title: WRITTEN QUESTION No. 1953/98 by Anita POLLACK to the Commission. European patent application for meningitis bacteria

eurovoc_concepts:
European Patent Office
European patent
biology
invention
therapeutics

text: C 31/104 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 5. 2. 1999 (1999/C 31/140) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1953/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Anita Pollack (PSE) komissiolle (30. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Eurooppalainen patenttihakemus aivokalvontulehduksen aiheuttavalle bakteerille Onko komissio tietoinen Human Genome Sciencen Euroopan patenttitoimistoon j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) hakemuksista, joiden my(cid:246)t(cid:228) Human Genome Science pyrkii olemaan ensimm(cid:228)inen yritys, joka (cid:148)omistaa(cid:148) koko aivokalvontulehduksen aiheuttavan bakteerin geneettisen sekvenssin? Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on tiedemiesten ep(cid:228)ilyksist(cid:228), joiden mukaan t(cid:228)llaisen patenttioikeuden my(cid:246)nt(cid:228)minen saattaa johtaa siihen, ett(cid:228) jokaisesta hoitokerrasta on maksettava patenttioikeusmaksu? Komission j(cid:228)senen Mario Montin komission puolesta antama vastaus (4. elokuuta 1998) Komissio on tietoinen asianomaisista Human Genome Sciences INC:n j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) patenttihakemuksista. Komis- sion on todettava, ett(cid:228) patenttihakemuksia ei ole viel(cid:228) k(cid:228)sitelty Euroopan patenttivirastossa, ja ett(cid:228) komission teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) ei ole arvioida vasta hakemusk(cid:228)sittelyss(cid:228) olevien keksint(cid:246)jen mahdollista patentoitavuutta. Euroopan patenttiviraston on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) patentoitavuutta koskevien ehtojen t(cid:228)yttymisest(cid:228) ja keksinn(cid:246)lle annettavan suojan laajuudesta. Komissio muistuttaa kuitenkin, ett(cid:228) hoitomenetelm(cid:228)t ja diagnostiset menetelm(cid:228)t eiv(cid:228)t ole patentoitavissa Euroopassa. N(cid:228)in ollen n(cid:228)ytt(cid:228)isi silt(cid:228), ett(cid:228) patentoituun keksint(cid:246)(cid:246)n perustuvista hoidoista ei pid(cid:228) maksaa patenttioikeusmaksua. (1999/C 31/141) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1960/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Tajani (PPE) ja Claudio Azzolini (PPE) komissiolle (30. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Vapaus ja opetus Kuten tiedet(cid:228)(cid:228)n, Italia on Euroopan unionin ainoa maa, jossa kansalaisia syrjit(cid:228)(cid:228)n opetuksen vapauteen n(cid:228)hden, sill(cid:228) kansalaisilla ei ole mahdollisuutta tehd(cid:228) vapaasti valintaa julkisen ja yksityisen koulun v(cid:228)lill(cid:228), eri toten viimeksi mainitun kalleuden vuoksi ja siksi, ett(cid:228) sille my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n puutteellisesti varoja. Kun otetaan huomioon seuraavat seikat: 1. 2. kaikkien perusoikeudet, joihin viitataan erityisesti Amsterdamin sopimuksessa, periaatteet, joihin Euroopan yhteis(cid:246)jen perustamissopimukset pohjautuvat, 3. Euroopan parlamentin 14. maaliskuuta 1984 hyv(cid:228)ksym(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma N:o 1-1456/83 (1) vapaasta opetuksesta yhteis(cid:246)ss(cid:228) (I kohdan 1,2,3,4,7 ja 9 kohta sek(cid:228) II kohdan 3 kohta), 4. yksil(cid:246)iden ja perheiden vapaa liikkuvuus ja oikeus valita asuinpaikkansa sek(cid:228) n(cid:228)ihin liittyv(cid:228) oikeus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) koulutuspalveluja, kysymme, sis(cid:228)ltyyk(cid:246) t(cid:228)h(cid:228)n tilanteeseen rikkomus yhteis(cid:246)n kansalaisten oikeuksia vastaan, ja pyyd(cid:228)mme tietoa toimista, joihin on ryhdytt(cid:228)v(cid:228), jotta Italia lopettaisi t(cid:228)llaisen syrjinn(cid:228)n (1) EYVL C 104, 16. 4. 1984, s. 69. Komission j(cid:228)senen (cid:201)dith Cressonin komission puolesta antama vastaus (21. syyskuuta 1998) EY:n perustamissopimuksen 126 artiklan mukaan yhteis(cid:246)ll(cid:228) ei ole perusteita puuttua koulutusj(cid:228)rjestelmi(cid:228) ja opetussuunnitelmia koskeviin j(cid:228)rjestelyihin. T(cid:228)llaiset p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset kuuluvat j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaan


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2022/98 de los diputados Laura GONZÁLEZ ÁLVAREZ , Pedro MARSET CAMPOS a la Comisión. Construcción de una planta de transferencia de residuos sólidos urbanos en Quel (La Rioja, España)

eurovoc_concepts:
Rioja
administrative transparency
domestic waste
environmental impact
environmental protection
nuisance
storage of waste
waste disposal

formats: html pdf print

text: C 13/136 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 1. 1999 Respuesta del Sr. de Silguy en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de septiembre de 1998) La preparaci(cid:243)n tØcnica de las propuestas de Reglamentos sobre la aplicaci(cid:243)n de la reforma de los Fondos estructurales en el per(cid:237)odo 2000-2006 se realiz(cid:243) en un grupo de trabajo interservicios de la Comisi(cid:243)n, presidido por la Direcci(cid:243)n General de Pol(cid:237)tica Regional y Cohesi(cid:243)n. Eurostat no particip(cid:243) directamente en las tareas del grupo, pero se le consult(cid:243) oficiosamente en varias ocasiones acerca de la pertinencia y la disponibilidad de los indicadores estad(cid:237)sticos que en dichas propuestas se prevØ utilizar. Tal como se establece en los procedimientos de la Comisi(cid:243)n, posteriormente se consult(cid:243) oficialmente a Eurostat sobre los proyectos definitivos de los textos antes de su aprobaci(cid:243)n por la Comisi(cid:243)n. (1999/C 13/192) PREGUNTA ESCRITA E-2021/98 de Gary Titley (PSE) al Consejo (29 de junio de 1998) Asunto: Persecuci(cid:243)n de cristianos en PaquistÆn El 27 abril 1998, un tribunal del distrito de Punjab sentenci(cid:243) a la pena de muerte por blasfemia al paquistan(cid:237) cristiano Ayub Masih, por los comentarios que hab(cid:237)a hecho sobre «Los versos satÆnicos» de Salman Rushdie. MÆs de cien cristianos, incluidos niæos, se encuentran en la actualidad sentenciados a muerte por blasfemia. A la vista de las numerosas y, con frecuencia, poco justificadas acusaciones de blasfemia contra los cristianos en PaquistÆn, ¿piensa el Consejo renovar su presi(cid:243)n para inducir al Gobierno paquistan(cid:237) a abordar el problema de los abusos de la ley sobre la blasfemia, a abolir la pena de muerte y a restaurar el sistema electoral conjunto que permite una representaci(cid:243)n mÆs equitativa de los diferentes grupos religiosos? Respuesta (24 de septiembre de 1998) La existencia y el uso arbitrario de la ley sobre la blasfemia en PakistÆn ha sido un motivo de grave preocupaci(cid:243)n para el Consejo en los œltimos aæos. La Uni(cid:243)n Europea ha llevado a cabo determinadas gestiones para tratar este asunto y lo ha planteado sistemÆticamente en las consultas del diÆlogo pol(cid:237)tico institucionalizado con el Gobierno de PakistÆn. El Consejo debe reconocer que, a pesar de que las autoridades pakistan(cid:237)es hab(cid:237)an asegurado anteriormente que la legislaci(cid:243)n sobre la blasfemia ser(cid:237)a modificada de forma que fuese imposible abusar de ella, los recientes acontecimientos muestran que los problemas bÆsicos no han cambiado y que la intolerancia religiosa parece aumentar, desafortunadamente, en PakistÆn. Por lo tanto, la UE va a estudiar, en los (cid:243)rganos competentes del Consejo, la forma de abordar mejor este tema en el futuro pr(cid:243)ximo. Se informarÆ al Parlamento Europeo del resultado de las decisiones del Consejo. En este contexto, las cuestiones de la pena de muerte y de la restauraci(cid:243)n del sistema electoral conjunto serÆn tambiØn tratadas por los (cid:243)rganos apropiados del Consejo a principios de septiembre de 1998. (1999/C 13/193) PREGUNTA ESCRITA E-2022/98 de Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) y Pedro Marset Campos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (30 de junio de 1998) Asunto: Construcci(cid:243)n de una planta de transferencia de residuos s(cid:243)lidos urbanos en Quel (La Rioja, Espaæa) La construcci(cid:243)n de una planta de transferencia de residuos s(cid:243)lidos urbanos (PTRSU) ha generado un clima de alarma y oposici(cid:243)n entre la mayor(cid:237)a de la poblaci(cid:243)n de Quel (La Rioja), que ha constituido una plataforma contraria a la ubicaci(cid:243)n prevista, sufriendo amenazas algunos miembros de la misma. Dicha planta se quiere


title: Decisione n. 2/98 del Consiglio di associazione tra le Comunità europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica di Estonia, dall'altra del 30 giugno 1998 che adotta le modifiche del protocollo n. 3 dell'accordo europeo, contenute nella decisione n. 1/97 del comitato misto nel quadro dell'accordo sul libero scambio e sulle questioni commerciali tra la Comunità europea, la Comunità europea dell'energia atomica e la Comunità europea del carbone e dell'acciaio e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica di Estonia, dall'altra

eurovoc_concepts:
Estonia
agreement (EU)
liberalisation of trade
trade agreement (EU)

text: 24. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 208/53 DECISIONE N. 2/98 DEL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE tra le Comunit(cid:133) europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica di Estonia, dall’altra del 30 giugno 1998 che adotta le modifiche del protocollo n. 3 dell’accordo europeo, contenute nella decisione n. 1/97 del comitato misto nel quadro dell’accordo sul libero scambio e sulle questioni commerciali tra la Comunit(cid:133) europea, la Comunit(cid:133) europea dell’energia atomica e la Comunit(cid:133) europea del carbone e dell’acciaio e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica di Estonia, dall’altra (98/469/CE, CECA, Euratom) IL CONSIGLIO DI ASSOCICAZIONE, visto l’accordo europeo che istituisce un’associazione tra le Comunit(cid:133) europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repubblica di Estonia, dall’altra, firmato il 12 giugno 1995, in particolare gli articoli 109 e 130, considerando che, a norma dell’articolo 130 dell’accordo europeo, nel corso della prima riunione il Consiglio di associazione dovrebbe adottare sopratutto per quanto riguarda protocolli e allegati, tutte le modifiche di tale accordo necessarie per allinearlo alle modifiche dell’ac- cordo sul libero scambio e sulle questioni commerciali decise dal comitato misto tra la firma e l’entrata in vigore dell’accordo europeo; considerando che, al fine di assicurare la continuit(cid:133) giuri- dica, dette modifiche dovrebbero essere applicate a decor- rere dall’entrata in vigore dell’accordo europeo, alla data del 1o febbraio 1998, blica di Estonia, dall’altra, (cid:138) modificato, a norma della decisione n. 1/97, del 6 marzo 1997 (1) (congiuntamente alle relative dichiarazioni comuni), nel quadro dell’ac- cordo sul libero scambio e sulle questioni commerciali tra le Comunit(cid:133) europee, da una parte, e la Repubblica di Estonia, dall’altra. Articolo 2 La presente decisione (cid:138) pubblicata nella Gazzetta uffi- ciale delle Comunit(cid:133) europee e nella Riigi Teataja (Gazzetta statale estone). Articolo 3 La presente decisione entra in vigore il giorno dell’ado- zione. Essa si applica a decorrere dal 1o febbraio 1998. DECIDE: Fatto a Bruxelles, add(cid:141) 30 giugno 1998. Articolo 1 Il protocolo n. 3 sulle norme di origine dell’accordo europeo, che istituisce un’associazione tra le Comunit(cid:133) europee e i loro Stati membri, da una parte, e la Repub- Per il Consiglio di associazione Il Presidente R. COOK (1) GU L 111 del 28. 4. 1997, pag. 1 e Riigi Teataja (Gazzetta statale estone)


title: 98/437/EF: Kommissionens beslutning af 30. juni 1998 om proceduren for attestering af byggevarer i henhold til artikel 20, stk. 2, i Rådets direktiv 89/106/EØF for så vidt angår indendørs og udendørs væg- og loftsbeklædning (meddelt under nummer K(1998) 1611) (EØS-relevant tekst)

eurovoc_concepts:
construction equipment
product quality
product safety
quality label

