title: Keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsioon - Deklaratsioonid

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
UN convention
access to information
decision-making
disclosure of information
environmental monitoring
international cooperation
multilateral agreement
transparency in decision-making

formats: html pdf print

text: L 124/4 ET Euroopa Liidu Teataja 17. 5. 2005 KESKKONNAINFO KÄTTESAADAVUSE JA KESKKONNAASJADE OTSUSTAMISES ÜLDSUSE OSALEMISE NING NEIS ASJUS KOHTU POOLE PÖÖRDUMISE KONVENTSIOON Koostatud 25. juunil 1998. aastal Århusis Taanis Konventsiooniosalised, meenutades “Stockholmi elukeskkonna deklaratsiooni” 1. põhimõtet, meenutades “Rio keskkonna- ja arengudeklaratsiooni” 10. põhimõtet, meelde tuletades Peaassamblee 1982. aasta 28. oktoobri resolutsiooni nr 37/7 “Maailma looduse harta kohta” ja 1990. aasta 14. detsembri resolutsiooni nr 45/94 “Inimeste heaoluks terve keskkonna tagamise vajaduse kohta”, meenutades Euroopa “Keskkonna- ja tervisehartat”, mis võeti vastu Maailma Tervishoiuorganisatsiooni esimesel Euroopa konverentsil “Keskkond ja tervis” 8. detsembril 1989. aastal Frankfurdis Maini ääres Saksamaal, kinnitades vajadust kaitsta ja säilitada keskkonda, parandada keskkonna seisundit ning tagada keskkonnasäästlik areng, tõdedes, et inimese heaoluks ning selleks, et tagada põhilised inimõigused, sh õigus elada, on oluline keskkonda piisavalt kaitsta, tõdedes samuti, et igal inimesel on õigus elada keskkonnas, mis vastab tema tervise ja heaolu vajadustele, ning et tal on kohustus praeguste ja tulevaste põlvkondade hüvanguks kaitsta keskkonda ning teha selle seisundi parandamiseks teistega koostööd, arvestades, et selle õiguse elluviimiseks ja nimetatud kohustuse täitmiseks tuleb teha info kõigile kättesaadavaks ning anda igaühele õigus osaleda keskkonnaasjade otsustamises ja õigus pöörduda neis asjus kohtusse, ning samas tunnistades, et inimesed võivad vajada oma õiguste teostamiseks abi, tõdedes, et üldsuse osalemine keskkonnaasjade otsustamises ning teabe saamise tõhustamine parandab otsuste kvaliteeti ja kiirendab nende täitmist, suurendab üldsuse keskkonnateadlikkust ning annab talle võimaluse väljendada muret keskkonna pärast ja võimaldab avaliku võimu organitel seda asjakohaselt arvestada, püüdes keskkonnaasjus tehtavaid otsuseid, seeläbi ette näha otsustajate vastutust, muuta otsused selgeks ning võimaldada üldsusel toetada tõdedes, et otsuste selgust tuleb püüelda riigivalitsemise kõigis valdkondades, ning kutsudes seadusandlikku võimu rakendama oma tegevuses selle konventsiooni põhimõtteid, tõdedes, et üldsus vajab vabadust osaleda keskkonnaasjade otsustamises ning infot osalemise korra ja otsuste täitmise kohta, arvestades, et keskkonnakaitses on tähtis iga inimese ning valitsusväliste organisatsioonide ja erasektori panus, soovides edendada keskkonnaharidust, mis loob eelduse üldsuse keskkonnateadlikkuse suurendamiseks ning seega aitab tal paremini mõista keskkonnasäästliku arengu vajadust ja ergutab teda osalema asjakohaste otsuste tegemises, märkides, kui suur on kõnealuses valdkonnas meedia tähtsus, esmajoones elektrooniliste ja tulevikus kasutatavate muude suhtlusvahendite osa, tunnistades seda, et valitsuse tasandil otsuseid tehes on tähtis arvestada keskkonnakaitsevajadusi ning et selleks peab avaliku võimu organitel olema täpne ja põhjalik ning ajakohane keskkonnainfo, tunnistades, et avaliku võimu organid valdavad keskkonnainfot üldsuse huvides, 17. 5. 2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 124/5 olles huvitatud sellest, et organisatsioonidel ja teistel üldsuse esindajatel on võimalik pöörduda kohtu poole või kasutada muid õiguslikke vahendeid, et kaitsta oma õigustatud huve ja tagada seaduste täitmine, pidades tähtsaks tarbija õigust saada keskkonnateadlike valikute tegemiseks toodete kohta vajalikku infot, tõdedes üldsuse muret geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise pärast ning tundes vajadust teha selles valdkonnas senisest selgemaid otsuseid ja kaasata nende tegemisse rohkem üldsust, veendunud, selle konventsiooni kohaldamine Majanduskomisjoni (edaspidi “majanduskomisjon”) tegevuse piirkonnas, aitab kaasa demokraatia et tugevdamisele ÜRO Euroopa olles teadlikud majanduskomisjoni tegevuse tähtsusest keskkonnakaitsele ning meenutades, et komisjon on andnud keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise kohta juhised, mis kiideti heaks 1995. aasta 25. oktoobril Sofias Bulgaarias kolmandal ministrite konverentsil “Keskkond Euroopa jaoks” vastu võetud ministrite deklaratsiooniga, pidades silmas “Riigipiiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni” (vastu võetud 25. veebruaril 1991 Espoos Soomes), “Tööstusõnnetuste riigipiiriülese mõju konventsiooni” ning “Piiriveekogude ja rahvusvaheliste järvede kaitse ja kasutamise konventsiooni” (mõlemad vastu võetud 17. märtsil 1992 Helsingis) ning teisi piirkondlikke konventsioone, olles teadlikud, et konventsiooni vastuvõtmine aitab tõhustada konverentsi “Keskkond Euroopa jaoks” edasist arengut ja täita neljandal ministrite konverentsil (1998. aasta juunis Århusis Taanis) seatud eesmärke, ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES: Artikkel 1 EESMÄRK täidab keskkonnaga seotud avalikke isiku juhtimisel kohustusi või ülesandeid või kes osutab keskkonnaga seotud avalikke teenuseid; Et kaitsta praeguste ja tulevaste põlvkondade õigust elada keskkonnas, mis vastab nende tervise ja heaolu vajadustele, teeb konventsiooniosaline keskkonnainfo üldkättesaadavaks, kaasab üldsuse keskkonnaasjade otsustamisse ning võimaldab konventsiooni kohaselt pöörduda neis asjus kohtusse. d) artiklis 17 nimetatud selle piirkondliku majanduskoostöö organisatsiooni institutsioon, kes on konventsiooniosa- line. Artikkel 2 MÕISTED See mõiste ei hõlma kohut ega seadusandjat; Konventsioonis kasutatakse järgmisi mõisteid: konventsiooniosaline — konventsiooni kohaldav riik või 1. organisatsioon, kui tekstis ei ole ette nähtud teisiti; 2. avaliku võimu organ — a) riigi, piirkonna või muu tasandi valitsus; b) füüsiline või juriidiline isik, kes siseriikliku õiguse alusel arvatud täidab avaliku halduse keskkonnaga seotud ülesandeid, või osutab keskkonnaga seotud teenuseid; funktsioone, kaasa c) juriidiline isik, kes punktis a iga muu füüsiline või nimetatud asutuse valitsemisalas või punktis b nimetatud keskkonnainfo — kirjalik, visuaalne, suuline, elektroonili- 3. selt või muus vormis esitatud teave, mis käsitleb: a) b) selliste keskkonnaelementide nagu õhu, atmosfääri, vee, pinnase, maa, maastike ja looduslike alade, bioloogilise mitmekesisuse ja selle komponentide (sh geneetiliselt muundatud organismid) seisundit ning nende vastasti- kust toimet; selliseid keskkonnategureid nagu ained, energia, müra ja kiirgus; punktis a loetletud keskkonnaelemente mõjuta- vate haldus- ja muude abinõude rakendamist, keskkon- naalaste keskkonnapoliitika sõlmimist, kujundamist ja elluviimist, keskkonnakaitset reguleerivate õigusaktide väljatöötamist, keskkonnakaitsekavade koos- lepingute L 124/6 ET Euroopa Liidu Teataja 17. 5. 2005 tamist ning tasuvus- või muu majandusanalüüsi tulemusi ja prognoose, mida kasutatakse keskkonnaotsuste tege- miseks; 6. Konventsiooni järgimine ei kohusta kehtestama erandeid siseriiklikes õigusaktides, millega reguleeritakse keskkonnaas- jades info saamist, üldsuse osalemist ja neis asjus kohtu poole pöördumist. c) inimeste tervist, julgeolekut ja elutingimusi ning kultuu- rimälestisi ja ehitisi niivõrd, kuivõrd neid mõjutavad või võivad mõjutada keskkonnaelementide seisund või punktis b loetletud tegurid, tegevused või abinõud; 7. Konventsiooniosaline edendab konventsiooni põhimõtete rakendamist rahvusvaheliste keskkonnaotsuste tegemisel ja rahvusvaheliste keskkonnakaitseorganisatsioonide tegevuses. üldsus — üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut ning 4. siseriiklike õigusaktide või -praktika kohaselt ka nende isikute organisatsioonid, rühmad või muud ühendused; 8. Konventsiooniosaline keelab konventsiooni kohaselt oma õigusi kasutavate isikute karistamise, tagakiusamise ja ahista- mise. Säte ei ole vastuolus konventsiooniosalise kohtute õigusega mõista välja mõistlikke kohtukulusid. asjast huvitatud üldsus — avalikkus, keda mõjutab või 5. tõenäoliselt mõjutab otsuste tegemine või kes on huvitatud keskkonnaasjade otsustamisest; asjast huvitatud üldsusena käsitatakse ka keskkonnakaitset edendavaid valitsusväliseid organisatsioone, mis vastavad siseriikliku õiguse nõuetele. 