 140 % nesta produça˜o, a Unia˜o é um dos principais actores no mercado mundial de trigo, com mais de 12,6 milho˜es de toneladas exportadas em 1995/96, que corresponde a 14 % das exportaço˜es mundiais (os Estados Unidos representam 37 % do comércio mundial de trigo, o Canada´, 19 %, a Austra´lia, 13 %, e a Argentina, 5 %). Em matéria de cereais secunda´rios, a Unia˜o é um importador lı´quido, se se tiver em conta os produtos de substituiça˜o de cereais (PSC). Os Estados Unidos dominam claramente o mercado mundial de cereais secunda´rios (70 %) com as suas importantes exportaço˜es de milho. A Unia˜o esta´ presente neste mercado essencialmente com as suas exportaço˜es de cevada (terceiro exportador mundial em 1995/1996), com 5 % do total das exportaço˜es mundiais, atra´s da Argentina, com 7 %, em igualdade com o Canada´ e à frente da Austra´lia, com 4 %). Fonte: Eurostat — Relato´rios de 1995 e 1997 da Comissa˜o Europeia sobre «a situaça˜o geral da agricultura na Unia˜o Europeia». 14. 9. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 284/61 ANEXO II ao parecer do Comité Econo´ mico e Social Preços mundiais do trigo