text: 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 194/39 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 30. juni 1998 om proceduren for attestering af byggevarer i henhold til artikel 20, stk. 2, i R(cid:134)dets direktiv 89/106/EØF for s(cid:134) vidt ang(cid:134)r indendørs og udendørs væg- og loftsbeklædning (meddelt under nummer K(1998) 1611) (EØS-relevant tekst) (98/437/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets direktiv 89/106/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemssta- ternes love og administrative bestemmelser om bygge- varer (1), ændret ved direktiv 93/68/EØF (2), særlig artikel 13, stk. 4, og ud fra følgende betragtninger: Kommissionen skal i forbindelse med attestering af en byggevares overensstemmelse vælge mellem de to proce- durer i artikel 13, stk. 3, i direktiv 89/106/EØF og i alle tilfælde vælge »den billigste procedure, der er forenelig med sikkerhedshensyn«; det skal s(cid:134)ledes for en given vare eller varetype afgøres, om en produktionskontrolordning i fabrikken p(cid:134) fabrikantens ansvar er en nødvendig og tilstrækkelig betingelse for attestering af overensstem- melse, eller om det er nødvendigt at inddrage et autori- seret certificeringsorgan af grunde, der vedrører kriteri- erne i artikel 13, stk. 4; i henhold til artikel 13, stk. 4, skal den s(cid:134)ledes fastlagte procedure anføres i mandaterne og i de tekniske specifi- kationer; begrebet varer eller varetyper bør derfor defi- neres p(cid:134) samme m(cid:134)de som i mandaterne og i de tekniske specifikationer; de to procedurer, der er fastlagt i artikel 13, stk. 3, er nærmere beskrevet i bilag III til direktiv 89/106/EØF; det m(cid:134) derfor for hver vare eller varetype gøres klart ved henvisning til bilag III, hvilke metoder der skal anvendes idet visse ved gennemførelsen af de to procedurer, ordninger ifølge bilag III skal anvendes fortrinsvis; den procedure, der er anført i artikel 13, stk. 3, litra a), svarer til ordningerne i bilag III, punkt 2, første variant, uden løbende overv(cid:134)gning, samt anden og tredje variante, mens proceduren i artikel 13, stk. 3, litra b), ii), svarer til ordningerne i bilag III, punkt 2, i), og bilag III, punkt 2, ii), første variant, med løbende overv(cid:134)gning; de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Det St(cid:134)ende Byggeud- valg (cid:190) VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 For byggevarer og byggevaregrupper, der er anført i bilag I, attesteres overensstemmelsen ved en procedure, hvor- efter fabrikanten er eneansvarlig for en produktionskon- trolordning i fabrikken, som sikrer, at varerne er i over- ensstemmelse med de relevante tekniske specifikationer. Artikel 2 For byggevarer, der er anført i bilag II, attesteres overens- stemmelsen ved en procedure, hvorefter der som supple- ment til produktionskontrolordningen i fabrikken, som gennemføres af fabrikanten, inddrages et autoriseret certi- ficeringsorgan i bedømmelsen og overv(cid:134)gningen af produktionskontrollen eller af selve varen. Artikel 3 I standardiseringsmandater anføres det, hvilken procedure der skal anvendes til attestering af overensstemmelse i henhold til bilag III. Artikel 4 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juni 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Martin BANGEMANN Medlem af Kommissionen (1) EFT L 40 af 11. 2. 1989, s. 12. (2) EFT L 220 af 30. 8. 1993, s. 1. L 194/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 BILAG I Plader; forudsat anvendelse: hele bygningsdele til indendørs eller udendørs brandbeskyttende beklædning af vægge eller lofter. Nedhængte lofter (sæt); forudsat anvendelse: indendørs eller udendørs brandbeskyttende beklædning af lofter. Plader; forudsat anvendelse: indendørs eller udendørs afstivende konstruktionsdele i lofter eller vægge. Fliser og paneler af sprøde materialer; forudsat anvendelse: indendørs eller udendørs beklædning af vægge eller lofter, der er undergivet krav om sikkerhed mod hændelig tilskadekomst for(cid:134)rsaget af skærende genstande. Nedhængte lofter (sæt); forudsat anvendelse: indendørs eller udendørs beklædning af lofter, der er undergivet om til sikkerhed ved anvendelsen. Fliser og paneler; forudsat anvendelse: i indendørs og udendørs nedhængte lofter, der er undergivet krav om sikkerhed ved anvendelsen. Specialprofiler og ophængningskonstruktioner fastgørelse af indendørs eller udendørs beklædning p(cid:134) vægge eller lofter henholdsvis nedhængte lofter, der er undergivet krav om sikkerhed ved anvendelsen. til nedhængte lofter; forudsat anvendelse: Vægbeklædninger, der leveres i ruller, og loftsbeklædninger fremstillet af materialer i klasse A (1), B (1), C (1), A (uden prøvning), D, E og F; forudsat anvendelse: indendørs beklædning af vægge og lofter, der er undergivet regler om reaktion ved brand. Shingles og beklædningsplader af materialer i klasse A (1), B (1), C (1), A (uden prøvning), D, E og F; forudsat anvendelse: udendørs beklædning af vægge og lofter, der er undergivet regler om reaktion ved brand. Nedhængte lofter (sæt), hvori der indg(cid:134)r komponenter best(cid:134)ende af materialer i klasse A (1), B (1), C (1), A (uden prøvning), D, E og F; forudsat anvendelse: indendørs eller udendørs beklædning af lofter, der er undergivet regler om reaktion ved brand. Fliser, klinkbeklædning og paneler af materialer i klasse A (1), B (1), C (1), A (uden prøvning), D, E og F; forudsat anvendelse: indendørs og udendørs beklædning af vægge og lofter, der er undergivet regler om reaktion ved brand. Specialprofiler og ophængningskonstruktioner i klasse A (1), B (1), C (1), A (uden prøvning), D, E og F; forudsat anvendelse: indendørs og udendørs beklædning p(cid:134) vægge eller lofter henholdsvis nedhængte lofter, som er undergivet regler om reaktion ved brand. Nedhængte lofter (sæt); forudsat anvendelse: indendørs eller udendørs beklædning af lofter, der er undergivet regler om farlige stoffer (2). indendørs eller Fliser, shingles, klinkbeklædning, beklædningsplader og paneler; udendørs beklædning af, efter forholdene, vægge eller lofter, der er undergivet regler om farlige stoffer (2). forudsat anvendelse: Nedhængte lofter (sæt); forudsat anvendelse: indendørs eller udendørs beklædning af vægge og lofter med andre form(cid:134)l, som er nævnt i mandatet (3). klinkbeklædninger, Vægbeklædninger, beklædningsplader og paneler; forudsat anvendelse: indendørs eller udendørs beklædning af vægge eller lofter med andre form(cid:134)l, som er nævnt i mandatet (3). loftsbeklædninger, shingles, leveres ruller, fliser, der i Specialprofiler og ophængningskonstruktioner; forudsat anvendelse: indendørs og udendørs beklædning p(cid:134) vægge eller lofter henholdsvis nedhængte lofter med andre form(cid:134)l, som er nævnt i mandatet (3). (1) Materialer, hvis ydeevne med hensyn til reaktion ved brand ikke kan underg(cid:134) ændringer under fremstillingsprocessen. (2) Især de farlige stoffer, der er anført i R(cid:134)dets direktiv 76/769/EØF med senere ændringer. (3) Af andre anvendelsesform(cid:134)l omfatter mandatet: isolering mod vandgennemtrængning, lydisolering og fugtisolering, varmeisolering. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 194/41 BILAG II Vægbeklædning, der leveres som ruller, loftsbeklædninger, fliser af materialer i klasse A (1), B (1) og C (1); forudsat anvendelse: indendørs beklædning af vægge eller lofter, der er undergivet regler om reaktion ved brand. Shingles og beklædningsplader af materialer i klasse A (1), B (1) og C (1); forudsat anvendelse: udendørs beklædning af vægge eller lofter, der er undergivet regler om reaktion ved brand. Nedhængte lofter (sæt), hvori der indg(cid:134)r komponenter best(cid:134)ende af materialer i klasse A (1), B (1) og C (1); forudsat anvendelse: indendørs eller udendørs beklædning af lofter, der er undergivet regler om reaktion ved brand. Fliser, klinkbeklædning og paneler af materialer i klasse A (1), B (1) og C (1); forudsat anvendelse: indendørs og udendørs beklædning af vægge eller lofter, der er undergivet regler om reaktion ved brand. Specialprofiler og ophængningskonstruktioner af materialer i klasse A (1), B (1) og C (1); forudsat anvendelse: fastgørelse af indendørs eller udendørs væg- eller loftsbeklædning henholdsvis nedhængte lofter, der er undergivet regler om reaktion ved brand. (1) Materialer, hvis ydeevne med hensyn til reaktion ved brand kan underg(cid:134) ændringer under fremstillingsprocessen. L 194/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 BILAG III Bemærk: For byggevarer, der har mere end (cid:130)n af de forudsatte anvendelser, der er anført for de følgende byggevaregrupper, er det autoriserede organs opgaver, som de afledes af de relevante systemer for attestering af overensstemmelse, kumulative. INDENDØRS OG UDENDØRS VÆG- OG LOFTSBEKLÆDNING (1/5) BYGGEVAREGRUPPE 1. Systemer for attestering af overensstemmelse For den eller de nedenfor anførte byggevarer og forudsatte anvendelser anmodes Den Europæiske Standardiseringsorganisation/Den Europæiske Komit(cid:130) for Elektroteknisk Standardisering (CEN/Cenelec) om at specificere følgende system eller systemer for attestering af overensstemmelse i den eller de relevante harmoniserede standarder: Byggevare(r) Forudsat(te) anvendelse(r) Niveau(er) eller klasse(r) (brandmodstandsevne) System(er) for attestering af overensstemmelse Paneler hele bygningsdele til indendørs eller udendørs brandbeskyttende beklæd- ning af vægge eller lofter Nedhængte lofter (sæt) indendørs eller udendørs brandbe- skyttende beklædning af lofter Alle Alle 3 3 System 3: Se direktiv 89/106/EØF, bilag III, punkt 2 ii), anden variant. 2. Vilk(cid:134)r for CEN’s udarbejdelse af specifikationer for systemet for attestering af overensstem- melse Systemet bør specificeres s(cid:134)ledes, at det ogs(cid:134) kan anvendes, n(cid:134)r det ikke er nødvendigt at fastlægge ydeevnen for en bestemt egenskab, fordi der i mindst (cid:130)n medlemsstat ikke stilles lovbestemte krav for den p(cid:134)gældende egenskab (se direktiv 89/106/EØF, artikel 2, stk. 1, og (cid:190) i givet fald (cid:190) punkt 1. 2. 3 i basisdokumenterne). I s(cid:134)danne tilfælde m(cid:134) fabrikanten ikke p(cid:134)lægges at kontrollere den p(cid:134)gældende egenskab, hvis han ikke ønsker at oplyse byggevarens ydeevne p(cid:134) det punkt. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 194/43 INDENDØRS OG UDENDØRS VÆG- OG LOFTSBEKLÆDNING (2/5) BYGGEVAREGRUPPE 1. Systemer for attestering af overensstemmelse For den eller de nedenfor anførte byggevarer og forudsatte anvendelser anmodes Den Europæiske Standardiseringsorganisation/Den Europæiske Komit(cid:130) for Elektroteknisk Standardisering (CEN/Cenelec) om at specificere følgende system eller systemer for attestering af overensstemmelse i den eller de relevante harmoniserede standarder: Byggevare(r) Forudsat(te) anvendelse(r) Niveau(er) eller klasse(r) System(er) for attestering af overensstemmelse Paneler Fliser Plader indendørs eller udendørs afstivende konstruktionsdele i vægge eller lofter indendørs eller udendørs beklædning af vægge eller lofter der er undergivet krav om sikkerhed mod hændelig tilskadekomst for(cid:134)rsaget af skærende genstande Nedhængte lofter (sæt) indendørs eller udendørs beklædning af lofter, der er undergivet krav om sikkerhed ved anvendelsen (cid:190) 3 Fliser Plader Specialprofiler Ophængnings- konstruktioner i indendørs eller udendørs nedhæng- te lofter, der er undergivet krav om sikkerhed ved anvendelsen fastgørelse af indendørs eller uden- dørs beklædning af vægge eller lofter og af nedhængte er undergivet krav om sikkerhed ved anvendelsen lofter, der System 3: Se direktiv 89/106/EØF, bilag III, punkt 2 ii), anden variant. 2. Vilk(cid:134)r for CEN’s udarbejdelse af specifikationer for systemet for attestering af overensstem- melse Systemet bør specificeres s(cid:134)ledes, at det ogs(cid:134) kan anvendes, n(cid:134)r det ikke er nødvendigt at fastlægge ydeevnen for en bestemt egenskab, fordi der i mindst (cid:130)n medlemsstat ikke stilles lovbestemte krav for den p(cid:134)gældende egenskab (se direktiv 89/106/EØF, artikel 2, stk. 1, og (cid:190) i givet fald (cid:190) punkt 1. 2. 3 i basisdokumenterne). I s(cid:134)danne tilfælde m(cid:134) fabrikanten ikke p(cid:134)lægges at kontrollere den p(cid:134)gældende egenskab, hvis han ikke ønsker at oplyse byggevarens ydeevne p(cid:134) det punkt. L 194/44 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 INDENDØRS OG UDENDØRS VÆG- OG LOFTSBEKLÆDNING (3/5) BYGGEVAREGRUPPE 1. Systemer for attestering af overensstemmelse For den eller de nedenfor anførte byggevarer og forudsatte anvendelser anmodes Den Europæiske Standardiseringsorganisation/Den Europæiske Komit(cid:130) for Elektroteknisk Standardisering (CEN/Cenelec) om at specificere følgende system eller systemer for attestering af overensstemmelse i den eller de relevante harmoniserede standarder: Byggevare(r) Forudsat(te) anvendelse(r) Niveau(er) eller klasse(r) (reaktion ved brand) (1) System(er) for attestering af overensstemmelse Vægbeklædninger, der leveres i ruller Loftsbeklædninger indendørs beklædning af vægge eller lofter, der er undergivet regler om reaktion ved brand A (*), B (*) og (*) Shingles Beklædningsplader udendørs beklædning af vægge eller lofter, der er undergivet regler om reaktion ved brand Nedhængte lofter (sæt) indendørs eller udendørs beklædning af lofter, der er undergivet regler om reaktion ved brand A (**), B (**) og (**) Fliser Klinkbeklædning Paneler Specialprofiler Ophængnings- konstruktioner vægge indendørs eller udendørs beklædning af er undergivet regler om reaktion ved brand lofter, eller der væg- eller nedhængte fastgørelse af indendørs eller uden- loftsbeklædninger dørs eller er undergivet regler om reaktion ved brand lofter, der A (uden prøvning), D, E og F 1 3 4 System 1: Se direktiv 89/106/EØF, bilag III, punkt 2 i), uden auditprøvning af stikprøver. System 3: Se direktiv 89/106/EØF, bilag III, punkt 2 ii), anden variant. System 4: Se direktiv 89/106/EØF, bilag III, punkt 2 ii), tredje variant. (1) Begrebet »reaktion« ved brand er nærmere beskrevet i Kommissionens beslutning 94/611/EF. (*) Materialer, hvis ydeevne med hensyn til reaktion ved brand kan underg(cid:134) ændringer under fremstillingsprocessen. (**) Materialer, hvis ydeevne med hensyn til reaktion ved brand kan underg(cid:134) ændringer under fremstillingsprocessen. 2. Vilk(cid:134)r for CEN’s udarbejdelse af specifikationer for systemet for attestering af overensstem- melse Systemet bør specificeres s(cid:134)ledes, at det ogs(cid:134) kan anvendes, n(cid:134)r det ikke er nødvendigt at fastlægge ydeevnen for en bestemt egenskab, fordi der i mindst (cid:130)n medlemsstat ikke stilles lovbestemte krav for den p(cid:134)gældende egenskab (se direktiv 89/106/EØF, artikel 2, stk. 1, og (cid:190) i givet fald (cid:190) punkt 1. 2. 3 i basisdokumenterne). I s(cid:134)danne tilfælde m(cid:134) fabrikanten ikke p(cid:134)lægges at kontrollere den p(cid:134)gældende egenskab, hvis han ikke ønsker at oplyse byggevarens ydeevne p(cid:134) det punkt. 10. 7. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 194/45 INDENDØRS OG UDENDØRS VÆG- OG LOFTSBEKLÆDNING (4/5) BYGGEVAREGRUPPE 1. Systemer for attestering af overensstemmelse For den eller de nedenfor anførte byggevarer og forudsatte anvendelser anmodes Den Europæiske Standardiseringsorganisation/Den Europæiske Komit(cid:130) for Elektroteknisk Standardisering (CEN/Cenelec) om at specificere følgende system eller systemer for attestering af overensstemmelse i den eller de relevante harmoniserede standarder: Byggevare(r) Forudsat(te) anvendelse(r) Niveau(er) eller klasse(r) System(er) for attestering af overensstemmelse Nedhængte lofter (sæt) Fliser Shingles Klinkbeklædning Beklædningsplader Paneler indendørs eller udendørs beklædning er af undergivet regler om farlige stoffer (*) vægge lofter, eller der indendørs eller udendørs beklædning af, efter forholdene, vægge eller lofter, der er undergivet regler om farlige stoffer (*) (cid:190) 3 System 3: Se direktiv 89/106/EØF, bilag III, punkt 2 ii), anden variant. (*) Især de farlige stoffer, der er anført i R(cid:134)dets direktiv 76/769/EØF med senere ændringer. 2. Vilk(cid:134)r for CEN’s udarbejdelse af specifikationer for systemet for attestering af overensstem- melse Systemet bør specificeres s(cid:134)ledes, at det ogs(cid:134) kan anvendes, n(cid:134)r det ikke er nødvendigt at fastlægge ydeevnen for en bestemt egenskab, fordi der i mindst (cid:130)n medlemsstat ikke stilles lovbestemte krav for den p(cid:134)gældende egenskab (se direktiv 89/106/EØF, artikel 2, stk. 1, og (cid:190) i givet fald (cid:190) punkt 1. 2. 3 i basisdokumenterne). I s(cid:134)danne tilfælde m(cid:134) fabrikanten ikke p(cid:134)lægges at kontrollere den p(cid:134)gældende egenskab, hvis han ikke ønsker at oplyse byggevarens ydeevne p(cid:134) det punkt. L 194/46 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 10. 7. 98 INDENDØRS OG UDENDØRS VÆG- OG LOFTSBEKLÆDNING (5/5) BYGGEVAREGRUPPE 1. Systemer for attestering af overensstemmelse For den eller de nedenfor anførte byggevarer og forudsatte anvendelser anmodes Den Europæiske Standardiseringsorganisation/Den Europæiske Komit(cid:130) for Elektroteknisk Standardisering (CEN/Cenelec) om at specificere følgende system eller systemer for attestering af overensstemmelse i den eller de relevante harmoniserede standarder: Byggevare(r) Forudsat(te) anvendelse(r) Niveau(er) eller klasse(r) (reaktion ved brand) (1) System(er) for attestering af overensstemmelse Nedhængte lofter (sæt) indendørs eller udendørs beklædning af lofter med andre form(cid:134)l, der er nævnt i mandatet (1) Vægbeklædninger, der leveres i ruller Loftsbeklædninger Fliser Klinkbeklædning Beklædningsplader Paneler Specialprofiler Ophængnings- konstruktioner indendørs eller udendørs beklædning af vægge eller lofter med andre form(cid:134)l, der er nævnt i mandatet (1) (cid:190) 4 væg- fastgørelse af indendørs eller uden- dørs loftsbeklædninger med andre form(cid:134)l, der er nævnt i mandatet (1) eller System 4: Se direktiv 89/106/EØF, bilag III, punkt 2 ii), tredje variant. (1) Af andre anvendelsesform(cid:134)l omfatter mandatet: fugtisolering, isolering mod vandgennemtrængning, lydisolering og varmeisolering. 2. Vilk(cid:134)r for CEN’s udarbejdelse af specifikationer for systemet for attestering af overensstem- melse Systemet bør specificeres s(cid:134)ledes, at det ogs(cid:134) kan anvendes, n(cid:134)r det ikke er nødvendigt at fastlægge ydeevnen for en bestemt egenskab, fordi der i mindst (cid:130)n medlemsstat ikke stilles lovbestemte krav for den p(cid:134)gældende egenskab (se direktiv 89/106/EØF, artikel 2, stk. 1, og (cid:190) i givet fald (cid:190) punkt 1. 2. 3 i basisdokumenterne). I s(cid:134)danne tilfælde m(cid:134) fabrikanten ikke p(cid:134)lægges at kontrollere den p(cid:134)gældende egenskab, hvis han ikke ønsker at oplyse byggevarens ydeevne p(cid:134) det punkt