9. Konventsiooni asjakohaste sätete alusel antakse infot ning võimaldatakse keskkonnaasjade otsustamises osaleda ja kohtu poole pöörduda kedagi diskrimineerimata kodakondsuse, rahvuse või elukoha tõttu ning juriidilise isiku puhul tema registreeritud asukoha või tegeliku tegevuskoha tõttu. Artikkel 3 Üldsätted 1. Konventsiooniosaline rakendab seadusandlikke ja muid abinõusid, et konventsiooni nõuetega kohandada info üldkät- tesaadavust, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemist ja kohtu poole pöördumise õigust reguleerivad siseriiklikud õigusaktid. Konventsiooniosaline võtab meetmeid, et tagada nende nõuete järgimine, mis võimaldavad luua konventsiooni järjepidevaks ellurakendamiseks kindla õigusliku aluse. 2. Konventsiooniosaline hoolitseb selle eest, et ametnikud abistavad ja juhendavad üldsust keskkonnainfo taotlemisel, keskkonnaasjade otsustamises osalemisel ja neis asjus kohtu poole pöördumisel. 3. Konventsiooniosaline edendab keskkonnaharidust ja üld- suse keskkonnateadlikkust esmajoones selleks, et hõlbustada keskkonnainfo saamist, tõhustada keskkonnaasjade otsusta- ja lihtsustada neis asjus kohtu poole mises osalemist pöördumist. 4. Konventsiooniosaline kohustub tunnustama ning toetama keskkonnakaitset edendavaid organisatsioone, rühmi ja muid ühendusi ning tagab selle kohustuse järjepideva täitmise siseriiklike õigusaktidega. 5. Konventsioon ei ole vastuolus konventsiooniosalise õigusega rakendada selles konventsioonis ettenähtust ulatusli- kumaid abinõusid, mis tõhustavad info kättesaadavust ja üldsuse osalemist keskkonnaasjade otsustamises ning hõlbus- tavad neis asjus kohtu poole pöördumist. Artikkel 4 Keskkonnainfo kättesaadavus 1. Konventsiooniosaline tagab, et tema avaliku võimu asutused annavad üldsusele keskkonnainfot, vastates keskkon- nainfo taotlusele selle artikli kohaselt siseriiklikke õigusakte järgides. See kehtib ka juhul, kui infot küsitakse ja kooskõlas punktiga b esitatakse taotletud infot sisaldava dokumendi koopiana: a) ilma, et taotleja peaks oma huvi tõendama; b) soovitud vormis, välja arvatud juhul, kui: i) avaliku võimu organi seisukohalt on mõistlik anda tuleb info muus juhul infot muus vormis. Sel vormis esitamist põhjendada; või ii) info on üldsusele muus vormis juba kättesaadav. 2. Lõikes 1 käsitletud keskkonnainfot antakse võimalikult kiiresti või taotluse esitamisest alates ühe kuu jooksul, välja ja keerukus õigustavad arvatud juhul, kui pikendama tähtaega kuni kahe kuuni taotluse esitamisest alates. Taotlejale tehakse tähtaja pikendamine teatavaks ja pikendamist tuleb põhjendada. info maht 3. Keskkonnainfo taotluse võib jätta rahuldamata, kui: a) taotluse saanud avaliku võimu organil ei ole soovitud keskkonnainfot; 17. 5. 2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 124/7 b) taotlus ilmselt ei ole mõistlik või on liiga üldsõnaline või taotletud infot on võimalik avaldada konfidentsiaalsusnõuet rikkumata, avalikustatakse see info. c) taotletakse alles koostatavat materjali või avaliku võimu organi sisesuhtlust kajastavat infot ja selle andmisest keeldumine on siseriiklikus õigusaktis või õiguspraktikas ette nähtud erandina, võttes arvesse üldsuse huvi, mille rahuldamist avalikustamine täidab. 4. Keskkonnainfo taotluse võib jätta rahuldamata, kui avalikustamine võib ebasoodsalt mõjutada: a) b) c) d) avaliku võimu organi menetluse konfidentsiaalsust, kui konfidentsiaalsusnõue on ette nähtud siseriikliku õigu- sega; rahvusvahelisi korda; suhteid, riigi julgeolekut või avalikku õigusemõistmist, isiku õigust õiglasele kohtumõistmisele või avaliku võimu organi korraldatavat kriminaal- või distsiplinaaruurimist; äri- või tööstusinfo konfidentsiaalsust, kui seda kaitseb majanduslike huvide kaitse seadus. Keskkonna kaitseks oluline info heidete kohta avalikustatakse; taotlus on esitatud kirjalikult või kui 7. Taotluse täitmisest keeldumine vormistatakse kirjalikult, taotleja soovib kui kirjalikku keeldumist. Keeldumises esitatakse info andmisest keeldumise põhjused ja tehakse teatavaks artiklis 9 ettenähtud menetlusega seotud asjaolud. Keeldumine esitatakse esimesel võimalusel või taotluse esitamisest alates ühe kuu jooksul, välja arvatud juhul, kui info maht ja keerukus õigustavad pikendama tähtaega kuni kahe kuuni alates taotluse esitami- sest. Taotlejale tehakse tähtaja pikendamine teatavaks ja pikendamist tuleb põhjendada. 8. Konventsiooniosaline võib lubada oma avaliku võimu organil võtta info andmise eest mõistlikku tasu. Kui avaliku võimu organ kavatseb määrata info andmise eest tasu, teeb ta taotlejale teatavaks tasumäärad ning selgitab, millistel juhtudel neid kohaldatakse või nende kohaldamisest loobutakse, ja juhud, mil info andmine sõltub ettemaksust. Artikkel 5 Keskkonnainfo kogumine ja levitamine e) intellektuaalse omandi õigusi; 1. Konventsiooniosaline tagab, et: f) g) isikuandmete ja failide konfidentsiaalsust juhul, kui isik ei ole nõus üldsusele info teatavaks tegemisega ning kui konfidentsiaalsusnõue on ette nähtud siseriikliku õigu- sega; sellise kolmanda isiku huve, kes on soovitud infot esitanud vabatahtlikult või keda ei saa infot esitama kohustada, kui ta ei nõustu andmete avalikustamisega; või h) keskkonda, mille kohta infot taotletakse, näiteks harul- daste liikide elupaiku või kasvukohti. Info avalikustamisest keeldumise põhjendusi tõlgendatakse kitsendavalt, arvestades vajadust info avalikustamisega rahul- dada üldsuse huvi ja seda, kas taotletud info käsitleb heidete keskkonda viimist. 5. Kui avaliku võimu organ ei valda soovitud keskkonnain- fot, teatab ta taotlejale esimesel võimalusel, milliselt avaliku võimu asutuselt on tema arvates võimalik infot taotleda, või annab taotluse sellele asutusele edasi ja teavitab sellest taotlejat. 6. Kui konventsiooniosaline on lõike 3 punkti c ja lõike 4 ja kui ülejäänud alusel keeldunud infot avalikustamast a) b) c) avaliku võimu organid haldavad ja ajakohastavad oma ülesannete täitmiseks vajalikku keskkonnainfot; seatakse sisse infosüsteemid, mille kohaselt saab avaliku võimu organ pidevalt toimuva ja kavandatava infot tegevuse kohta, millel võib olla oluline mõju keskkon- nale; kui ilmneb inimeste tervist või keskkonda ähvardav oht, mis lähtub inimtegevusest või on tekkinud looduslikel põhjustel, edastatakse ohus olevale üldsusele viivitamata kogu avaliku võimu organite valduses olev info, mis võimaldab üldsusel võtta meetmeid ohust tingitud kahju vältimiseks või leevendamiseks. 2. Konventsiooniosaline tagab, et siseriiklikes õigusaktides sätestatud kord, mille kohaselt avaliku võimu organ teeb keskkonnainfo üldkättesaadavaks, on selgesti sõnastatud ning et ta keskkonnainfo saamise hõlbustamiseks muu hulgas: a) edastab üldsusele üksikasjalikku teavet selle kohta, milliselt avaliku võimu organilt mis laadi ja kui suures mahus keskkonnainfot saab, ning teeb teatavaks ka info andmise tähtajad, info avalikustamise tingimused ja info saamise korra; L 124/8 ET Euroopa Liidu Teataja 17. 5. 2005 b) rakendab üldsusele info kättesaadavaks tegemiseks selli- seid abinõusid nagu: 7. Konventsiooniosaline: i) koostab avalikke nimekirju, registreid või faile; ii) konventsiooni alusel nõuab ametnikelt, et nad aitaksid üldsusel infot saada; iii) määrab üldsuse teavitamiseks infopunktid; c) võimaldab tasuta saada keskkonnainfot, mis on talletatud punkti b alapunktis i käsitletud nimekirjades, registrites ja failides. 3. Konventsiooniosaline tagab keskkonnainfo järkjärgulise saamise elektroonilistest andmebaasidest, mis on avalike telekommunikatsioonivõrkude kaudu üldsusele kergesti kätte- saadavad. Selline info peab sisaldama: a) lõikes 4 nimetatud keskkonnaseisundi aruandeid; b) c) keskkonda või sellega seotud valdkondi reguleerivate õigusaktide tekste; vajaduse järgi teavet keskkonna- või keskkonnaga seotud poliitikast, programmidest ja kavadest ning keskkonna- alastest lepingutest; d) muud infot ulatuses, mis aitab konventsiooni põhimõtete ellurakendamiseks kasutada siseriiklikke õigusakte, tingi- musel, et see info on juba kättesaadav elektrooniliselt. 4. Konventsiooniosaline avaldab korrapäraselt iga kolme või nelja aasta tagant keskkonna seisundi riikliku aruande ja levitab seda. Muu hulgas sisaldab aruanne andmeid keskkonna kvaliteedi ja keskkonda kahjustavate tegurite kohta. a) b) c) avaldab andmeid ja analüüse, mis tema arvates on vajalikud tähtsate keskkonnapoliitiliste ettepanekute tegemiseks; avaldab või teeb muul viisil kättesaadavaks materjali, mis selgitab, kuidas ta selle konventsiooniga reguleeritavas valdkonnas üldsusega suhtleb; esitab sobivas vormis infot selle kohta, kuidas valitsuse eri täidetakse keskkonnaga seotud avalikke ülesandeid või osutatakse avalikke teenuseid. tasandeil teha 8. Konventsiooniosaline tooteinfo kättesaadavaks viisil, mis võimaldab tarbijal teha keskkonnateadlikke valikuid. töötab välja abinõud, et 9. Konventsiooniosaline püüab järk-järgult ja rahvusvahelisi suundumusi asjakohaselt arvestades sisse seada üleriigilise järjepideva saasteinventuuride või -registrite süsteemi, mis põhineb standardaruannete alusel koostatud üldkättesaadaval elektroonilisel andmebaasil. Nimetatud süsteem võib hõlmata kindlatest tegevusvaldkondadest tulenevat kindlaksmääratud hulga ainete ja saaduste, kaasa arvatud vee, energia ja loodusvarade, teket, edasikannet ja väljundit keskkonda ning kohapealsetesse ja tekkekohast eemal asuvatesse töötlemis- või kõrvaldamiskohtadesse. 10. Selle artikliga ei ole vastuolus konventsiooniosalise õigus artikli 4 lõigete 3 ja 4 kohaselt keelduda avaldamast teatavat keskkonnainfot. Artikkel 6 5. Konventsiooniosaline võtab siseriiklike õigusaktide alusel meetmeid, et tutvustada: Üldsuse osalemine eritegevusega seotud asjade otsustamisel a) b) c) õigusakte ning keskkonnaga seotud strateegiaid, poliiti- kat, programme ja tegevuskavasid ning nende elluraken- damise kohta eri juhtimistasanditel koostatud aruandeid; 1. Konventsiooniosaline: rahvusvahelisi keskkonnaalaseid konventsioone, kokku- leppeid ja lepinguid; vajaduse järgi teisi olulisi rahvusvahelisi keskkonnaalaseid dokumente. ergutab neid, kelle 6. Konventsiooniosaline tegevusega kaasneb oluline mõju keskkonnale, tegema üldsusele järje- kindlalt teatavaks oma tegevuse ja toodete keskkonnamõju ning innustab neid selleks vabatahtlikult tähistama oma tooted ökomärgisega või koostama ökoauditeerimise kava või teavitama üldsust oma toodete mõjust muul viisil. a) b) c) kohaldab selle artikli sätteid otsuste suhtes, mis tehakse lisas I loetletud tegevuste lubamiseks või keelamiseks; kohaldab siseriikliku õiguse järgi käesoleva artikli sätteid ka selle tegevuse kohta tehtud otsuste suhtes, mida ei ole lisas I nimetatud ja millel võib olla oluline mõju keskkonnale. Konventsiooniosaline teeb kindlaks, kas need sätted kehtivad sellise tegevuse kohta; võib siseriikliku õiguse alusel jätta selle artikli kohalda- mata riigikaitsetegevusele, kui tema arvates võib artikli järgimine takistada riigikaitse eesmärkide täitmist; 17. 5. 2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 124/9 2. Keskkonnaasjade otsustajad teevad asjast huvitatud üld- susele otsustamise varases etapis ja tõhusal viisil avalikult või isiklikult teatavaks: õigusega artikli 4 lõigete 3 ja 4 alusel keelduda teatava info avalikustamisest. Artikliga 4 ei ole ka vastuolus, et otsuste tegemiseks vajalik info sisaldab vähemalt: a) kavandatud tegevuse ja taotluse, mille kohta otsus tehakse; a) kavandatud tegevuskoha loodusomast ja tehnilist iseloo- mustust ja muid andmeid ning hinnangut arvatavate jäätmete ja heidete kohta; b) otsuse või selle eelnõu laadi; c) d) otsuse tegemise eest vastutava avaliku võimu organi nimetuse; kavandatud menetluse (sh teave, kuidas ja millal saab esitada). Teates peavad olema järgmised andmed: infot i) menetluse algus; ii) üldsuse osalemisvõimalused; iii) kavandatud avaliku arutelu toimumise aeg ja koht; iv) v) üldsusele asjakohast infot andva ja väljapanekute kaudu tutvustava avaliku võimu organi nimetus; selle avaliku võimu organi või avalik-õigusliku asutuse nimetus, kellele saab esitada arvamusi või küsimusi, ja nende esitamise tähtaeg; b) kavandatud tegevuse olulise keskkonnamõju kirjeldust; c) keskkonda mõjutavate jäätmete või heidete vältimiseks või vähendamiseks võetavate meetmete kirjeldust; d) eespool nimetatud asjaolude üldsõnalist kokkuvõtet; e) ülevaadet taotleja uuritud alternatiividest; f) kooskõlas siseriikliku õigusega avaliku võimu organitele edastatud peamisi aruandeid ja ettepanekuid, mis on esitatud asjast huvitatud üldsuse lõike 2 kohase teavita- mise ajal. 7. Üldsuse osalemise menetluskorra kohaselt võib üldsus esitada kavandatava tegevuse kohta asjakohaseid kommen- taare, teavet, analüüse ja arvamusi kirjalikult või avalikul arutelul või järelepärimisel, kus viibib taotleja, vajaduse järgi ka suuliselt. vi) andmed selle kohta, millist keskkonnainfot saab kavandatava tegevuse kohta; 8. Konventsiooniosaline tagab, et otsuseid tehes arvestatakse asjakohaselt üldsuse seisukohti, mis on saadud tema osalemise tulemusel. e) asjaolu, et hinnatakse tegevuse riigisisest või piiriülest keskkonnamõju. 3. Et üldsus saaks keskkonnaasjade otsustamise igas etapis tõhusalt osaleda, nähakse osalemiskorras lõike 2 kohaseks teavitamiseks ette mõistlikud tähtajad, mis võimaldavad üldsusel otsustamiseks piisavalt valmistuda ja otsustamises osaleda. 9. Konventsiooniosaline teeb avaliku võimu organi otsuse ning selle tegemise põhjused ja kaalutlused asjakohast menetlust kohaldades üldsusele viivitamata teatavaks. 10. Konventsiooniosaline lõikes 1 käsitletud tagab, tegevuste kohta kehtestatud nõuete muutmise korral kohaldab avaliku võimu organ mutatis mutandis ja juhul kui see on kohane, selle artikli lõikeid 2–9. et 4. Et tagada üldsuse osalemise tõhusus, näeb konventsioo- niosaline ette tema osalemise juba otsustamise algetapis, kui kõik variandid on lahtised. 11. Konventsiooniosaline kohaldab seda artiklit siseriikliku õiguse alusel vajalikus ja võimalikus ulatuses otsuste suhtes, mis tehakse geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta. innustab konventsiooniosaline taotlejat 5. Vajaduse korral tegema kindlaks asjast huvitatud üldsuse, et arutada taotluse eesmärke ja edastada infot oma taotluse eesmärkide kohta enne loa taotlemist. 6. Kui see on ette nähtud konventsiooniosalise siseriiklikus õiguses, teeb ta pädevale asutusele kohustuseks viivitamata esitada selles artiklis nimetatud otsuste tegemiseks vajalik info asjast huvitatud üldsusele tasuta tutvumiseks ajal, mil üldsus osaleb otsustamises. See ei ole vastuolus konventsiooniosalise Artikkel 7 Üldsuse osalemine keskkonnaga seotud kavade, programmide ja poliitika koostamisel Konventsiooniosaline esitab üldsusele artikli 6 lõikeid 3, 4 ja 8 järgides vajaliku info arusaadavas ja võtab otstarbekaid meetmeid, et tagada üldsuse osalemine keskkon- ettevalmistamisel. naga ja programmide seotud kavade sõnastuses L 124/10 ET Euroopa Liidu Teataja 17. 5. 2005 Konventsiooni eesmärke arvestades selgitab võimalikud osa- lejad asjaomane ametiasutus. Konventsiooniosaline otsib sobivaid võimalusi üldsuse kaasamiseks keskkonnaga seotud poliitika kavandamisse. 