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1961/98 του Amedeo AMADEO προς την Επ τροπή. Κίνδυνος ραδιενέργειας στις Άλπεις

eurovoc_concepts:
Europe
Ukraine
health legislation
mountain region
nuclear accident
public health
radiation protection
radioactive pollution

text: C 96/18 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv· n Koinoth·tvn EL 8. 4. 1999 (1999/C 96/024) GRAPTH ERVTHSH E-1957/98 ypobolh· : Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) kai Pedro Marset Campos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· Ue·ma: Kataskeyh· mikrv· n ydrohlektrikv· n systhma·tvn sth Galiki·a (30 Ioyni·oy 1998) H ayto·nomh kybe·rnhsh thw Galiki·aw (Ispani·a) sxedia·zei thn e·gkrish kataskeyh·w perisso·tervn apo· 200 mikrv· n ydrohlektrikv· n systhma·tvn, me thn oikonomikh· sth·rijh thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw me·sv dia·forvn koinotikv· n programma·tvn. Lamba·nontaw ypo·ch o·ti h Galiki·a ei·nai mi·a apo· tiw ayto·nomew koino·thtew thw Ispani·aw poy eja·gei h·dh perisso·tero apo· to h·misy thw hlektrikh·w ene·rgeiaw poy para·gei kai o·ti sh·mera bri·skontai se eje·lijh dia·fora progra·mmata kataskeyh·w aiolikv· n pa·rkvn kai fragma·tvn, kauv· w kai me perisso·tera apo· ekato· mikra· energa· ydrohlektrika· systh·mata poy e·xoyn katastre·cei zv· new me mega·lh aji·a apo· oikologikh· kai xvrotajikh· a·poch, ue·toyme tiw ejh·w ervth·seiw: 1. Gnvri·zei h Epitroph· thn paroy·sa kata·stash; 2. (cid:201)xei la·bei h Epitroph· ka·poia ai·thsh oikonomikh·w sth·rijhw gia to en lo·gv pro·gramma kataskeyh·w epiple·on mikrv· n ydrohlektrikv· n systhma·tvn ek me·royw tvn eunikv· n kai perifereiakv· n arxv· n; 3. Dedome·noy o·ti ypa·rxei xrhmatodo·thsh apo koinotika· kondy·lia, mporei· h Epitroph· na dieykrini·sei poia· kondy·lia xorhgh·uhkan kai ba·sei poiv· n krithri·vn; 4. An ypoue·soyme o·ti ylopoihuei· h en lo·gv kataskeyh·, poia· me·tra proti·uetai na yioueth·sei h Epitroph· prokeime·noy oi armo·diew arxe·w na dieja·goyn epakribh· mele·th toy progra·mmatow, me paroxh· symboylv· n apo· empeirognv· monew, h opoi·a na ypodeikny·ei to·so tiw ygeionomike·w o·so kai tiw periballontike·w epiptv· seiw, o·pvw ori·zetai sthn odhgi·a 85/337/EOK (1) sxetika· me thn ajiolo·ghsh tvn epiptv· sevn sygkekrime·nvn dhmo·sivn kai idivtikv· n programma·tvn ston periba·llon; (1) EE L 175 thw 5. 7. 1985, sel. 40. Apa· nthsh thw k. Wulf-Mathies ej ono·matow thw Epitroph· w (31 Ioyli·oy 1998) H Epitroph· nomi·zei o·ti gnvri·zei o·ti, ana·mesa sto sy·nolo tvn mikrh·w kli·makaw kentrikv· n ydrohlektrikv· n staumv· n stiw opoi·ew anafe·rontai oi ajio·timoi boyleyte·w, mo·no 30 e·xoyn egkriuei·. H Epitroph· den e·xei la·bei kami·a ai·thsh sygxrhmatodo·thshw apo· to Eyrvpai¤ko· Perifereiako· Tamei·o Anapty·jevw h· to Tamei·o Synoxh·w gia to sxe·dio ayto·. Ea·n oi ispanike·w arxe·w ypoba·lloyn mia te·toioy ei·doyw ai·thsh, h Epitroph· ua probei· se ba·uow ana·lysh toy fake·loy. Mia endexo·menh apo·fash sygxrhmatodo·thshw ua lhfuei· mo·non efo·son to sxe·dio e·rgoy ei·nai sy·mfvno me o·lew tiw koinotike·w politike·w, symperilambanome·nhw kai ekei·nhw poy afora· ue·mata periba·llontow. (1999/C 96/025) GRAPTH ERVTHSH E-1961/98 ypobolh· : Amedeo Amadeo (NI) prow thn Epitroph· (30 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Ki·ndynow radiene·rgeiaw stiw `lpeiw Dv· deka xro·nia meta· thn e·krhjh ston pyrhniko· staumo· toy Tse·rnompil, ta radienerga· svmati·dia poy kate·pesan sthn Eyrv· ph kai diathroy·ntai se orisme·new alpike·w zv· new ejakoloyuoy·n na prokaloy·n anhsyxi·a. H i·dia h Epitroph· e·reynaw kai aneja·rththw enhme·rvshw gia th radiene·rgeia (CRII-Rad) milei· gia «anhsyxhtikh· mo·lynsh» se dia·forew topouesi·ew toy alpikoy· to·joy, o·xi mo·no sth gallikh· pleyra·, alla· kai sthn italikh·, thn elbetikh· kai thn aystriakh·. Sy·mfvna me tiw dhlv· seiw thw Corinne Castanier, ekprosv· poy thw CRII-Rad, epi· 40 deigma·tvn poy elh·fuhsan apo· dia·forew perioxe·w tvn `lpevn, se yco·metro metajy· 1500 kai 2800 me·trvn, diapistv· uhke mo·lynsh apo· kai·sio 137 thw ta·jevw tvn ekatonta·dvn xilia·dvn mpekere·l ana· xilio·grammo. Ta dei·gmata me ta ychlo·tera pososta· mo·lynshw proe·rxontai apo· tiw perioxe·w Cortina d(cid:146) Ampezzo, Cervino, Mercantour (gallikh· pleyra·) kai Hone Tauern (aystriakh· pleyra·). H ple·on pro·sfath eyrvpai¤kh· odhgi·a, poy ua teuei· se isxy· apo· to 2000, uevrei· radienergo· opoiodh·pote dei·gma ekpe·mpei 10. 000 mpekere·l. Ua brisko·maste


title: PERGUNTA ESCRITA n. 2010/98 do Deputado José APOLINÁRIO à Comissão. Relatório da Coesão e estudos sobre o rendimento regional

eurovoc_concepts:
EU publication
economic development
gross domestic product
household income
income
regional development
regional policy
report

text: C 118/14 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 29. 4. 1999 (1999/C 118/014) PERGUNTA ESCRITA E-2002/98 apresentada por Ursula Stenzel (PPE) (cid:224) Comissªo (30 de Junho de 1998) Objecto: Programas de forma(cid:231)ªo Na sua comunica(cid:231)ªo intitulada «Por uma Europa do conhecimento», a Comissªo prop(cid:244)s a redu(cid:231)ªo do nœmero de objectivos e de medidas nessa matØria. A proposta para uma nova gera(cid:231)ªo de programas prevŒ, na parte dispon(cid:237)vel, apenas quatro objectivos e seis medidas. Um exame mais profundo da proposta revela que, em oito ac(cid:231)ıes, se prevŒ um nœmero bastante mais elevado de medidas: desenvolvimento de servi(cid:231)os de informa(cid:231)ªo, promo(cid:231)ªo da procura de forma(cid:231)ªo para adultos, interliga(cid:231)ªo da rede nacional, regional e local de centros de forma(cid:231)ªo, etc. Como justifica a Comissªo a contradi(cid:231)ªo entre a limita(cid:231)ªo do nœmero de objectivos e um nœmero na realidade muito maior de medidas? De que modo responde esta situa(cid:231)ªo ao objectivo de uma simplifica(cid:231)ªo e maior proximidade dos programas relativamente aos seus utilizadores e de concentra(cid:231)ªo de recursos? De que modo prevŒ a Comissªo garantir, no futuro, que sejam postos em prÆtica objectivos como a mobilidade, o fomento da competŒncia em l(cid:237)nguas estrangeiras e os programas de coopera(cid:231)ªo trans- nacional de promo(cid:231)ªo da dimensªo europeia na educa(cid:231)ªo? Resposta dada por (cid:201)dith Cresson em nome da Comissªo (24 de Setembro de 1998) As propostas da Comissªo para a segunda fase do programa de ac(cid:231)ªo comunitÆria SOCRATES comprovam a necessidade de assegurar a continuidade e consolida(cid:231)ªo da experiŒncia da primeira fase, tornando o programa no seu conjunto mais flex(cid:237)vel, mais apto a criar a inova(cid:231)ªo e ao mesmo tempo mais transparente e convivial. Estas propostas tŒm plenamente em conta diferentes aspectos sublinhados na sua comunica(cid:231)ªo «Para uma Europa do Conhecimento» (1), quer se trate do nœmero de ac(cid:231)ıes ou dos procedimentos propostos. Com efeito, os 3 cap(cid:237)tulos, 8 ac(cid:231)ıes e 16 subac(cid:231)ıes da fase actual do programa foram reunidos e mesmo refor(cid:231)ados no (cid:226)mbito das propostas para a segunda fase, introduzindo simultaneamente uma nova arquitectura composta por 8 ac(cid:231)ıes bem determinadas. Foi praticada uma efectiva racionaliza(cid:231)ªo, integrando nomeadamente vÆrias antigas ac(cid:231)ıes lingu(cid:237)sticas destinadas (cid:224) escola na ac(cid:231)ªo «Ensino escolar» da segunda fase. A extensªo do contrato institucional (ensino superior) e a introdu(cid:231)ªo da no(cid:231)ªo de que cada escola disporÆ de um plano de estabelecimento, que abranja todos os aspectos da sua integra(cid:231)ªo em SOCRATES, introduzirªo importantes ganhos de convivialidade para os utilizadores do programa. Sendo a maior parte das ac(cid:231)ıes citadas pela Senhor Deputada ac(cid:231)ıes novas, jÆ fazem parte do programa na sua forma actual. O refor(cid:231)o das rela(cid:231)ıes entre os centros de recursos a n(cid:237)vel regional e local reveste uma import(cid:226)ncia especial com vista a envolver ainda mais os agentes no terreno e estimular uma melhor articula(cid:231)ªo entre o programa SOCRATES e as outras ac(cid:231)ıes comunitÆrias inclu(cid:237)das na pol(cid:237)tica do conhecimento, entre as quais, designadamente, os programas nos dom(cid:237)nios da forma(cid:231)ªo profissional (LEONARDO DA VINCI) e da juventude. (1) COM(97) 563 final. (1999/C 118/015) PERGUNTA ESCRITA E-2010/98 apresentada por JosØ ApolinÆrio (PSE) (cid:224) Comissªo (30 de Junho de 1998) Objecto: Relat(cid:243)rio da Coesªo e estudos sobre o rendimento regional Porque razªo nªo divulga a Comissªo os estudos sobre rendimento regional que elaborou para o relat(cid:243)rio da Coesªo? Caso o tenha feito mais recentemente, agrade(cid:231)o c(cid:243)pia


title: 98/421/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής της 30ής Ιουνίου 1998 για τον καθορισμό των ειδικών όρων που διέπουν τις εισαγωγές προϊόντων αλιείας και υδατοκαλλιέργειας καταγωγής Γκάνας [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(1998) 1854] (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
Ghana
aquaculture
fishery product
health certificate
import
originating product

text: L 190/66 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 4. 7. 98 APOVASG TGS EPITQOPGS tgr 30 ˜gr Ioum˜iou 1998 cia tom jahoqisl ˜o tym eidij ˜ym ˜oqym pou di ˜epoum tir eisacyc ˜er pqoiˇ ˜omtym akie˜iar jai udatojakki ˜eqceiar jatacyc ˜gr Cj ˜amar [joimopoighe˜isa up˜o tom aqihl˜o E(1998) 1854] (Je˜ilemo pou paqousi ˜afei emdiav ˜eqom cia tom EOW) (98/421/EJ) G EPITQOPG TYM EUQYPA˘IJYM JOIMOTGTYM, ˜Ewomtar up ˜oxg: tg sumh ˜gjg cia tgm ˜idqusg tgr Euqypaˇij ˜gr Joim ˜otgtar, tgm odgc˜ia 91/493/EOJ tou Sulbouk˜iou, tgr 22ar Iouk˜iou 1991, peq˜i jahoqislo ˜u tym uceiomolij ˜ym jam ˜omym pou di ˜epoum tgm paqacyc ˜g jai tg di ˜ahesg stgm acoq ˜a tym akieutij ˜ym pqoˇi ˜omtym (1), ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o tgm pq ˜ang pqosw ˜yqgsgr tgr Austq˜iar, tgr Vimkamd˜iar jai tgr Sougd˜iar, jai id˜iyr to ˜aqhqo 11, Ejtil ˜ymtar: elpeiqocm ˜ylomar ˜oti tgr Epitqop ˜gr pqaclatopo˜igse ep˜isjexg epihe ˜yqgsgr stgm Cj ˜ama cia ma ek ˜ecnei tour ˜oqour up ˜o tour opo˜iour paq ˜acomtai, apohgje ˜uomtai jai apost ˜ekkomtai stgm Joim ˜otgta pqoˇi ˜omta akie˜iar· ˜oti oi diat ˜aneir tgr molohes˜iar tgr Cj ˜amar ˜osom avoq ˜a tgm uceiomolij ˜g epihe ˜yqgsg jai tom ˜ekecwo tym akieutij ˜ym pqoˇi ˜omtym d ˜umamtai ma heyqgho ˜um yr isod ˜umaler le eje˜i- mer pou hesp˜ifomtai stgm odgc˜ia 91/493/EOJ· ˜oti, stgm Cj ˜ama, g «Epitqop ˜g Pqot ˜upym tgr Cj ˜ama (EPC) tou Upouqce˜iou Ceyqc˜iar» e˜imai se h ˜esg ma epakghe ˜uei apotekeslatij ˜a tgm evaqloc ˜g tgr isw ˜uousar molohes˜iar· ˜oti g diadijas˜ia ˜ejdosgr tou uceiomolijo ˜u pistopoigtijo ˜u pou amav ˜eqetai sto ˜aqhqo 11 paq ˜acqavor 4 stoiwe˜io a) tgr odgc˜iar 91/493/EOJ pq ˜epei ma jak ˜uptei ep˜isgr tom oqisl ˜o upode˜iclator pistopoigtijo ˜u, tir ek ˜awister apait ˜g- seir swetij ˜a le tgm ˜g tir ck ˜ysser stir opo˜ier pq ˜epei to em k ˜ocy pistopoigtij ˜o ma sumt ˜assetai jai tgm idi ˜otgta tou enousiodotgl ˜emou at ˜olou cia tgm upocqav ˜g tou pistopoig- tijo ˜u· ˜oti, s ˜ulvyma le to ˜aqhqo 11 paq ˜acqavor 4 stoiwe˜io b) tgr odgc˜iar 91/493/EOJ, stir susjeuas˜ier akieutij ˜ym pqoˇi ˜o- mtym pq ˜epei ma t˜ihetai s ˜glamsg pou ma peqikalb ˜amei to ˜omola tgr tq˜itgr w ˜yqar jai tom aqihl ˜o ˜ecjqisgr jataw ˜yqg- sgr tgr ecjat ˜astasgr, tou pko˜iou-eqcostas˜iou, tgr xujti- j ˜gr apoh ˜gjgr ˜g tou pko˜iou-xuce˜iou pqo ˜ekeusgr· ˜oti, s ˜ulvyma le to ˜aqhqo 11 paq ˜acqavor 4 stoiwe˜io c) tgr odgc˜iar 91/493/EOJ, pq ˜epei ma jataqtishe˜i jat ˜akocor tym ecjejqil ˜emym ecjatast ˜aseym, tym pko˜iym-eqcostas˜iym ˜g tym xujtij ˜ym apohgj ˜ym· ˜oti pq ˜epei ma jataqtishe˜i jat ˜a- kocor tym pko˜iym-xuce˜iym pou e˜imai eccecqall ˜ema, jat ˜a tgm ˜emmoia tgr odgc˜iar 92/48/EOJ tou Sulbouk˜iou (2)· ˜oti oi em k ˜ocy jat ˜akocoi pq ˜epei ma jataqtisho ˜um le b ˜asg (1) EE L 268 tgr 24. 9. 1991, s. 15. (2) EE L 187 tgr 7. 7. 1992, s. 41. amajo˜imysg tgr EPC stgm Epitqop ˜g· ˜oti, jat ˜a sum ˜epeia, emap ˜ojeitai stgm EPC ma diasvak˜isei tgm t ˜gqgsg tym diat ˜aneym pou hesp˜ifomtai pqor to sjop ˜o aut ˜o sto ˜aqhqo 11 paq ˜acqavor 4 tgr odgc˜iar 91/493/EOJ· ˜oti g EPC paq ˜eswe ep˜isgler diabebai ˜yseir ˜osom avoq ˜a tgm t ˜gqgsg tym jam ˜omym pou pqobk ˜epomtai sto jev ˜akaio V tou paqaqt ˜glator tgr odgc˜iar 91/493/EOJ jai ˜osom avoq ˜a tgm t ˜gqgsg isod ˜umalym apait ˜gseym le eje˜imer pou hesp˜ifomtai le tgm em k ˜ocy odgc˜ia cia tgm ˜ecjqisg ˜g tgm jatacqav ˜g tym ecjatast ˜aseym, tym pko˜iym-eqcostas˜iym, tym xujtij ˜ym apohgj ˜ym ˜g tym pko˜iym-xuce˜iym· ˜oti ta l ˜etqa pou pqobk ˜epomtai stgm paqo ˜usa ap ˜ovasg e˜imai s ˜ulvyma le tg cm ˜ylg tgr l ˜omilgr jtgmiatqij ˜gr epitqop ˜gr, ENEDYSE TGM PAQOUSA APOVASG: ˜Aqhqo 1 G «Epitqop ˜g Pqot ˜upym tgr Cj ˜ama (EPC) tou Upouqce˜iou Ceyqc˜iar» e˜imai g aql ˜odia aqw ˜g stgm Cj ˜ama cia tgm epak ˜g- heusg jai tgm pistopo˜igsg tgr t ˜gqgsgr tym apait ˜gseym tgr odgc˜iar 91/493/EOJ cia ta pqoˇi ˜omta akie˜iar jai udatojakki ˜eqceiar. ˜Aqhqo 2 Ta pqoˇi ˜omta akie˜iar jai udatojakki ˜eqceiar jatacyc ˜gr Cj ˜amar pq ˜epei ma pkgqo ˜um tour aj ˜okouhour ˜oqour: 1. j ˜ahe apostok ˜g pq ˜epei ma sumode ˜uetai ap ˜o aqihlgl ˜emo uceiomolij ˜o pistopoigtij ˜o sto pqyt ˜otupo, de ˜omtyr sulpkgqyl ˜emo, upocecqall ˜emo, le gleqolgm˜ia jai apoteko ˜ulemo ap ˜o ˜ema l ˜omo v ˜ukko, up ˜odeicla tou opo˜iou peqikalb ˜ametai sto paq ˜aqtgla A· 2. ta pqoˇi ˜omta pq ˜epei ma pqo ˜eqwomtai ap ˜o tir ecjejqil ˜emer ecjatast ˜aseir, tir xujtij ˜er ta pko˜ia-eqcost ˜asia, apoh ˜gjer ˜g ta eccecqall ˜ema pko˜ia-xuce˜ia pou peqikal- b ˜amomtai stom jat ˜akoco tou paqaqt ˜glator B· 3. le ena˜iqesg tgm peq˜iptysg tym w ˜ula jatexucl ˜emym akieutij ˜ym pqoˇi ˜omtym pou pqooq˜ifomtai cia tgm paqa- sjeu ˜g diatgqgl ˜emym tqov˜ilym, ˜oker oi susjeuas˜ier pq ˜epei ma v ˜eqoum le amen˜itgka stoiwe˜ia tg k ˜eng «CJAMA» jah ˜yr jai tom aqihl ˜o ˜ecjqisgr jataw ˜yqgsgr tgr ecjat ˜astasgr, tou pko˜iou-eqcostas˜iou, tgr xujti- j ˜gr apoh ˜gjgr ˜g tou pko˜iou-xuce˜iou pqo ˜ekeusgr. 4. 7. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 190/67 ˜Aqhqo 3 ˜Aqhqo 4 1. Ta pistopoigtij ˜a pou amav ˜eqomtai sto ˜aqhqo 2 paq ˜a- cqavor 1 pq ˜epei ma sumt ˜assomtai touk ˜awistom se l˜ia ap ˜o tir ep˜isgler ck ˜ysser tou jq ˜atour l ˜ekour ˜opou dien ˜acomtai oi ˜ekecwoi. 2. Sta pistopoigtij ˜a pq ˜epei ma elva˜imetai to ˜omola, g idi ˜otgta jai g upocqav ˜g tou ejpqos ˜ypou tgr EPC, jah ˜yr jai g ep˜isglg svqac˜ida tgr em k ˜ocy upgqes˜iar, le diavoqe- tij ˜o wq ˜yla ap ˜o eje˜imo tym koip ˜ym emde˜ineym. G paqo ˜usa ap ˜ovasg apeuh ˜umetai sta jq ˜atg l ˜ekg. Bqun ˜ekker, 30 Ioum˜iou 1998. Cia tgm Epitqop˜g Franz FISCHLER L˜ekor tgr Epitqop˜gr L 190/68 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 4. 7. 98 PAQAQTGLA A UCEIOMOLIJO PISTOPOIGTIJO cia ta pqoiˇ ˜omta akie˜iar jai udatojakki ˜eqceiar, ejt ˜or tym d˜ihuqym lakaj˜iym, tym ewim ˜odeqlym, tym witymo- v ˜oqym jai tym hak ˜assiym casteqop ˜odym up ˜o opoiad ˜gpote loqv ˜g jatacyc ˜gr Cj ˜amar, ta opo˜ia pqooq˜ifomtai cia enacyc ˜g stgm Euqypaiˇj ˜g Joim ˜otgta Aqih. amavoq ˜ar:. W ˜yqa apostok ˜gr: CJAMA Aql ˜odia aqw ˜g: Epitqop ˜g Pqot ˜upym tgr Cj ˜amar (EPC) tou Upouqce˜iou Ceyqc˜iar I. Keptoleq ˜g waqajtgqistij ˜a tym akieutij ˜ym pqoiˇ ˜omtym — Peqicqav ˜g tym pqoˇi ˜omtym akie˜iar — udatojakki ˜eqceiar (1): — e˜idg (epistglomij ˜g omolas˜ia):. — paqous˜iasg tou pqoˇi ˜omtor jai tq ˜opor epeneqcas˜iar (2):. — Jydij ˜or aqihl ˜or (emdewol ˜emyr):. — E˜idor susjeuas˜iar:. — Aqihl ˜or susjeuasl ˜emym lom ˜adym:. — Jahaq ˜o b ˜aqor:. — Apaito ˜ulemg heqlojqas˜ia apoh ˜gjeusgr jai letavoq ˜ar:. II. Jatacyc ˜g tym pqoiˇ ˜omtym: jai (tym) Omolas˜ia(-er) pko˜iou(-ym)-eqcostas˜iou(-ym) ˜g tou (tym) pko˜iou(-ym)-xuce˜iou(-ym) pou ˜ewoum jatawyqghe˜i ap ˜o tgm EPC cia enacyc ˜g pqor tgm EJ:. ecjat ˜astasgr(-eym) tgr ˜g tgr (tym) ecjejqil ˜emgr(-ym) xujtij ˜gr(- ˜ym) apoh ˜gjgr(- ˜ym) aqihl ˜or(-o˜i) ep˜isglgr ˜ecjqisgr (tym) tou. III. Pqooqisl ˜or tym pqoiˇ ˜omtym Ta pqoˇi ˜omta apost ˜ekkomtai: ap ˜o:. (t ˜opor apostok ˜gr) pq ˜or:. (w ˜yqa jai t ˜opor pqooqislo ˜u) le ta aj ˜okouha l ˜esa letavoq ˜ar:. Die ˜uhumsg tou apostok ˜ea:. ˜Omola tou paqak ˜gptg jai die ˜uhumsg stom t ˜opo pqooqislo ˜u:. (1) Diacq ˜avetai g peqitt ˜g ˜emdeing. (2) F ˜ymta, diatgqgl ˜ema le apk ˜g x ˜ung, jatexucl ˜ema, se ˜aklg, japmisl ˜ema, diatgqgl ˜ema, j. kp. 4. 7. 98 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym L 190/69 IV. Uceiomolij ˜g beba˜iysg — O ep˜isglor epiheyqgt ˜gr pistopoie˜i ˜oti ta pqoˇi ˜omta akie˜iar ˜g udatojakki ˜eqceiar pou peqicq ˜avomtai amyt ˜eqy: 1. akie ˜utgjam jai upobk ˜ghgjam se p ˜asgr v ˜useyr eqcas˜ier ep˜i tou sj ˜avour, s ˜ulvyma le tour uceiomoli- jo ˜ur jam ˜omer pou hesp˜ifomtai ap ˜o tgm odgc˜ia 92/48/EOJ· 2. ejvoqt ˜yhgjam, upobk ˜ghgjam se p ˜asgr v ˜useyr eqcas˜ier, jai, emdewol ˜emyr, susjeu ˜astgjam, paqa- sjeu ˜astgjam, letapoi ˜ghgjam, jatax ˜uwhgjam, apox ˜uwhgjam jai apohgje ˜utgjam s ˜ulvyma le tour jam ˜omer ucieim ˜gr jai s ˜ulvyma le tir apait ˜gseir pou pqobk ˜epomtai sta jev ˜akaia II, III jai IV tou paqaqt ˜glator tgr odgc˜iar 91/493/EOJ· 3. upobk ˜ghgjam se uceiomolijo ˜ur ek ˜ecwour s ˜ulvyma le to jev ˜akaio V tou paqaqt ˜glator tgr odgc˜iar 91/493/EOJ· 4. susjeu ˜ashgjam, apot ˜ekesam amtije˜ilemo s ˜glamsgr, apohgje ˜utgjam jai letav ˜eqhgjam s ˜ulvyma le ta jev ˜akaia VI, VII jai VIII tou paqaqt ˜glator tgr odgc˜iar 91/493/EOJ· 5. dem pqo ˜eqwomtai ap ˜o tonij ˜a e˜idg ˜g ap ˜o e˜idg pou peqi ˜ewoum bioton˜imer· 6. ˜ewoum uposte˜i, le ijamopoigtij ˜a apotek ˜eslata, tour oqcamokgptijo ˜ur, paqasitokocijo ˜ur, wglijo ˜ur jai lijqobiokocijo ˜ur ek ˜ecwour pou pqobk ˜epomtai cia oqisl ˜emer jatgcoq˜ier akieutij ˜ym pqoˇi ˜omtym ap ˜o tgm odgc˜ia 91/493/EOJ jai tir apov ˜aseir evaqloc ˜gr tour. — O upocecqall ˜emor ep˜isglor epiheyqgt ˜gr dgk ˜ymei ˜oti ˜ewei k ˜abei cm ˜ysg tym diat ˜aneym tgr odgc˜iar 91/493/ EOJ, tgr odgc˜iar 92/48/EOJ jai tgr ap ˜ovasgr 98/421/EJ. , (t ˜opor) stir. (gleqolgm˜ia) Ep˜isglg svqac˜ida (1). Upocqav ˜g tou ep˜isglou epiheyqgt ˜g (1). (˜Omola, stoiwe˜ia, aqlodi ˜otgta jai idi ˜otgta tou upocq ˜avomtor) (1) To wq ˜yla tgr svqac˜idar jai tgr upocqav ˜gr pq ˜epei ma e˜imai diavoqetij ˜o ap ˜o to wq ˜yla tgr lek ˜amgr pou wqgsilopoie˜itai cia tir koip ˜er emde˜ineir sto pistopoigtij ˜o. L 190/70 ‹ EL ‹ Ep˜isglg Evgleq˜ida tym Euqypaˇij ˜ym Joimot ˜gtym 4. 7. 98 PAQAQTGLA B I. JATAKOCOS TYM ECJEJQILEMYM ECJATASTASEYM Aqihl ˜or ˜ecjqisgr Omolas˜ia ecjat ˜astasgr Die ˜uhumsg GS/SF/E052 Skippy’s Seafood Co. , Ltd GS/SF/E002 Société Nouvelle Cap Langouste GS/SF/E001 Vivier Du Nord GS/SF/E128 Green Gold GS/SF/E009 Compass Dive and Salvage (Gh) Ltd GS/SF/E007 Pako Bay Seafood GS/SF/E006 Kpone Lobsters GS/SF/E015 Divine Seafood GS/SF/EF038 Pioneer Food Cannery GS/SF/EF039 Ghana Agro-Food Co. , Ltd GS/SF/E855 Liwon Enterprise Accra Accra Accra Takoradi Axim Apam Kpone-Tema Tema Tema Tema Tema Aqihl ˜or ˜ecjqisgr GS/SF/E003 M. V. Lima GS/SF/E004 Filikos 1 GS/SF/E005 Mihalis N. GS/SF/E008 Zhonglu-706 GS/SF/E010 Toman 3 GS/SF/E011 Alabanzas GS/SF/E012 M. V. Shabda GS/SF/E013 Afko 306 GS/SF/E014 Afko 803 II. JATAKOCOS PKOIYM-XUCEIYM Omolas˜ia Kil ˜emar Tema Tema Tema Tema Tema Tema Tema Tema Tema