2. Konventsiooniosaline tagab siseriiklike õigusaktidega, et asjast huvitatud üldsuse esindajal, Artikkel 8 a) kellel on põhjendatud huvi või Üldsuse osalemine määruste ja muude üldkohustuslike õigusaktide ettevalmistamisel Konventsiooniosaline rakendab abinõusid, et üldsus tõhusalt osaleks avaliku võimu organite koostatavate määruste ja teiste keskkonda oluliselt mõjutada võivate üldkohustuslike õigus- aktide ettevalmistamise algetapis. Selleks tuleb: a) määrata mõistlikud tähtajad; b) c) avaldada või teha üldsusele muul viisil kättesaadavaks õigusaktide eelnõud; anda üldsusele võimalus teha ettepanekuid otse või teda esindava nõustaja kaudu. Üldsuse ettepanekuid arvestatakse niipalju kui võimalik. Artikkel 9 Õigus pöörduda kohtusse isikul, kes leiab, et 1. Konventsiooniosaline tagab oma õigussüsteemi raames, et tema artikli 4 kohaselt esitatud igal teabenõuet on eiratud, osaliselt või täielikult ebaseaduslikult rahuldamata jäetud või sellele ebapiisavalt vastatud või seda muul viisil nimetatud artikliga vastuolus käsitletud, on juurdepääs vaidlustamise menetlusele kohtus või seaduse alusel loodud muus sõltumatus ja erapooletus asutuses. Kui konventsiooniosaline näeb ette, et selline vaidlustamine toimub kohtus, peab ta ühtlasi tagama isikule juurdepääsu seadusega kehtestatud kiirele ja tõhusale, tasuta või odavale menetlusele teabenõude uuesti läbivaatamiseks avaliku võimu organis või muus sõltumatus ja erapooletus asutuses, mis ei ole kohus. b) kelle õigust on rikutud, kui see tingimus on ette nähtud konventsiooniosalise haldusmenetluse normidega, on õigus pöörduda kohtusse või seaduse alusel loodud muu sõltumatu ja erapooletu asutuse poole artikli 6 alusel tehtud otsuse, tegevuse või tegevusetuse mate- riaalse või protsessuaalse õiguspärasuse vaidlustamiseks ning kui siseriiklik õigus seda ette näeb ja ilma, et see piiraks selle artikli lõike 3 kohaldamist, ka konventsiooni muude asjakohaste sätete alusel tehtud otsuse, tegevuse või tegevusetuse materiaalse või protsessuaalse õiguspä- rasuse vaidlustamiseks. Mõisted põhjendatud huvi ja õiguse rikkumine määratletakse kooskõlas siseriikliku õiguse ning konventsiooni eesmärgiga tagada konventsiooniga seotud küsimustes asjast huvitatud üldsusele laiaulatuslik juurdepääs õigusemõistmisele. Artikli 2 lõike 5 nõuetele vastava valitsusvälise organisatsiooni huvi loetakse käesoleva artikli punkti a tähenduses põhjendatuks. Nimetatud organisatsioonil eeldatakse olevat õigusi, mida punkti b tähenduses saab rikkuda. Lõike 2 sätted ei välista võimalust rakendada kaebuse läbivaatamisel kohtueelset menetlust avaliku võimu organis ega mõjuta haldusmenetluse võimaluste ammendamise nõuet enne kohtumenetluse algatamist, kui selline nõue on sätesta- tud siseriikliku õigusega. Lisaks lõigetes 1 ja 2 nimetatud menetlustele ning ilma et 3. see piiraks lõigetes 1 ja 2 nimetatud menetluste kohaldamist tagab konventsiooniosaline siseriiklike õigusaktide nõuetele vastavale üldsuse esindajale, juhul kui need nõuded on sätestatud, juurdepääsu kohtulikule või haldusmenetlusele, et vaidlustada eraõigusliku isiku või avaliku võimu organi tegevus või tegevusetus, mis on vastuolus siseriiklike kesk- konnaõigusnormidega. 4. Lisaks lõikele 1 ja piiramata selle kohaldamist, peavad lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud menetlused nägema ette kohased ja tõhusad õiguskaitsevahendid, sealhulgas vajadusel esialgse õiguskaitse, ning olema ausad, õiglased, õigeaegsed ja mitte takistavalt kallid. Selle artikli alusel tehakse või talletatakse otsused kirjalikult. Kohtuotsused ja võimaluse korral ka muu asutuse otsused peavad olema üldsusele kättesaadavad. Lõike 1 alusel tehtud lõplik otsus on teavet valdavale avaliku võimu organile täitmiseks kohustuslik. Otsuse põhjendus peab olema kirjalik, vähemalt siis, kui keeldutakse teabe andmisest selle lõike kohaselt. 5. Selle artikli sätete mõju tõhustamiseks tagab konvent- siooniosaline, et üldsust teavitatakse haldus- ja kohtumenetlu- sele juurdepääsu võimalustest, ning kaalub võimalust luua kohased abistamise mehhanismid, et kõrvaldada või vähen- dada õigusemõistmisele juurdepääsu rahalisi ja muid takistusi. 17. 5. 2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 124/11 Artikkel 10 edasikande registreid või inventuure käsitleva asjakohase süsteemi väljatöötamist, mis võiks olla konventsiooni lisa. KONVENTSIOONIOSALISTE KOHTUMINE 1. Konventsiooniosaliste esimene kohtumine kutsutakse kokku konventsiooni jõustumisest alates ühe aasta jooksul. Seejärel toimuvad korrapärased kohtumised vähemalt üks kord iga kahe aasta järel, kui ei ole otsustatud teisiti. Konventsiooniosalise kirjaliku taotluse alusel korraldatakse kohtumine kuue kuu pärast alates päevast, mil majandusko- misjoni tegevsekretär on konventsiooniosalistele taotluse edastanud ja neist vähemalt üks kolmandik on seda toetanud. 2. Konventsiooniosaliste korrapäraste aruannete põhjal ana- lüüsitakse kohtumistel konventsiooni kohaldamist ning sel eesmärgil: a) b) c) tutvutakse konventsiooniosaliste keskkonnapoliitikaga, info saamiseks rakendatud õigusabinõudega ja metoodi- kaga ning sellega, kuidas üldsus otsuste tegemises osaleb ja kuidas järgitakse üldsuse õigust pöörduda keskkon- naasjus kohtusse, et parandada keskkonna seisundit; vahetatakse infot kahe- ja mitmepoolsete lepingute või muude kokkulepete sõlmimise selliste kogemuste kohta, millel on tähtsust selle konventsiooni seisukohalt ja mille on sõlminud vähemalt üks selle konventsiooni osaline; taotletakse majanduskomisjoni pädevatelt asutustelt ja teistelt asjaomastelt rahvusvahelistelt organisatsioonidelt teenuseid kõigil aladel, mis on seotud selle konventsiooni eesmärkide saavutamisega; d) vajaduse korral luuakse allasutusi; vajaduse korral valmistatakse ette konventsiooni proto- kolle; arutatakse ja artikli 14 kohaselt võetakse vastu konvent- siooni muudatusettepanekuid; 3. Konventsiooniosaliste kohtumisel võib konsensuse alusel teha rahalisi korraldusi. 4. Konventsiooniosaliste kohtumisel on vaatlejatena õigus osaleda ÜRO-l ja tema allorganisatsioonidel, Rahvusvahelisel Aatomienergiaagentuuril, igal riigil või piirkondliku majandus- ühenduse organisatsioonil, kellel artikli 17 alusel on õigus konventsioonile selle osaline olemata alla kirjutada, ning igal valitsustevahelisel organisatsioonil, kel on kogemusi konvent- siooniga seotud valdkonnas. 5. Valitsusvälisel organisatsioonil, kellel on kogemusi kon- ventsiooniga seotud valdkonnas ja kes on majanduskomisjoni tegevsekretärile teatanud soovist olla kohtumisel esindatud, on õigus osaleda vaatlejana, välja arvatud juhul, kui vähemalt üks kolmandik kohtumisel osalevatest konventsiooniosalistest esitavad selle kohta vastuväite. Lõikeid 4 ja 5 kohaldades järgitakse lõike 2 punktis h 6. nimetatud menetluskorda ja muid asjakohaseid nõudeid. Artikkel 11 Hääletamisõigus 1. Konventsiooniosalisel on üks hääl, välja arvatud lõikes 2 ettenähtud juhul. 2. Piirkondliku majandusühenduse organisatsiooni häälte arv on tema pädevusse kuuluvate asjade arutamise korral võrdne nende liikmesriikide arvuga, kes on konventsiooni- osalised. Organisatsioon ei kasuta oma hääleõigust siis, kui seda teevad tema liikmesriigid, ja vastupidi. Artikkel 12 Sekretariaat konventsiooni eesmärkide täitmiseks kaalutakse ja võe- takse lisakohustusi; Majanduskomisjoni tegevsekretariaat: esimesel kohtumisel allasutuste koosolekute korda ja võetakse see konsensuse alusel vastu; arutatakse oma ja esimesel koosolekul tutvutakse artikli 5 lõike 9 kohalda- mise kogemustega ja arutletakse selles lõikes nimetatud süsteemi edasiarendamise üle, arvestades valdkonna rahvusvahelist arengut, kaasa arvatud saastuse tekke ja a) b) valmistab ette ja kutsub kokku konventsiooniosaliste kohtumisi; edastab konventsiooniosalistele konventsiooni kohaselt saadud aruandeid ja muud infot; c) täidab teisi konventsiooniosaliste antud ülesandeid. e) f) g) h) i) L 124/12 ET Euroopa Liidu Teataja 17. 5. 2005 Artikkel 13 Lisad Konventsiooni lisad moodustavad selle lahutamatu osa. 7. Mõiste kohalolev ja hääletav konventsiooniosaline tähis- tab selles artiklis konventsiooniosalist, kes on kohal ja hääletab poolt või vastu. Artikkel 15 Nõuete järgimise kontrollimine Artikkel 14 Konventsiooni muudatused Konventsiooniosaliste kohtumine otsustab konsensuse alusel, milliseid abinõusid võib konventsiooniosaline rakendada konventsiooni järgimise kontrollimiseks, et vältida kohtuvaid- lusi ning võimaldada üldsusel vajaduse korral sekkuda ja asjaomastel ametiisikutel üldsuse esindajate teateid konvent- siooni kohaldamisel arvestada. 1. Konventsiooniosalisel on õigus teha ettepanekuid kon- ventsiooni muutmiseks. 