title: WRITTEN QUESTION No. 1963/98 by Joaquim MIRANDA to the Commission. Trans-European high-speed network

eurovoc_concepts:
Portugal
feasibility study
high-speed transport
peripheral region
rail transport
trans-European network
transport infrastructure
transport network

text: 5. 2. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 31/105 (1999/C 31/142) SKRIFTLIG FR¯GA E-1963/98 fr(cid:229)n Joaquim Miranda (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: Transeuropeiska h(cid:246)ghastighetsn(cid:228)t (30 juni 1998) Portugals perifera l(cid:228)ge inom Europeiska unionen skulle redan i sig motivera omfattande investeringar i j(cid:228)rnv(cid:228)gsn(cid:228)tet i syfte att lindra denna situation. De investeringar som h(cid:229)ller p(cid:229) att genomf(cid:246)ras eller som planerars p(cid:229) detta omr(cid:229)de kommer emellertid att genomf(cid:246)ras i andra l(cid:228)nder › i synnerhet i Spanien inom ramen f(cid:246)r det transeuropeiska h(cid:246)ghastighetsn(cid:228)tet. S(cid:229)lunda kommer Portugals perifera l(cid:228)ge ytterligare att st(cid:228)rkas ifall n(cid:228)mnda n(cid:228)t inte snabbt och p(cid:229) ett v(cid:228)lstrukturerat s(cid:228)tt utvidgas till Portugal. Mot bakgrund av att man inte k(cid:228)nner till n(cid:229)gon plan som skulle tyda p(cid:229) att n(cid:228)tet skulle utvidgas till Portugal: Vilka planer existerar f(cid:246)r att integrera Portugal i det transeuropeiska h(cid:246)ghastighetsn(cid:228)tet? N(cid:228)r skulle detta ske? Hur skulle n(cid:228)tet kopplas till f(cid:246)rbindelser som genomf(cid:246)rs i andra l(cid:228)nder? Vad (cid:228)r orsaken till dr(cid:246)jsm(cid:229)len p(cid:229) detta omr(cid:229)de? Har den portugisiska regeringen lagt fram n(cid:229)gon ans(cid:246)kan i detta sammanhang? Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (30 juli 1998) Portugal inbegrips i h(cid:246)ghastighetsn(cid:228)tet i riktlinjerna f(cid:246)r utbyggnad av det transeuropeiska transportn(cid:228)tet (1). Tv(cid:229) linjer beskrivs; en nord-sydlig mellan Lissabon och Porto och en som f(cid:246)rbinder den nord-sydliga linjen med det spanska systemet via Madrid. Det faktum att dessa f(cid:246)rbindelser inbegrips i h(cid:246)ghastighetsn(cid:228)tet tyder p(cid:229) att de kommer att byggas f(cid:246)r en h(cid:246)gsta hastighet av minst 250 km/h. Kommissionen har emellertid ingen ytterligare teknisk information om uppf(cid:246)rande eller utformning. De spanska myndigheterna planerar att (cid:246)ppna sin del av den nya f(cid:246)rbindelsen mellan Madrid och Frankrike omkring 2004. Betr(cid:228)ffande f(cid:246)rbindelsen Lissabon-Porto l(cid:228)mnar gemenskapen st(cid:246)d, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r de genomf(cid:246)rbarhetsstudier som b(cid:246)r vara genomf(cid:246)rda senast (cid:229)r 2000. (1) EGT L 228, 9. 9. 1996. (1999/C 31/143) SKRIFTLIG FR¯GA E-1966/98 fr(cid:229)n Ursula Stenzel (PPE) till kommissionen (30 juni 1998) ˜mne: Utbildningsprogram Europaparlamentet har i sitt yttrande om kommissionens meddelande (cid:148)F(cid:246)r ett kunskapens Europa(cid:148) (KOM(97) 0563) tydligt uttalat sig f(cid:246)r en (cid:229)tskillnad mellan (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av utbildningsprogram (cid:229) ena sidan och strukturfonderna, s(cid:228)rskilt socialfonden, (cid:229) andra sidan. P(cid:229) vilket s(cid:228)tt kommer kommissionen att s(cid:228)kerst(cid:228)lla denna (cid:229)tskillnad inom ramen f(cid:246)r den nya generationen av program f(cid:246)r att p(cid:229) detta s(cid:228)tt beakta Europaparlamentets beg(cid:228)ran? Kommissionen har i sitt meddelande konstaterat att f(cid:246)rfarandena b(cid:246)r f(cid:246)renklas, g(cid:246)ras mera anv(cid:228)ndarv(cid:228)nliga och f(cid:246)ras n(cid:228)rmare medborgarna. Erasmusprogrammet har emellertid endast genomg(cid:229)tt en mindre (cid:228)ndring i syfte att decentralisera programmet. En (cid:246)vergripande granskning av f(cid:246)rslaget ger emellertid vid handen att programmet har blivit mera centraliserat (cid:228)n tidigare och d(cid:228)rmed (cid:228)n en g(cid:229)ng mera avl(cid:228)gset. Hur motiverar kommissionen denna utveckling, som st(cid:229)r i strid med majoritetens (cid:246)nskningar om (cid:246)kad decentralisering?


title: QUESTION ECRITE no 2120/98 de Antonios TRAKATELLIS à la Commission. Responsabilités des infractions, manquements et malfaçons constatés dans l'exécution des travaux effectués en Grèce au titre du 2e CCA et du Fonds de cohésion

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Greece
building
infringement procedure (EU)
joint committee (EU)
public works
supervisory body

text: 19. 11. 98 FR Journal officiel des Communaute·s europe·ennes C 354/131 (98/C 354/213) QUESTION E· CRITE P-2120/98 pose·e par Antonios Trakatellis (PPE) a‘ la Commission (30 juin 1998) Objet: Responsabilite·s des infractions, manquements et malfa(cid:231)ons constate·s dans l(cid:146)exe·cution des travaux effectue·s en Gre‘ce au titre du 2e CCA et du Fonds de cohe·sion Le rapport publie· par le Comite· mixte du suivi (CMS) et certains articles re·cemment parus dans la presse ame‘nent a‘ se poser de se·rieuses questions sur la bonne exe·cution des travaux entrepris en Gre‘ce au titre du 2e cadre communautaire d(cid:146)appui et du Fonds de cohe·sion. Il y est notamment fait e·tat d(cid:146)infractions, de manquements et de malfa(cid:231)ons de la part des entreprises de construction, des responsabilite·s imparties aux organismes et ministe‘res charge·s de surveiller ces travaux, dont le montant total s(cid:146)e·le‘ve a‘ 3 000 milliards de drachmes, et d(cid:146)un e·ventuel remboursement des fonds. Quels infractions, manquements et malfa(cid:231)ons ont e·te· porte·s a‘ la connaissance de la Commission ou 1. constate·s, et quels sont les travaux concerne·s? Selon quelles modalite·s le contro(cid:136)le de l(cid:146)exe·cution des travaux est-il effectue·? Dans quelle mesure ce 2. dernier est suffisant et efficace? Quelles responsabilite·s ont e·te· e·tablies concernant les infractions? Quels sont les organismes vise·s et les 3. sanctions pre·vues en la matie‘re? Quelles sont les mesures concre‘tes propose·es pour reme·dier a‘ ces manquements et quelles sont les mesures 4. envisage·es afin d(cid:146)e·viter qu(cid:146)ils ne se reproduisent a‘ l(cid:146)avenir? Comment la Commission compte-t-elle garantir une bonne utilisation des ressources pre·leve·es sur le 5. budget communautaire pour assurer l(cid:146)exe·cution des travaux? Re·ponse donne·e par Mme Wulf-Mathies au nom de la Commission (8 juillet 1998) La Commission proce‘de actuellement a‘ un examen approfondi du proble‘me e·voque· par l(cid:146)Honorable Parlementaire et ne manquera pas de le tenir informe· aussito(cid:136)t que possible. (98/C 354/214) QUESTION E· CRITE E-2176/98 pose·e par Mihail Papayannakis (GUE/NGL) a‘ la Commission (10 juillet 1998) Objet: Rapport sur les contro(cid:136)les de qualite· concernant les projets du deuxie‘me CCA Selon les conclusions du rapport e·tabli a‘ la suite des contro(cid:136)les de qualite· concernant les projets du deuxie‘me CCA, pre‘s de la moitie· des projets de de·veloppement re·gional cofinance·s par l(cid:146)Union europe·enne sont de·fectueux sur le plan technique et devront e(cid:136)tre rectifie·s, voire recommence·s, parce que, soit ils ont fait l(cid:146)objet d(cid:146)e·tudes lacunaires, soit ils ont e·te· re·alise·s a‘ l(cid:146)aide de mate·riaux de·fectueux, soit encore les ouvrages ne respectent pas les normes contractuelles fixe·es pour les projets. Le rapport pre·cise que les contro(cid:136)les de qualite· ont montre· que la qualite· des mate·riaux examine·s n(cid:146)e·tait pas conforme aux normes en ce qui concerne la moitie· environ des entreprises ou‘ l(cid:146)on avait proce·de· a‘ des e·chantillonnages. Cela concerne l(cid:146)ensemble des mate·riaux, excepte· les bitumes, pour lesquels le taux de non-conformite· s(cid:146)e·le‘ve a‘ environ 70 %. La Commission pourrait-elle dire si ces conclusions sont exactes et comment elle compte agir pour que des mesures soient prises, au niveau gouvernemental, afin de contraindre le promoteurs responsables des travaux concerne·s a‘ les rectifier ou a‘ les reprendre conforme·ment a‘ leurs obligations contractuelles, dans tous les cas ou‘ l(cid:146)on a constate· des infractions?


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2052/98 del Carlos LAGE a la Comisión. Metro de la ciudad de Oporto

eurovoc_concepts:
Northern Portugal
application of EU law
award of contract
electric vehicle
impact study
invitation to tender
project evaluation
public works
underground railway
vehicle on rails

text: 18. 1. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 13/141 Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de septiembre de 1998) La interpretaci(cid:243)n de un convenio celebrado entre dos Estados miembros no correspende a la Comisi(cid:243)n, sino de forma exclusiva a dichos Estados miembros (1999/C 13/199) PREGUNTA ESCRITA P-2052/98 de Carlos Lage (PSE) a la Comisi(cid:243)n (30 de junio de 1998) Asunto: Metro de la ciudad de Oporto La ciudad de Oporto es el centro de un Ærea metropolitana de 1. 200. 000 habitantes, en la que los problemas de circulaci(cid:243)n se han agravado considerablemente en los œltimos aæos. La construcci(cid:243)n de una red de metro se ha convertido, pues, en una cuesti(cid:243)n vital y urgente. Concluidos ya los correspondientes estudios, proyectos y concursos, todo estÆ a punto para empezar a construir el metro. Sin embargo, las quejas presentadas a la Comisi(cid:243)n Europea por un consorcio que fue excluido en la fase final del concurso estÆn paralizando el inicio de las obras, causando as(cid:237) graves perjuicios para la poblaci(cid:243)n. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n cuÆles son los motivos de tanta demora a la hora de pronunciarse sobre un asunto tan urgente? ¿CuÆndo piensa la Comisi(cid:243)n tomar una decisi(cid:243)n definitiva al respecto? ¿Es acaso consciente de los daæos que estÆ causando al demorarse tanto en sus decisiones? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (17 de agosto de 1998) La Comisi(cid:243)n no duda de la importancia de la construcci(cid:243)n de un metro para la poblaci(cid:243)n de Oporto. No obstante, la Comisi(cid:243)n, como guardiana de los Tratados, tiene el cometido de velar por la correcta aplicaci(cid:243)n de las disposiciones del derecho comunitario y, en consecuencia, debe examinar todas denuncias que se le presenten sobre prÆcticas contrarias al derecho comunitario. La Comisi(cid:243)n tiene el deber, en particular, de intervenir cuando puedan estar comprometidos fondos europeos, como en el presente caso, a fin de garantizar su utilizaci(cid:243)n correcta. La Comisi(cid:243)n ha velado siempre por adoptar las medidas oportunas a fin de dar a este asunto, pese a su complejidad, el curso adecuado. A partir de la informaci(cid:243)n obtenida en la reuni(cid:243)n bilateral organizada en Portugal el 16 junio 1998, en la cual se debati(cid:243) este asunto con las autoridades portuguesas, la Comisi(cid:243)n decidi(cid:243) dar por concluido el asunto, por observar que no hab(cid:237)a infracciones al derecho comunitario. (1999/C 13/200) PREGUNTA ESCRITA E-2053/98 de Elmar Brok (PPE) a la Comisi(cid:243)n (7 de julio de 1998) Asunto: Poblaciones de gansos salvajes que se reposan e invernan en Alemania Las poblaciones de gansos salvajes que se reposan e invernan en Alemania y en otros pa(cid:237)ses europeos han aumentado considerablemente desde hace mÆs de 20 aæos. Las causas de la triplicaci(cid:243)n o incluso cuatriplicaci(cid:243)n de las poblaciones de gansos son las mejores condiciones de protecci(cid:243)n en las zonas de reproducci(cid:243)n, los cambios en los hÆbitos migratorios, las buenas condiciones de alimentaci(cid:243)n y la caza que en parte se ha restringido


title: WRITTEN QUESTION No. 1989/98 by David BOWE to the Commission. Child-resistant cigarette lighters

eurovoc_concepts:
European Union
European standard
United States
child
consumer protection
market supervision
product safety
safety standard
tobacco industry

text: 18. 1. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 13/87 (1999/C 13/125) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1989/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): David Bowe (PSE) komissiolle (30. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Lapsiturvalliset savukkeen sytyttimet Mit(cid:228) suunnitelmia komissiolla on ottaa huomioon lapsiturvallisuus savukkeensytyttimien turvallisuusvaatimuk- sissa? Pit(cid:228)isik(cid:246) se komission mielest(cid:228) sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) pakollisiin vaatimuksiin? Jos ei, niin miksi ei? Komission j(cid:228)senen Emma Boninon komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1798/98, E-1988/98 ja E-1989/98 (31. hein(cid:228)kuuta 1998) Komissio on tietoinen er(cid:228)ist(cid:228) sytyttimi(cid:228) koskevista turvallisuusongelmista. Sytyttimin sovelletaan yleisest(cid:228) tuoteturvallisuudesta 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/59/ETY (1) yleisi(cid:228) turvallisuusvaatimuksia, joiden mukaan Euroopan markkinoille saatettujen sytyttimien on oltava turvallisia. Jos yhteis(cid:246)n tai j(cid:228)senvaltion kansallisia erityiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ei ole, tuotteen yleisen turvallisuus- vaatimuksen mukaisuus arvioidaan ottamalla huomioon vapaaehtoiset eurooppalaista standardia vastaavat kansalliset standardit. Direktiiviss(cid:228) asetetaan lis(cid:228)ksi j(cid:228)senvaltioille velvollisuus tarkastaa markkinoille saatettu- jen tuotteiden turvallisuus ja toteuttaa aiheellisia toimenpiteit(cid:228), jos tuotteet eiv(cid:228)t ole turvallisia. Sytyttimi(cid:228) varten on eurooppalainen standardi (EN 9994: 1996). T(cid:228)m(cid:228) standardi ei kuitenkaan sis(cid:228)ll(cid:228) kaikkia asiaankuuluvia turvallisuusn(cid:228)k(cid:246)kohtia, ja sit(cid:228) on paranneltava korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi. Siksi komissio on yhteisty(cid:246)ss(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden kanssa ehdottanut, ett(cid:228) Euroopan standardointikomitealle (CEN) annetaan toimeksianto t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) ja parantaa standardiin sis(cid:228)ltyvi(cid:228) turvallisuusvaatimuksia. Toimeksiannossa CENi(cid:228) pyydet(cid:228)(cid:228)n ottamaan mukaan kaikkia kertak(cid:228)ytt(cid:246)sytyttimi(cid:228) koskevat turvatoimet lapsien varalta sek(cid:228) lausunto siit(cid:228), ett(cid:228) standardiin sis(cid:228)ltyvi(cid:228) tyyppej(cid:228) edustavien sytyttimien kuori ei saa olla muodoltaan tai koristelultaan, siihen sis(cid:228)ltyvilt(cid:228) osilta tai kuvioilta sellainen eik(cid:228) j(cid:228)ljitell(cid:228) tuotteita sill(cid:228) tavalla, ett(cid:228) lapset todenn(cid:228)k(cid:246)isesti luulisivat sit(cid:228) leluksi. Lis(cid:228)ksi on alennettava sallittuja liekin enimm(cid:228)iskorkeuksia ja otettava mukaan katalyyttisytyttimet siten, ett(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n liekin tai l(cid:228)mp(cid:246)patsaan n(cid:228)kyvyyden heikkenemisest(cid:228) mah- dollisesti aiheutuvaa vaaraa ja l(cid:228)mm(cid:246)n jakautumisen mahdollisia vaikutuksia t(cid:228)llaisten sytyttimien rakenteeseen sek(cid:228) arvioidaan uudelleen kriteerit, jotka koskevat kevyempi(cid:228) kaasus(cid:228)ili(cid:246)it(cid:228) (paineastiat), varsinkin niiden rikkoutumista ja murtumista. Koska t(cid:228)ysin vapaaehtoiset standardit eiv(cid:228)t anna kuluttajille mit(cid:228)(cid:228)n oikeudellisesti t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanokelpoista takuuta, on todettava, ett(cid:228) kyseisi(cid:228) tuotteita koskeva eurooppalainen standardi, johon parhaillaan tehd(cid:228)(cid:228)n tarpeellisia parannuksia, on otettava huomioon arvioitaessa sytyttimien turvallisuutta direktiivin 92/59/ETY mukaisesti. Siksi komissio ei pid(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) tuotteita koskevaa uutta erityislains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) tarpeellisena kuluttajien turvallisuuden suojelemiseksi. Tarkoituksenmukaisin tapa taata n(cid:228)iden tuotteiden turvallisuus kuluttajille on parantaa eurooppalaista standardia ja tiukentaa kansallisten viranomaisten suorittamaa markkinoiden valvontaa. Komissio on hiljattain korostanut (yhten(cid:228)ismarkkinoiden toimintasuunnitelma (2) ja komission valmisteluasia- kirja Euroopan kuluttajalains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta (3)) tehokkaan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon merkityst(cid:228) sek(cid:228) riitt(cid:228)vien henkil(cid:246)resurssien ja varojen tarvetta j(cid:228)senvaltioiden tasolla t(cid:228)ll(cid:228) alalla sek(cid:228) ilmoittanut erityisist(cid:228) toimista, joilla tuetaan tehokkaampaa valvontaa. (1) EYVL L 228, 11. 8. 1992. (2) SEK(97) 1 lopullinen. (3) SEK(98) 527 lopullinen