2. Muudatusettepanek esitatakse kirjalikult majanduskomis- joni sekretariaadile, kes edastab selle konventsiooniosalistele vähemalt üheksakümmend päeva enne nende kohtumist, kus on kavas ettepanek vastu võtta. jõuda 3. Konventsiooniosalised teevad kõik selleks, et muudatusettepanekut arutades konsensuse alusel kokkulep- pele. Kui jõuta, võetakse muudatusettepanek vastu kohtumisel ja hääletamisel osalevate konventsiooniosaliste kolmeneljandikulise häälte- enamusega. jõupingutustest hoolimata kokkuleppele ei Lõike 3 kohaselt vastuvõetud muudatuse esitab depositaar 4. konventsiooniosalistele vastuvõtmiseks, kinnitamiseks või ratifitseerimiseks. Peale lisas tehtava muudatuse jõustub konventsiooni muudatus selle vastuvõtnud, kinnitanud või ratifitseerinud konventsiooniosalise suhtes üheksakümnendal päeval pärast seda, kui depositaar on saanud muudatuse vastuvõtmise, kinnitamise või ratifitseerimise kirja vähemalt kolmelt neljandikult konventsiooniosalistest. Seejärel jõustub muudatus teise konventsiooniosalise suhtes üheksakümnendal päeval pärast seda, kui ta on esitanud muudatuste kohta oma vastuvõtmise, kinnitamise või ratifitseerimise kirja. ei saa konventsiooni 5. Kui konventsiooniosaline lisa muudatust vastu võtta, kinnitada või ratifitseerida, teatab ta sellest depositaarile kirjalikult kaheteistkümne kuu jooksul pärast seda, kui talle on muudatuse vastuvõtmisest teatatud. Depositaar teeb teate saamise konventsiooniosalistele viivita- mata teatavaks. Konventsiooniosaline võib muudatuse alati vastu võtta, kinnitada või ratifitseerida ja muudatus jõustub tema suhtes päeval, mil depositaar on asjakohase kirja kätte saanud. 6. Kui konventsiooniosaline ei ole lõike 5 kohast teadet esitanud, jõustub lisa muudatus tema suhtes kaheteistkümne kuu möödumisel päevast, mil depositaar on konventsiooni- osalistele edastanud lõikes 4 nimetatud teate. Lisa jõustub teate on esitanud vähemalt üks tingimusel, kolmandik konventsiooniosalistest. sellise et Artikkel 16 Vaidluste lahendamine 1. Kui vähemalt kahel konventsiooniosalisel tekib vaidlus konventsiooni tõlgendamise või kohaldamise üle, püüavad nad vaidlust lahendada läbirääkimiste teel või vaidlusosalistele vastuvõetaval muul viisil. 2. Konventsiooni alla kirjutades, vastu võttes, kinnitades või ratifitseerides või sellega ühinedes või alati pärast seda võib konventsiooniosaline depositaarile kirjalikult teatada, et lõike 1 kohaselt lahendamata jäänud vaidluse korral tunnustab ta üht või mõlemat alljärgnevat vaidluse lahendamise viisi kui kohustuslikku igale konventsiooniosalisele, kes tunnustab sedasama kohustust: a) vaidluse lahendamine rahvusvahelises kohtus; b) vaidluse lahendamine vahekohtus kohaselt. lisa II menetluse 3. Kui vaidlusosaline tunnustab mõlemat lõikes 2 esitatud lahendamisviisi, ainult rahvusvahelisele kohtule, kui pooled ei lepi kokku teisiti. võib vaidluse lahendada esitada Artikkel 17 Allakirjutamine Konventsioon on allakirjutamiseks avatud 25. juunil 1998. aasta Århusis Taanis ja pärast seda kuni 21. detsembrini 1998. aasta ÜRO peakorteris New Yorgis majanduskomisjoni liikmesriikidele ja neile riikidele, kellel on majanduskomisjonis majandus- ja sotsiaalnõukogu 28. märtsi 1947. aasta resolut- siooni 36 (IV) lõigete 8 ja 11 kohaselt nõuandev staatus, ja majanduskomisjoni liikmesriikidest koosnevatele piirkondliku majandusühenduse organisatsioonidele, kellele nende liikmes- riigid on andnud pädevuse sõlmida lepinguid ja täita konventsiooniga reguleeritavas valdkonnas muid ülesandeid. 17. 5. 2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 124/13 Artikkel 18 Depositaar Konventsiooni depositaar on ÜRO peasekretär. Artikkel 19 Vastuvõtmine, kinnitamine, ratifitseerimine ja ühinemine 1. Konventsiooni võtavad vastu, kinnitavad või ratifitseeri- vad sellele alla kirjutanud riigid ja piirkondliku majandus- ühenduse organisatsioonid. 2. Konventsioon on 1998. aasta 22. detsembrist alates ühinemiseks ja piirkondliku majandusühenduse organisatsioonidele. avatud artiklis 17 nimetatud riikidele 3. ÜRO liikmesriik, mida ei ole lõikes 2 nimetatud, võib konventsiooniga ühineda, kui selle kiidab heaks konventsioo- niosaliste kohtumine. 4. Kui konventsiooniosaliseks saab artiklis 17 nimetatud organisatsioon, mille ükski liikmesriik ei ole konventsiooni- osaline, kehtivad tema kohta kõik konventsioonist tulenevad kohustused. Kui vähemalt üks organisatsiooni liikmesriik on selle konventsiooniosaline, otsustavad organisatsioon ja liikmesriigid, kuidas jagada vastutust konventsioonist tulene- vate kohustuste täitmisel. Sel juhul ei kohaldata konventsioo- nis ja ettenähtud liikmesriikidele. organisatsioonile ühtaegu õigusi Artikkel 20 Jõustumine 1. Konventsioon jõustub üheksakümnendal päeval pärast kuueteistkümnenda vastuvõtmis-, kinnitamis-, ratifitseerimis- või ühinemiskirja hoiuleandmist. Lõiget 1 kohaldades ei käsitata piirkondliku majandus- tema 2. ühenduse organisatsiooni hoiuleantavat dokumenti liikmesriigi hoiuleantava dokumendi lisana. 3. Kui artiklis 17 nimetatud riik või organisatsioon võtab vastu, kinnitab või ratifitseerib konventsiooni või ühineb sellega pärast kuueteistkümnenda vastuvõtmis-, kinnitamis-, jõustub ratifitseerimis- või ühinemiskirja hoiuleandmist, konventsioon tema suhtes üheksakümnendal päeval pärast seda, kui ta on vastuvõtmis-, kinnitamis-, ratifitseerimis- või ühinemiskirja hoiule andnud. Artikkel 21 Väljaastumine Kui konventsiooniosalise suhtes konventsiooni jõustumisest on möödunud kolm aastat, võib ta konventsioonist alati välja teatanud. astuda, kui ta on sellest depositaarile kirjalikult Väljaastumine jõustub üheksakümnendal päeval pärast seda, kui depositaar on teate kätte saanud. Artikkel 22 Autentsed tekstid Konventsiooni originaal, mille ingliskeelne, prantsuskeelne ja venekeelne tekst on võrdselt autentsed, antakse hoiule ÜRO peasekretärile. Piirkondliku majandusühenduse organisatsioon teeb vas- 5. tuvõtmis-, kinnitamis-, ratifitseerimis- või ühinemiskirjas teatavaks oma pädevuse konventsiooniga reguleeritavates valdkondades. Organisatsioon teavitab depositaari ka päde- vuse olulisest muutumisest. SELLE KINNITUSEKS on täielikult volitatud isikud konvent- sioonile alla kirjutanud. KOOSTATUD tuhande üheksasaja üheksakümne kaheksanda aasta kahekümne viiendal juunil Århusis Taanis. L 124/14 ET Euroopa Liidu Teataja 17. 5. 2005 I LISA TEGEVUSED, MILLELE VIIDATAKSE ARTIKLI 6 LÕIKE 1 PUNKTIS a 1. Energiasektor: — nafta- ja gaasitöötlemine, — gaasistamis- ja vedeldamiskäitised, — soojuselektrijaamad ja muud põletusseadmed, nimisoojusvõimsusega 50 megavatti (MW) või rohkem, — koksiahjud, — aatomielektrijaamad ja muud tuumareaktorid, kaasa arvatud selliste elektrijaamade või reaktorite demontee- rimine või dekomissioneerimine (1) (välja arvatud uurimisseadmed tuumakütuse ja plutooniumi lähtematerjali tootmiseks, mille maksimaalne võimsus ei ületa 1 kW termilist koormust pidevtoimel), — seadmed kasutatud tuumakütuse ümbertöötlemiseks, — seadmed, mis on projekteeritud: — tuumakütuse tootmiseks või rikastamiseks, — kasutatud tuumakütuse või kõrge radioaktiivsusega jäätmete töötlemiseks, — kasutatud tuumakütuse lõpphoiustamiseks, — üksnes radioaktiivsete jäätmete lõpphoiustamiseks, — üksnes kasutatud tuumakütuste või radioaktiivsete jäätmete hoiustamiseks (planeeritud kauemaks kui kümneks aastaks) mujal kui tootmispaigas. 2. Metallide tootmine ja töötlemine: — seadmed metallimaagi (kaasa arvatud sulfiidmaagi) särdamiseks või paagutamiseks, — seadmed malmi või terase tootmiseks (esmane või teisene sulatamine), kaasa arvatud pidevvalu, võimsusega üle 2,5 tonni tunnis, — seadmed mustmetallide töötlemiseks: i) ii) kuumvaltsimistehas võimsusega üle 20 tonni toorterast tunnis; sepikojad löögienergiaga üle 50 kilodžauli vasara kohta, kus kasutatav soojusvõimsus ületab 20 MW; iii) pinnete pealesulatamine toorterase kuluga üle 2 tonni tunnis, (1) Tuumaelektrijaamu ja muid tuumareaktoreid ei käsitleta sellisete rajatistena juhul, kui kogu tuumakütus ja muud radioaktiivselt saastatud elemendid on rajatisest alaliselt kõrvaldatud. 17. 5. 2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 124/15 — mustmetalli valukojad tootlikkusega üle 20 tonni päevas, — käitised: i) ii) värviliste toormetallide tootmiseks maagist, kontsentraatidest või teisesest keemiliselt või elektrolüütiliselt; toormest metallurgiliselt, värviliste metallide, sealhulgas teisese toorme, sulatamiseks, kaasa arvatud sulamite valmistamiseks (rafineerimise, valamise jne eesmärgil) tootmisvõimsusega üle 4 tonni pliid või kaadmiumi ööpäevas või üle 20 tonni kõiki muid metalle ööpäevas, — metallide või plastide elektrolüütiline või keemiline pinnatöötlus, kus töötlemisvannide kogumaht ületab 30 m3. 