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1962/98 do Deputado Luciano VECCHI à Comissão. Serviços de gestão da cooperação externa

eurovoc_concepts:
EU relations
administrative formalities
administrative procedure
administrative structures
co-financing
foreign policy
interinstitutional cooperation (EU)
non-governmental organisation
personnel administration

text: 22. 2. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 50/121 A limita(cid:231)ªo do nœmero de operadores no mercado de comunica(cid:231)ıes m(cid:243)veis › e os entraves da(cid:237) resultantes para os investimentos dos operadores dos Estados-membros › deve-se (cid:224) escassez de frequŒncias dispon(cid:237)veis e nªo ao Governo italiano, pelo que nªo constitui uma infrac(cid:231)ªo ao disposto no Tratado. (1999/C 50/174) PERGUNTA ESCRITA E-1939/98 apresentada por Jaak Vandemeulebroucke (ARE) (cid:224) Comissªo Objecto: Situa(cid:231)ªo dos objectores de consciŒncia na GrØcia (18 de Junho de 1998) Sabe a Comissªo que a GrØcia › em viola(cid:231)ªo da sua pr(cid:243)pria legisla(cid:231)ªo e em oposi(cid:231)ªo a todos os pareceres, nomeadamente o do Parlamento Europeu › continua a criar obstÆculos aos objectores de consciŒncia que tentam conseguir esse estatuto e cumprir o servi(cid:231)o c(cid:237)vico? Tanto quanto se sabe, alguns deles foram mesmo presos. Pode a Comissªo informar que medidas irÆ tomar para fazer compreender ao governo grego o carÆcter inaceitÆvel desta situa(cid:231)ªo? Concorda a Comissªo com a opiniªo de que desta forma a GrØcia estÆ a violar gravemente os Direitos do Homem, pelo que se arrisca a nªo cumprir as condi(cid:231)ıes bÆsicas indispensÆveis para ser membro da Uniªo Europeia? Pode a Comissªo informar que seguimento tenciona dar (cid:224)s anteriores resolu(cid:231)ıes do Parlamento Europeu relacionadas com a situa(cid:231)ªo dos objectores de consciŒncia? Resposta de H. Van den Broek em nome da Comissªo (9 de Julho de 1998) Tal como sublinhado pela Comissªo em numerosas ocasiıes, o problema da objec(cid:231)ªo de consciŒncia Ø da competŒncia dos Estados-membros, pelo que nªo compete (cid:224) Comissªo pronunciar-se sobre esta matØria. Os Estados-membros devem exercer as suas competŒncias em conformidade com as obriga(cid:231)ıes internacionais e regionais que assumiram, e nomeadamente com a Conven(cid:231)ªo Europeia para a salvaguarda dos Direitos do Homem e das liberdades fundamentais. (1999/C 50/175) PERGUNTA ESCRITA E-1962/98 apresentada por Luciano Vecchi (PSE) (cid:224) Comissªo (30 de Junho de 1998) Objecto: Servi(cid:231)os de gestªo da coopera(cid:231)ªo externa Na sequŒncia da minha pergunta oral de 27 de Janeiro de 1998 (H-98/98) (1) e da pergunta formulada pelo Deputado Peter Crampton em Mar(cid:231)o de 1998 (E-1122/98) (2), relativas (cid:224) reorganiza(cid:231)ªo, por parte da Comissªo, dos seus servi(cid:231)os de gestªo da coopera(cid:231)ªo externa, gostaria de obter mais clarifica(cid:231)ıes quanto ao impacto da nova Unidade de Servi(cid:231)os Comuns sobre o financiamento das ONG. PoderÆ a Comissªo indicar: 1. Onde ficarÆ localizado e quando entrarÆ em funcionamento a nova Unidade de Servi(cid:231)os Comuns? 2. Estªo previstas redu(cid:231)ıes de pessoal nas DG responsÆveis pelas rela(cid:231)ıes externas na sequŒncia da cria(cid:231)ªo da nova unidade? 3. No que respeita ao financiamento das ONG: a) Que impacto terÆ a cria(cid:231)ªo da Unidade de Servi(cid:231)os Comuns na gestªo do co-financiamento das ONG (rubrica or(cid:231)amental B7-6000) e na estrutura da unidade DG VIIIB/2?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1949/98 af Anita POLLACK til Kommissionen. WTO

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
animal breeding
biotechnology
intellectual property
invention
patent
patent law
plant propagation

text: C 31/102 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 5. 2. 1999 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Karel Van Miert (11. september 1998) Kommissionen skal meddele det (cid:230)rede medlem, at den den 7. juli 1998 holdt et młde med de italienske myndigheder med henblik p(cid:229) at drłfte det italienske forslag om investeringsstłtte til fordel for virksomheder, der er beliggende i jordsk(cid:230)lvsramte omr(cid:229)der. Ved denne lejlighed udtalte Kommissionen, at den var noget forblłffet over den meget hłje stłtteintensitet, som var forudset, eftersom der ikke er tale om stłtte til d(cid:230)kning af disse skader, men derimod om regul(cid:230)r investeringsstłtte. De italienske myndigheder har noteret sig disse vanskeligheder. Kommissionen regner med, at der hurtigt vil kunne findes en lłsning, s(cid:229)ledes at disse omr(cid:229)der kan f(cid:229) stillet alle nłdvendige midler til r(cid:229)dighed for at fremskynde hele genopbygningen. Kommissionen pr(cid:230)ciserer, at disse vanskeligheder vedrłrende godkendelse af den foresl(cid:229)ede stłtteordning under alle omst(cid:230)ndigheder ikke berłrer de genopbygningsprogrammer, der er planlagt for stłtteberettigede omr(cid:229)der under m(cid:229)l 5b i de to regioner, som i n(cid:230)r fremtid vil f(cid:229) en supplerende stłtte p(cid:229) n(cid:230)sten 500 mio. ECU fra strukturfonden. (1999/C 31/137) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-1940/98 af Wilfried Telk(cid:228)mper (V) til Kommissionen (11. juni 1998) Om: F(cid:230)lleserkl(cid:230)ring fra EU og New Zealand 1. Vil kommissionsmedlem sir Leon Brittan v(cid:230)re rede til at p(cid:229)l(cid:230)gge sine tjenestegrene at forel(cid:230)gge R(cid:229)det et udkast til f(cid:230)lleserkl(cid:230)ring fra EU og New Zealand i overensstemmelse med det lłfte, som han afgav efter pres fra r(cid:229)dsformanden og New Zealands udenrigsminister? Hvis det ikke er tilf(cid:230)ldet, betyder Kommissionens manglende aktivitet p(cid:229) dette omr(cid:229)de s(cid:229), at den i 2. fremtiden vil v(cid:230)re rede til at afgive sin initiativret til andre? Er der efter Kommissionens opfattelse nogen grund til at behandle New Zealand anderledes end Australien, 3. som der blev underskrevet en f(cid:230)lleserkl(cid:230)ring med i midten af 1997? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Sir Leon Brittan (25. juni 1998) Kommissionen har aldrig afgivet lłfte om at forel(cid:230)gge R(cid:229)det et udkast til f(cid:230)lleserkl(cid:230)ring fra EU og New 1. Zealand. Under alle omst(cid:230)ndigheder er det ikke Kommissionen, der alene har ret til at tage initiativ til at forel(cid:230)gge 2. R(cid:229)det udkast til f(cid:230)lleserkl(cid:230)ringer. Der er derfor ingen grund til at drage den slutning, at Kommissionen har givet afkald p(cid:229) nogen af sine rettigheder. 3. Generelt betragtet mener Kommissionen, at hver enkelt forbindelse mellem F(cid:230)llesskabet og et tredjeland błr udvikle sig p(cid:229) egne betingelser og i overensstemmelse med de s(cid:230)rlige behov, der głr sig g(cid:230)ldende, og ikke blot i takt med andre forbindelse med andre tredjelande. (1999/C 31/138) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1949/98 af Anita Pollack (PSE) til Kommissionen (30. juni 1998) Om: WTO Hvad er Kommissionens holdning til den nuv(cid:230)rende tilladte udelukkelse af patenter for planter og dyr fra aftalen om intellektuel ejendomsret i forbindelse med handel?


title: Verordnung (EG) Nr. 1378/98 der Kommission vom 30. Juni 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit
stone fruit

formats: pdf print

text: L 187/4 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 1. 7. 98 I (Ver(cid:148)ffentlichungsbed(cid:129)rftige Rechtsakte) VERORDNUNG (EG) Nr. 1378/98 DER KOMMISSION vom 30. Juni 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durch- f(cid:129)hrungsbestimmungen zu der Regelung der Einfuhr von Obst und Gem(cid:129)se (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 2375/96 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates vom 28. Dezember 1992 (cid:129)ber die Rechnungseinheit und die im Rahmen der gemeinsamen Agrarpolitik anzuwen- denden Umrechnungskurse (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (4), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen von der Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde der Kommission festzulegenden, zur Bestimmung pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 f(cid:129)r die in ihrem Anhang angef(cid:129)hrten Erzeugnisse und Zeitr(cid:132)ume festge- legt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigen (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 1. Juli 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 30. Juni 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 325 vom 14. 12. 1996, S. 5. (3) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (4) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. 1. 7. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 187/5 ANHANG zu der Verordnung der Kommission vom 30. Juni 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhr- werte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise KN-Code Drittland-Code (1) (ECU/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0809 10 00 0809 20 95 0809 40 05 052 999 052 999 382 388 524 528 999 388 400 404 508 512 524 528 720 804 999 052 064 999 052 060 064 068 400 616 999 624 999 70,6 70,6 49,3 49,3 60,8 63,7 57,0 50,1 57,9 70,1 83,4 99,8 112,5 69,2 54,8 67,0 165,6 105,1 91,9 141,8 152,3 147,1 331,8 158,0 148,9 158,8 250,0 201,6 208,2 361,6 361,6 (1) Nomenklatur der L(cid:132)nder gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 2317/97 der Kommission (ABl. L 321 vom 22. 11. 1997, S. 19). Der Code „999“ steht f(cid:129)r „Verschiedenes“


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 2013/98 van José APOLINÁRIO aan de Commissie. Per regio beschikbaar regionaal inkomen

eurovoc_concepts:
EU publication
economic development
gross domestic product
household income
income
regional development
regional policy
report
statistics

text: 29. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 118/15 (1999/C 118/016) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2011/98 van JosØ ApolinÆrio (PSE) aan de Commissie (30 juni 1998) Betreft: Inkomen en BBP in de Agenda 2000 Bevestigt de Commissie dat in de Agenda 2000 de begrippen BBP en inkomen door elkaar worden gebruikt, is het waar dat in de Agenda 2000 de vervanging van de BBP(cid:146)s door de inkomens de regio(cid:146)s in een geheel andere volgorde zou plaatsen en wat is het resultaat van dit vooruitziende werk? (1999/C 118/017) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2013/98 van JosØ ApolinÆrio (PSE) aan de Commissie (30 juni 1998) Betreft: Per regio beschikbaar regionaal inkomen Vindt de Commissie dat de statistieken in Agenda 2000 werkelijk het in iedere regio beschikbare regionale inkomen weerspiegelen? (1999/C 118/018) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2014/98 van JosØ ApolinÆrio (PSE) aan de Commissie (30 juni 1998) Betreft: Regionaal BBP Kan de Commissie mededelen, of het waar is dat in een van de studies waartoe zij de opdracht gaf voor de opstelling van het verslag over de cohesie vast wordt beweerd dat het BBP en het beschikbare regionale inkomen twee volkomen verschillende begrippen zijn en dat de verwarring tussen BBP en inkomen waarschijnlijk het inkomen in de meest productieve regio(cid:146)s van de armste lidstaten kunstmatig verhoogt, terwijl het tegendeel gebeurt voor de minst productieve regio(cid:146)s van de meest welvarende lidstaten? Gecombineerd Antwoord van mevrouw Wulf-Mathies namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-2010/98, E-2011/98, E-2013/98 en E-2014/98 (9 september 1998) Het bruto binnenlands product (BBP) is de waarde van de productie die wordt voortgebracht door de ter plaatse gevestigde productie-eenheden. Deze productiewaarde is gelijk aan de som van de inkomsten › lonen, huurgelden en winsten › die in de loop van productieactiviteiten ontstaan. Daarom worden de termen BBP en inkomen soms door elkaar gebruikt. De inkomsten uit productie zijn echter niet hetzelfde als de vrij besteedbare inkomens van de burgers. Deze laatste houden verband met de inkomsten uit productie na belastingen en overdrachten. Waar in Agenda 2000 (1) in de context van het communautaire structuurbeleid sprake is van inkomen, wordt duidelijk het BBP bedoeld. Vooral als het erom gaat welke regio(cid:146)s een zodanige ontwikkelings- achterstand hebben dat zij in aanmerking kunnen worden genomen voor doelstelling 1, is het BBP een uitstekende maatstaf voor het ontwikkelingsniveau. De in Agenda 2000 voorgestelde criteria voor doelstelling 1 hebben dan ook ondubbelzinning betrekking op het BBP per hoofd van de bevolking. De verschillen tussen inkomsten uit productie en vrij besteedbare inkomens werden duidelijk onderkend in het in 1996 uitgebrachte eerste Cohesieverslag van de Commissie en in de door het geachte parlementslid bedoelde studie die daaraan ten grondslag ligt. In het Cohesieverslag wordt opgemerkt dat de vrij besteedbare inkomens van personen een heel andere verdeling vertonen dan de inkomens v(cid:243)(cid:243)r belastingen en uitkeringen. Terwijl het vrij besteedbare inkomen aangeeft hoeveel de inwoners van een regio in feite kunnen uitgeven, vormt het BBP een indicatie van de productie in een regio en dus, als het wordt uitgedrukt per hoofd van de bevolking, van de stand van zaken op het punt van economische ontwikkeling in die regio


title: PREGUNTA ESCRITA n. 2008/98 del María SORNOSA MARTÍNEZ a la Comisión. Vulneración del principio de igualdad de trato en el acceso al trabajo de la explotación piscícola en la Albufera de Valencia