3. Mineraalsete materjalide töötlemine: — tsemendiklinkri tootmine pöördahjudes tootmisvõimsusega üle 500 tonni ööpäevas või pöördahjudes või muudes põletusahjudes tootmisvõimsusega üle 50 tonni ööpäevas, lubja tootmine — asbesti tootmine või asbestil põhinevate toodete valmistamine, — klaasi, sh klaaskiu tootmine sulatusvõimsusega üle 20 tonni ööpäevas, — mineraalainete sulatamine, sealhulgas mineraalkiu tootmiseks sulatusvõimsusega üle 20 tonni ööpäevas, — keraamiliste toodete valmistamine põletamise teel, eelkõige katusekivide, telliste, rasksulamtelliste, kahhelkivide, keraamiliste materjalide või portselani põletamine tootmisvõimsusega üle 75 tonni ööpäevas ja/või ahjudes mahutavusega üle 4 m3 ning mahtuvustihedusega üle 300 kg/m3 põletusahju kohta. Keemiatööstus: Tootmine selles lõikes toodud tegevusvaldkondades tähendab punktides a – g loetletud ainete 4. või ainegruppide tootmist tööstuslikus ulatuses keemiliste menetluste abil: a) keemiatööstuse seadmed selliste orgaaniliste põhikemikaalide tootmiseks, nagu: i) ii) lihtsüsivesinikud (atsüklilised või tsüklilised, küllastatud või küllastamata, alifaatsed või aromaatsed); hapnikku sisaldavad süsivesinike derivaadid nagu alkoholid, aldehüüdid, ketoonid, karboksüülhapped, estrid, atsetaadid, eetrid, peroksiidid, epoksüvaigud; iii) väävlit sisaldavad süsivesinike derivaadid; iv) lämmastikku sisaldavad süsivesinike derivaadid nagu amiinid, amiidid, nitrosoühendid, nitroühendid või nitraadiühendid, nitriilid, tsüanaadid, isotsüanaadid; v) fosforit sisaldavad süsivesinike derivaadid; vi) halogeenitud süsivesinikud; vii) metallorgaanilised ühendid; viii) põhilised plastid (polümeerid, sünteeskiud ja tselluloosil põhinevad kiud); ix) sünteetilised kummid; x) värvained ja pigmendid; xi) pindaktiivsed ained; L 124/16 ET Euroopa Liidu Teataja 17. 5. 2005 b) keemiatööstuse seadmed selliste anorgaaniliste põhikemikaalide tootmiseks, nagu: i) ii) gaasilised ained, nagu ammoniaak, kloor või vesinikkloriid, fluor või vesinikfluoriid, süsinikoksiidid, väävliühendid, lämmastikoksiidid, vesinik, vääveldioksiid, süsinikoksiidkloriid; happed, nagu kroomhape, fluorvesinikhape, fosforhape, lämmastikhape, soolhape, väävelhape, ooleum, väävlishape; iii) alused, nagu ammooniumhüdroksiid, kaaliumhüdroksiid, naatriumhüdroksiid; iv) soolad, nagu ammooniumkloriid, kaaliumkloraat, kaaliumkarbonaat, naatriumkarbonaat, booraks, hõbenitraat; v) mittemetallid, metalloksiidid või muud anorgaanilised ühendid nagu kaltsiumkarbiid, räni, ränikarbiid; c) fosfor-, lämmastik- või kaaliväetiste tootmine (liht- või liitväetised); d) põhiliste taimekaitsevahendite ja biotsiidide tootmine; e) põhiliste ravimainete tootmine keemiliste või bioloogiliste protsesside abil; f) lõhkematerjalide tootmine; g) keemiatööstuse seadmed, kus toidu valgulisandite, fermentide ja muude valke sisaldavate ainete tootmisel kasutatakse keemilist või bioloogilist töötlemist. 5. Jäätmekäitlus: — seadmed ohtlike jäätmete põletamiseks, taaskasutamiseks, keemiliseks töötlemiseks või ladestamiseks, — seadmed olmejäätmete põletamiseks jõudlusega üle 3 tonni tunnis, — seadmed tavajäätmete kõrvaldamiseks jõudlusega üle 50 tonni ööpäevas, — prügilad, kuhu ladestatakse üle 10 tonni jäätmeid ööpäevas või mille üldmaht ületab 25 000 tonni, välja arvatud püsijäätmete prügilad. 6. Reoveepuhastid võimsusega üle 150 000 inimekvivalendi. 7. Tööstusettevõtted: a) tselluloosi tootmiseks puidust või muudest kiudmaterjalidest; b) paberi ja papi tootmiseks tootmisjõudlusega üle 20 tonni päevas. 17. 5. 2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 124/17 8. a) Raudtee kaugliinide ja lennujaamade rajamine (1) peamaandumisraja pikkusega 2 100 m ja rohkem; b) kiirteede ehitamine; (2) c) uue, 4- või enamarealise maantee ehitamine või ümberreastamise ja/või olemasoleva, 2‑ või vähemarealise tee laiendamine nii, et tekiks 4- või enamarealine tee, kui sellise uue, ümberreastatud või laiendatud teelõigu kogupikkus on 10 km või rohkem. 9. a) Siseveeteed ja sadamad siseveeliikluseks, mis võimaldavad üle 1 350 tonniste aluste läbisõitu; b) kaubasadamad, lastimis- ja lossimiskaid, mis on ühenduses maaga ja asuvad väljaspool sadamaid (välja arvatud praamikaid) ning võtavad vastu üle 1 350 tonniseid aluseid. Põhjavee võtmine või põhjavee täiendamine, kui ühe aasta jooksul võetud või lisatud põhjavee kogus on 10 10. miljonit kuupmeetrit või rohkem. 11. a) Tööd veejuhtmete rajamiseks jõgede valgaladel, kus vee ülekandmise eesmärk on hoida ära võimalikku veepuudust ja kus ärajuhitava vee hulk ületab 100 miljonit kuupmeetrit aastas; b) lõikes a loetlemata juhtudel veejuhtme rajamine vee võtmiseks kasutatavate jõgede valgalade vahel, kui jõe mitme aasta keskmine vooluhulk ületab 2 000 miljonit kuupmeetrit aastas ja veejuhtme kaudu ärajuhitava vee hulk ületab 5 % nimetatud vooluhulgast. Mõlemal juhul on välja arvatud joogivee edastamine veetorustiku kaudu. 12. Nafta ja loodusliku gaasi ammutamine ärieesmärkidel, kusjuures nafta kogus ületab 500 tonni päevas ja gaasi hulk 500 000 kuupmeetrit päevas. 13. Tammide ja teiste rajatiste planeerimine vee tõkestamiseks või paisutamiseks, kui uus või täiendav tõkestatav või paisutatav veekogus ületab 10 miljonit kuupmeetrit. 14. Gaasi-, nafta- või kemikaalitrassid, mille diameeter on suurem kui 800 mm ja pikkus rohkem kui 40 km. 15. Kodulindude või sigade intensiivkasvatus farmides suurusega üle: a) 40 000 linnu kohta; b) 2 000 produktiivsea kohta (kaaluga üle 30 kg); või c) 750 emise kohta. 16. Karjääriviisiline kaevandamine seal, kus ala pindala ületab 25 hektarit, või turba lõikamine seal, kus ala pindala ületab 150 hektarit. 17. Kõrgepingeliinide rajamine, pingega 220 kV või rohkem ja pikkusega üle 15 km. 18. Nafta, naftakeemia- või keemiatoodete hoidlate rajamine, mille kogumahutavus on 200 000 tonni või rohkem. 19. Muu tegevus: (1) (2) Käesolevas konventsioonis tähistab “lennujaam” lennujaama, mis vastab definitsioonile 1944. aasta Chicago konventsioonis, millega loodi Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (lisa 14). Käesolevas konventsioonis tähistab mõiste “kiirtee” ka teed, mis vastab definitsioonile 15. novembri 1975. aasta Euroopa lepingus rahvusvaheliste liiklussoonte kohta. L 124/18 ET Euroopa Liidu Teataja 17. 5. 2005 — tekstiili või kiu eeltöötlemine (pesemiseks, pleegitamiseks, merseerimiseks) või värvimine jõudlusega üle 10 tonni ööpäevas, — naha parkimine tööstuslikus ulatuses üle 12 tonni lõpptoodet päevas, a) loomade tapmine tapamajades tootlikkusega üle 50 tonni rümpasid ööpäevas; b) toiduainete töötlemine ja tootmine: i) loomsest toormest (v. a piim) tootlikkusega üle 75 tonni valmistoodangut ööpäevas; ii) taimsest toormest tootlikkusega üle 300 tonni valmistoodangut ööpäevas (kvartali keskmine); c) piima tootmine ja töötlemine käitistes, milles võetakse vastu üle 200 tonni piima ööpäevas (aasta keskmine), — loomakorjuste või loomsete jäätmete kõrvaldamine või taaskasutamine jõudlusega üle 10 tonni ööpäevas, — ainete, esemete või toodete pinnatöötlus orgaaniliste lahustite kasutamisega, eriti viimistlemine, trükkimine, katmine, rasva ärastamine, veekindluse tagamine, kruntimine, värvimine, puhastamine või impregneerimine orgaaniliste lahustite kuluga üle 150 kg tunnis või üle 200 tonni aastas, — grafiidi (tempersöe) või elektrografiidi tootmine põletamise või grafitiseerimise abil. Igasugune tegevus, mis pole reguleeritud eespool 20. keskkonnamõju hindamise menetluse kohaselt vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. lõigetega 1–19, kus üldsuse osalemine sätestatakse 21. Selle konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti a sätted ei kehti ühegi eespool nimetatud projekti suhtes, mis on algatatud eriti või peamiselt uurimistöö tegemiseks, uue meetodi või toote arendamiseks ja testimiseks kestvusega vähem kui kaks aastat, välja arvatud juhul, kui on tõenäone, et see tegevus põhjustab märkimisväärset kahjulikku mõju keskkonnale või tervisele. Igasuguse muutuse suhtes tegevuses või selle laiendamisel 22. laiendus ise on vastavuses selles lisas esitatud kriteeriumidega, kohaldatakse selle konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti a sätteid. Igasuguse muu tegevuse muutuse või laiendamise suhtes kohaldatakse selle konventsiooni artikli 6 lõike 1 punkti b sätteid. juhul, kui selline muutus või 17. 5. 2005 ET Euroopa Liidu Teataja L 124/19 II LISA VAHEKOHUS Kui vaidlus esitatakse konventsiooni artikli 16 lõike 2 kohaselt lahendada vahekohtusse (edaspidi “kohus”), 1. teatab vaidluspool või teatavad vaidluspooled (edaspidi “pool”) sekretariaadile vaidluse sisu, viidates esmajoones konventsiooni neile artiklitele, mille tõlgendamise või kohaldamise üle vaieldakse. Sekretariaat edastab saadud info kõigile konventsiooniosalistele. Kohus koosneb kolmest liikmest. Kumbki pool määrab vahekohtuniku (edaspidi “kohtunik”) ning need kaks 2. kohtunikku määravad vastastikusel kokkuleppel kolmanda, kes on kohtu esimees. Viimati nimetatud kohtunik ei või olla poole riigi kodanik, tema tavaline elukoht ei või olla vaidluses osaleva riigi territooriumil, ta ei tohi töötada poole heaks ega või olla osalenud nimetatud vaidluse lahendamises muus ametis olles. Kui kohtu esimeest ei ole teise kohtuniku määramisest alates kahe kuu jooksul määratud, määrab esimehe 3. majanduskomisjoni tegevsekretär ükskõik kumma poole taotluse põhjal järgmise kahe kuu jooksul. 4. Kui üks pool ei määra kohtunikku taotluse saamisest alates kahe kuu jooksul, võib teine pool teatada sellest majanduskomisjoni tegevsekretärile, kes määrab kohtu esimehe järgmise kahe kuu jooksul. Pärast määramist palub kohtu esimees määrata kohtuniku kahe kuu jooksul poolel, kes ei ole kohtunikku määranud. Kui pool ei ole seda nimetatud aja jooksul teinud, teatab esimees sellest majanduskomisjoni tegevsekretärile, kes määrab kohtuniku järgmise kahe kuu jooksul. 5. Kohus teeb otsuse kooskõlas selle konventsiooniga ja muude rahvusvaheliste õigusaktidega. 6. Selle lisa kohaselt moodustatud kohus koostab oma menetluskorra. 7. Nii menetluse korra kui ka menetluse sisu kohta teeb kohus otsuseid oma liikmete häälteenamusega. 8. Faktide selgitamiseks võib kohus võtta kõiki vajalikke meetmeid. 9. Kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid kasutades abistavad pooled kohut: a) esitades talle asjakohased dokumendid, vahendid ja info; b) võimaldavad vajaduse korral kutsuda tunnistajaid või eksperte ja saada neilt tunnistusi. 10. Pooled ja kohtunikud kaitsevad usaldusalustelt kohtumenetluses saadud info konfidentsiaalsust. 11. Ühe poole taotlusel võib kohus soovitada ajutiste kaitsemeetmete võtmist. 12. Kui üks pool ei ilmu kohtusse või ei suuda oma asja kaitsta, võib teine pool taotleda kohtult menetluse jätkamist ilma temata ja lõppotsuse tegemist. Ühe poole puudumine istungilt või asja kaitsmise ebaõnnestumine ei takista menetlust. 13. Kohus võib ära kuulata vaidlusalusest asjast tekkiva vastunõude ja teha otsuse. L 124/20 ET Euroopa Liidu Teataja 17. 5. 2005 Pooled tasuvad kohtu liikmete töötasu ja muud kohtukulud võrdselt, kui kohus vaidluse asjaoludest tingituna ei 14. otsusta teisiti. Kohus peab oma kulude arvestust ja koostab pooltele nende kohta lõpparuande. 15. Konventsiooniosaline, kellel on vaidlusaluses asjas õiguslikke huvisid, mida asjas tehtud otsus võib mõjutada, võib menetlusse sekkuda kohtu nõusolekul. 16. Kohus teeb otsuse viie kuu jooksul alates päevast, mil on kohus moodustatud, kui ta ei pea vajalikuks pikendada tähtaega kuni viiekuuse ajavahemiku võrra. 17. Kohus peab oma otsust põhjendama. Otsus on lõplik ja pooltele täitmiseks kohustuslik. Kohus saadab otsuse pooltele ja sekretariaadile. Sekretariaat edastab saadud info konventsiooniosalistele. 18. Otsuse tõlgendamise või täitmise vaidluse võib pool esitada lahendada asjas otsuse teinud kohtule või kui see on toimimise lõpetanud, siis teisele kohtule, mis on selleks otstarbeks moodustatud samal viisil kui esimene


title: Commission Regulation (EC) No 1338/98 of 25 June 1998 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund
manufactured feedingstuffs

formats: pdf print

text: 26. 6. 98 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities L 183/91 COMMISSION REGULATION (EC) No 1338/98 of 25 June 1998 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organization of the in cereals (1), as last amended by Commission market Regulation (EC) No 923/96 (2), and in particular Article 13 (3) thereof, Whereas Article 13 of Regulation (EEC) No 1766/92 provides that the difference between quotations or prices on the world market for the products listed in Article 1 of that Regulation and prices for those products within the Community may be covered by an export refund; Whereas Regulation (EC) No 1517/95 of 29 June 1995 laying down detailed rules for the application of Regula- tion (EEC) No 1766/92 as regards the arrangements for the export and import of compound feedingstuffs based on cereals and amending Regulation (EC) No 1162/95 laying down special detailed rules for the application of the system of import and export licences for cereals and rice (3) in Article 2 lays down general rules for fixing the amount of such refunds; Whereas that calculation must also take account of the cereal products content; whereas in the interest of simpli- fication, the refund should be paid in respect of two cate- gories of ‘cereal products’, namely for maize, the most commonly used cereal in exported compound feeds and maize products, and for these being eligible cereal products excluding maize and maize products; whereas a refund should be granted in respect of ‘other cereals’, the quantity of cereal products present in the compound feedingstuff; Whereas furthermore, the amount of the refund must also take into account the possibilities and conditions for the sale of those products on the world market, the need to avoid disturbances on the Community market and the economic aspect of the export; Whereas, however, in fixing the rate of refund it would seem advisable to base it at this time on the difference in the cost of raw inputs widely used in compound feeding- stuffs as the Community and world markets, allowing more accurate account to be taken of the commercial conditions under which such products are exported; Whereas the refund must be fixed once a month; whereas it may be altered in the intervening period; Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the compound feedingstuffs covered by Regulation (EEC) No 1766/92 and subject to Regulation (EC) No 1517/95 are hereby fixed as shown in the Annex to this Regulation. Article 2 This Regulation shall enter into force on 26 June 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 25 June 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 126, 24. 5. 1996, p. 37. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 51. L 183/92 ‹ EN ‹ Official Journal of the European Communities 26. 6. 98 ANNEX to the Commission Regulation of 25 June 1998 fixing the export refunds on cereal-based compound feedingstuffs Product code benefitting from export refund (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Cereal products (2) Amount of refund (2) (ECU/tonne) Maize and maize products: CN codes 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1104 23, 1904 10 10 1104 19 50, 1103 29 40, Cereal products (2) excluding maize and maize products 34,40 31,24 (1) The product codes are defined in Sector 5 of the Annex to Commission Regulation (EEC) No 3846/87 (OJ L 366, 24. 12. 1987, p 1), amended. (2) For the purposes of the refund only the starch coming from cereal products is taken into account. Cereal products means the products falling within subheadings 0709 90 60 and 0712 90 19, Chapter 10, and headings Nos 1101, 1102, 1103 and 1104 (excluding subheading 1104 30) and the cereals content of the products falling within subheadings 1904 10 10 and 1904 10 90 of in products under subheadings 1904 10 10 and 1904 10 90 of the combined nomenclature is considered to be equal to the weight of this final product. No refund is paid for cereals where the origin of the starch cannot be clearly established by analysis. the combined nomenclature. The cereals content


title: Regulamento (CE) nº 1313/98 da Comissão de 25 de Junho de 1998 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 26. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 183/9 REGULAMENTO (CE) Nº 1313/98 DA COMISS(cid:212)O de 25 de Junho de 1998 que estabelece os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o para a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o de entrada de certos frutos e produtos hort(cid:146)colas A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 3223/94 da Comiss(cid:209)o, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execu(cid:135)(cid:209)o do regime de importa(cid:135)(cid:209)o dos frutos e dos produtos hort(cid:146)colas (1), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2375/96 (2), e, nomea- damente, o nº 1 do seu artigo 4º, Tendo em conta o Regulamento (CEE) nº 3813/92 do Conselho, de 28 de Dezembro de 1992, relativo (cid:133) unidade de conta e (cid:133)s taxas de convers(cid:209)o a aplicar no (cid:131)mbito da pol(cid:146)tica agr(cid:146)cola comum (3), com a (cid:156)ltima redac(cid:135)(cid:209)o que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 150/95 (4), e, nomeadamente, o nº 3 do seu artigo 3º, Considerando que o Regulamento (CE) nº 3223/94 prev(cid:136), em aplica(cid:135)(cid:209)o dos resultados das negocia(cid:135)(cid:210)es comerciais multilaterais do «Uruguay Round», os crit(cid:130)rios para a fixa(cid:135)(cid:209)o pela Comiss(cid:209)o dos valores forfet(cid:145)rios de impor- ta(cid:135)(cid:209)o dos pa(cid:146)ses terceiros, relativamente aos produtos e per(cid:146)odos que especifica no seu anexo; Considerando que, em aplica(cid:135)(cid:209)o dos supracitados crit(cid:130)- rios, os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o devem ser fixados nos n(cid:146)veis constantes em anexo, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1º Os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o referidos no artigo 4º do Regulamento (CE) nº 3223/94 s(cid:209)o fixados como indi- cado no quadro constante do anexo. Artigo 2º O presente regulamento entra em vigor em 26 de Junho de 1998. O presente regulamento (cid:130) obrigat(cid:155)rio em todos os seus elementos e directamente aplic(cid:145)vel em todos os Estados-membros. Feito em Bruxelas, em 25 de Junho de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Franz FISCHLER Membro da Comiss(cid:209)o (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 325 de 14. 12. 1996, p. 5. (3) JO L 387 de 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 de 31. 1. 1995, p. 1. L 183/10 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 26. 6. 98 ANEXO do Regulamento da Comiss(cid:209)o, de 25 de Junho de 1998, que estabelece os valores forfet(cid:145)rios de importa(cid:135)(cid:209)o para a determina(cid:135)(cid:209)o do pre(cid:135)o de entrada de certos frutos e produtos hort(cid:146)colas C(cid:155)digo NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0809 10 00 0809 20 95 0809 40 05 C(cid:155)digo pa(cid:146)ses terceiros (1) Valor forfet(cid:145)rio de importa(cid:135)(cid:209)o (ECU/100 kg) 052 066 628 999 052 999 052 628 999 382 388 524 528 999 388 400 404 508 512 524 528 720 800 804 999 052 999 052 060 064 068 400 616 999 624 999 47,7 45,5 39,5 44,2 70,6 70,6 49,2 98,7 73,9 61,0 62,2 69,9 54,6 61,9 64,7 91,5 99,8 112,3 77,4 57,5 73,3 165,6 162,3 104,9 100,9 169,3 169,3 249,9 158,1 154,2 119,1 371,7 201,6 209,1 278,2 278,2 (1) Nomenclatura dos pa(cid:146)ses fixada pelo Regulamento (CE) nº 2317/97 da Comiss(cid:209)o (JO L 321 de 22. 11. 1997, p. 19). O c(cid:155)digo «999» representa «outras origens»


title: Règlement (CE) nº 1317/98 de la Commission du 25 juin 1998 modifiant le règlement (CEE) nº 1445/76 fixant la liste des différentes variétés du Lolium perenne L.

eurovoc_concepts:
catalogue
fodder plant
marketing
seed

text: 26. 6. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communautés européennes L 183/15 RÈGLEMENT (CE) No 1317/98 DE LA COMMISSION du 25 juin 1998 modifiant le règlement (CEE) no 1445/76 fixant la liste des différentes variétés du Lolium perenne L. LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 2358/71 du Conseil, du 26 octobre 1971, portant organisation commune des marchés dans le secteur des semences (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 192/98 (2), et notamment son article 3 paragraphe 5, considérant que le règlement (CEE) no 1445/76 de la Commission (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1203/97 (4), a fixé la liste des variétés de Lolium perenne L. à haute persistance, tardif ou mi-tardif et de Lolium perenne L. à basse persistance, mi-tardif, mi-pré- coce ou précoce au sens des dispositions prises en appli- cation de l’article 3 du règlement (CEE) no 2358/71; (CEE) no 1445/76, d’une part, considérant que, depuis la dernière modification du règle- ment la production de semences certifiées de certaines variétés de Lolium perenne L. n’est plus commercialisée tandis que celle d’autres variétés a fait son apparition sur le marché et sera commercialisée pour la première fois lors de la campagne 1998/1999; que, d’autre part, l’application des critères de classification à certaines variétés de Lolium perenne L. conduit à les introduire dans l’une des listes visées ci-avant; qu’il convient, dès lors, de modifier en ce sens les annexes du règlement (CEE) no 1445/76; considérant que les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l’avis du comité de gestion des semences, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les annexes I et II du règlement (CEE) no 1445/76 sont remplacées par les annexes du présent règlement. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 1er juillet 1998. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 25 juin 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 246 du 5. 11. 1971, p. 1. (2) JO L 20 du 27. 1. 1998, p. 16. (3) JO L 161 du 23. 6. 1976, p. 10. (4) JO L 170 du 28. 6. 1997, p. 26. L 183/16 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communautés européennes 26. 6. 98 ANNEXE I «ANNEXE I Variétés à haute persistance, tardives ou mi-tardives Abercraigs Aberelf Ace Aladin Allegro Amadeus Ambon Andes Anduril Animo Antara Apollo Arabella Aragon Armor (T) Atlas Avenue Baccara Ballet Barball Barcampo Barclay Barcredo Bardessa Barema Barenza Barezane Barfort (T) Barglen Barink Barlatan Barlenna Barlet Barlinda Barlow Barluxe Barmaco Barmedia (T) Barplus Barpolo Barry Barweide Belcampo (T) Belfort (T) Bellevue Bocage (T) Bologna Borvi Boston Boulevard Brighstar Broutor Burton Cadans Caddy Calibra (T) Campania Cancan Capper Captain Carrick Cassius Castle (T) Chagall Chantal Cheops (T) Choice Citadel (T) Claudius Clermont (T) Clerpin Colorado (T) Compas Compliment Concerto Condesa (T) Cordoba Cornwall Corso Dacapo Dali Danilo Disco Domingo Donata Dorset Dragon Dromore Duramo Eden Edgar Electra Elegana Elgon (T) Elka Eminent (T) Entrar Envy Esperon (T) Evita Exito Fanal (T) Feeder Fetione (T) Figaro Fingal Flair Foxtrot Freija Galore Gemma (T) Gerona Gilford Gitana (T) Gladio Glen Globe Greengold (T) Helios Henrietta Heraut Herbie Herbus (T) Hercules Hermes Honneur Imago Isabel Jetta Jumbo Juventus (T) Karin Kelvin Kent Indigenous Kerdion Langa Lasso Leon Lex 86 Lihersa Limage Limes Linocta Liparis Lipondo Liquick Lisabelle Lisuna Livonne Livorno Livree Look Loretta Lerettanova Lorina Madera (T) Magella Magic Magyar Maine Mammout (T) Manhattan Marabella Marino (T) Markanta Martina Marylin Marzog Master Meba Melani Meltra RVP (T) Melvina Mentor Meradonna (T) Merci Merganda Merigold Merkator (T) Merkem (T) Merlette Merlov Mervue Meteor Mexico Mickey Mikado Milca Milton Missouri (T) Modenta Module Modus (T) Mombassa Mondial Montagne (T) Montando (T) Montreux Morimba Moronda Murdock Nelson Norlea Ohio Opera Opinion Option Orleans Outsider Pacage Paddok Pagode Pancho Pandora (T) Parcour Pastoral (T) Patora Pavo Pedro Pelleas 26. 6. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communautés européennes L 183/17 Perfect Perma Phoenix (T) Piamonte (T) Pippin Plaisir Player Pomerol (T) Portsteward Preference Premium Prester Profit Progress Proton (T) Rally (T) Rastro Recolta Record Renoir Riikka Ritz Rival Ronja Roy (T) Sabor Sakini Salem Sameba Sanremo Santiago (T) Sarsfield Score (Fair Way) Sensation Sevilla Siberia Sirius (T) Sisu Solio Sommora Sponsor Sprinter Stratos Summit Superstar Sussex Sydney Talbot Talgo Taya Texas Tireno Titus Tivoli (T) Toledo Trani Tresor ANNEXE II «ANNEXE II Trimmer Troubadour Twydawn Twygem Twygold Twystar Tyrone Ulysses Umbria Ventoux (T) Veritas Vienna Vigor Vincent Wadi Weigra Wendy York Zambesi» Variétés à basse persistance, mi-tardives ou mi-précoces ou précoces Atempo (T) Lenta Pajbjerg Romeo Verna Pajbjerg Vivace»