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
application of EU law
fish farming
fishing rights
gender equality
legal action

formats: html print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1948/98 af Liam HYLAND til Kommissionen. EU-forordninger om medicin til heste

eurovoc_concepts:
animal welfare
equidae
horsemeat
human nutrition
leisure
public health
veterinary drug
veterinary legislation

text: C 31/44 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 5. 2. 1999 Er det muligt for den enkelte hesteejer permanent eller i den periode, hvor dyret behandles med l(cid:230)gemidler, 1. at deklarere sin hest som et dyr, hvis kłd eller produkter heraf ikke anvendes til levnedsmidler? Kan en hest frigives til slagtning og kłdet anvendes til levnedsmidler efter en n(cid:230)rmere fastsat karenstid 2. mellem den sidste behandling med l(cid:230)gemidler og slagtningen? Ser Kommissionen nogen muligheder for en harmonisering og forenkling af betingelserne for godkendelse 3. af veterin(cid:230)rl(cid:230)gemidler p(cid:229) EU-plan? Hvordan kan man ved at forbedre godkendelsessituationen tilskynde veterin(cid:230)rl(cid:230)gemiddelindustrien til at 4. bevare s(cid:229) mange gamle pr(cid:230)parater som muligt og dermed forhindre, at der opst(cid:229)r huller i behandlingen? (1) EFT L 224 af 18. 8. 1990, s. 1. (2) EFT L 82 af 19. 3. 1998, s. 14. (1999/C 31/057) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1948/98 af Liam Hyland (UPE) til Kommissionen (30. juni 1998) Om: EU-forordninger om medicin til heste R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) 2377/90 (1) fasts(cid:230)tter maksimalgr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for restkoncentrationer af veterin(cid:230)rme- dicinske pr(cid:230)parater i animalske levnedsmidler. Der skelnes i den forbindelse ikke mellem hestefoder beregnet til produktion af levnedsmidler og fritids- og sportsheste. Er Kommissionen bekendt med, at antallet af produkter og pr(cid:230)parater, som er godkendt til anvendelse p(cid:229) heste, er st(cid:230)rkt begr(cid:230)nset? Har Kommissionen overvejet muligheden af at kunne spore heste gennem anvendelse af f. eks. microchips til identificering og kort med angivelse af pr(cid:230)parater for at sikre, at a) forbrugerne sikres beskyttelse med hensyn til hestekłd i fłdek(cid:230)den, og b) at der sikres langt mere omfattende og de allerbedste behandlingsmuligheder for fritids- og sportsheste? (1) EFT L 224 af 18. 8. 1990, s. 1. Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Martin Bangemann p(cid:229) skriftlige forespłrgsler E-1495/98, E-1537/98, E-1725/98, E-1921/98 og E-1948/98 (20. juli 1998) Heste (som andre husdyr, der er hovdyr som f. eks. (cid:230)sler og ponyer) benyttes som »fłdevareproducerende dyr« i for F(cid:230)llesskabet. Hvis kłdet efter slagtning skal anvendes til menneskefłde, finder bestemmelserne i R(cid:229)dets direktiv 64/433/E(cid:216)F (1) om sundhedsm(cid:230)ssige problemer vedrłrende handelen med fersk kłd anvendelse. Markedsfłringen af et veterin(cid:230)rmedicinsk produkt skal godkendes i henhold til kravene i R(cid:229)dets direktiv 81/851/ E(cid:216)F af 28. september 1981 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om veterin(cid:230)rmedicinske pr(cid:230)parater (2). Inden der kan gives officiel tilladelse til markedsfłring af et veterin(cid:230)rmedicinsk pr(cid:230)parat, der anvendes i forbindelse med dyr, som siden vil blive anvendt til menneskefłde, skal der fłrst foretages en positiv vurdering med henblik p(cid:229) at fastsl(cid:229) forekomster af restkoncentrationer af. farmakologisk aktive stoffer i de p(cid:229)g(cid:230)ldende levnedsmiddelprodukter, der fremstilles af dyret. Denne evaluering foretages i henhold til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) 2377/90 af 26. juni 1990 om en f(cid:230)lles fremgangsm(cid:229)de for fasts(cid:230)ttelse af maksimalgr(cid:230)n- sev(cid:230)rdierne for restkoncentrationer af veterin(cid:230)rmedicinske pr(cid:230)parater i animalske levnedsmidler (3). Det er blevet foresl(cid:229)et, at heste, som holdes med henblik p(cid:229) sportsform(cid:229)l, błr v(cid:230)re undtaget fra disse krav. Dog er der mange heste, som indg(cid:229)r i kłdproduktionsk(cid:230)den ved slutningen af deres liv uden hensyn til, hvorvidt de indtil da er blevet holdt med henblik p(cid:229) kłdproduktion eller til fritidsform(cid:229)l. Dette g(cid:230)lder ogs(cid:229) heste i


title: Rozhodnutí Komise ze dne 30. června 1998, kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě (oznámeno pod číslem K(1998) 1849)Text s významem pro EHP

eurovoc_concepts:
fishery product
health control
human nutrition
import
marketing standard
third country

text: 158 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 23 31998D0419 4. 7. 1998 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 190/55 ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 30. června 1998, kterým se mění rozhodnutí 97/296/ES, kterým se stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě (oznámeno pod číslem K(1998) 1849) (Text s významem pro EHP) (98/419/ES) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, vzhledem k tomu, že některé země a území, které nebyly dosud zařazeny na seznam, ale které v současnosti vyvážejí produkty rybolovu do Evropského společenství, poskytly údaje o tom, že splňují podmínky alespoň rovnocenné požadavkům Společen- ství; že je nutné tyto údaje ještě doplnit, proto jsou tyto země a území zařazeny do nové přílohy II; Rady 95/408/ES rozhodnutí s ohledem na dne 22. června 1995 o podmínkách pro sestavování prozatímních seznamů provozoven třetích zemí, pro přechodné období, ze kterých jsou členské státy oprávněny dovážet určité produkty živočišného původu, produkty rybolovu nebo živé mlže (1) ve znění rozhodnutí 97/34/ES (2), a zejména na čl. 2 odst. 2 a článek 7 uvedeného rozhodnutí, ze že tomu, vzhledem k čl. 11 odst. 7 směrnice 91/493/EHS (10) nadále vztahuje po přechodné období na produkty rybolovu ze zemí a území zařazených v příloze II, aby nedošlo k přerušení dovozů ze zemí a území zařazených v nové příloze II; se vzhledem k tomu, že rozhodnutí Komise 97/296/ES (3) ve znění rozhodnutí 98/148/ES (4) stanoví seznam třetích zemí, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu určených k lidské spotřebě; že část I tohoto seznamu uvádí třetí země, na které se vztahuje zvláštní rozhodnutí a část II uvádí třetí země, které splňují podmínky čl. 2 odst. 2 rozhodnutí 95/408/ES; rozhodnutí Komise 98/420/ES (5), vzhledem k tomu, že 98/421/ES (6), 98/422/ES (7), 98/423/ES (8), 98/424/ES (9) stano- vují zvláštní dovozní podmínky pro produkty rybolovu a akva- kultury z Nigérie, Ghany, Tanzanie, Falklandů a Malediv; že by proto měly být Nigerie, Ghana, Tanzanie, Falklandy a Maledivy přidány do části I seznamu v příloze I zemí a území, z nichž je povolen dovoz produktů rybolovu k lidské spotřebě; Jamajka, Kamerun, Česká republika, vzhledem k tomu, že Kapverdy, Lotyšsko, Litva, Nikaragua, Benin, Kazachstán, Guinea Konakry, Papua-Nová Guinea, Malta, Izrael, Hong Mauricius, Kong a Uganda prokázaly, že splňují rovnocenné podmínky podle čl. 2 odst. 2 rozhodnutí 95/408/ES; že je proto nutné pozměnit část II seznamu v příloze I tak, aby obsahoval tyto země; (1) Úř. věst. L 243, 11. 10. 1995, s. 17. (2) Úř. věst. L 13, 16. 1. 1997, s. 33. (3) Úř. věst. L 122, 14. 5. 1997, s. 21. (4) Úř. věst. L 46, 17. 2. 1998, s. 18. (5) Úř. věst. L 190, 4. 7. 1998, s. 59. (6) Úř. věst. L 190, 4. 7. 1998, s. 66. (7) Úř. věst. L 190, 4. 7. 1998, s. 71. (8) Úř. věst. L 190, 4. 7. 1998, s. 76. (9) Úř. věst. L 190, 4. 7. 1998, s. 81. vzhledem k tomu, že je nutné, aby Komise u zemí a území dosud nezařazených v přílohách tohoto rozhodnutí ověřila, že podmínky vývozu jejich produktů rybolovu do Společenství jsou alespoň rovnocenné podmínkám, které se vztahují na produkci a uvádění produktů Společenství na trh; vzhledem k tomu, že opatření tohoto rozhodnutí jsou v sou- ladu se stanoviskem Stálého veterinárního výboru, PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 Rozhodnutí 97/296/ES se mění takto: 1. V článcích 1 a 2 se odkaz na „přílohu“ nahrazuje odkazem na „přílohu I“. 2. V článku 3 se odstavec 1 nahrazuje tímto: „1. Bez ohledu na článek 2 mohou členské státy pokra- čovat do 31. ledna 1999 v dovozech produktů rybolovu ze zemí a území zařazených v příloze II v souladu s čl. 11 odst. 7 směrnice 91/493/EHS. “ (10) Úř. věst. L 268, 24. 9. 1991, s. 15. 03/sv. 23 CS Úřední věstník Evropské unie 159 3. Příloha rozhodnutí 97/296/ES se nahrazuje přílohami I a II tohoto rozhodnutí. Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. července 1998. Článek 2 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. Článek 3 V Bruselu dne 30. června 1998. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise 160 CS Úřední věstník Evropské unie 03/sv. 23 PŘÍLOHA I Seznam zemí a území, ze kterých je povolen dovoz produktů rybolovu v jakékoli podobě určených k lidské spotřebě I. Země a území, na které se vztahuje zvláštní rozhodnutí na základě směrnice Rady 91/493/EHS ALBÁNIE ARGENTINA AUSTRÁLIE BANGLADÉŠ BRAZÍLIE EKVÁDOR FAERSKÉ OSTROVY FALKLANDY FILIPÍNY GAMBIE GHANA CHILE INDIE INDONÉSIE JAPONSKO JIŽNÍ AFRIKA JIŽNÍ KOREA KANADA KOLUMBIE MADAGASKAR MALAJSIE MALEDIVY MAROKO MAURITÁNIE NIGÉRIE NOVÝ ZÉLAND PERU POBŘEŽÍ SLONOVINY (CÔTE DIVOIRE) RUSKO SENEGAL SINGAPUR TANZANIE THAJSKO TCHAJ-WAN URUGUAY II. Země a území, které splňují podmínky čl. 2 odst. 2 rozhodnutí Rady 95/408/ES BELIZE BENIN ČESKÁ REPUBLIKA ČÍNA FIDŽI GRÓNSKO GUATEMALA GUINEA-KONAKRY HONDURAS HONG KONG CHORVATSKO IZRAEL JAMAJKA VIETNAM KAMERUN KAPVERDY KAZACHSTÁN (1) KOSTARIKA KUBA LITVA LOTYŠSKO MAĎARSKO (2) MALTA MAURICIUS MEXIKO NAMIBIE NIKARAGUA PANAMA PAPUA-NOVÁ GUINEA POLSKO SEYCHELY SLOVINSKO SPOJENÉ STÁTY AMERICKÉ SURINAM ŠVÝCARSKO TOGO TUNISKO TURECKO UGANDA VENEZUELA (1) Schváleno pouze pro dovoz kaviáru. (2) Schváleno pouze pro dovoz živých živočichů určených k lidské spotřebě. 03/sv. 23 CS Úřední věstník Evropské unie 161 Seznam zemí a území, z nichž je dovoz produktů rybolovu k lidské spotřebě povolen do 31. ledna 1999 podle čl. 11 odst. 7 směrnice 91/493/EHS PŘÍLOHA II ALŽÍR ANGOLA ÁZERBÁJDŽÁN (1) BAHAMY BULHARSKO KONGO-BRAZZAVILLE EGYPT ERITREA ESTONSKO MAKEDONIE GABUN GUINEA BISSAU ÍRÁN KEŇA MOSAMBIK MYANMAR RUMUNSKO SVATÁ HELENA ŠALAMOUNOVY OSTROVY (2) SRÍ LANKA SVATÁ LUCIE ZIMBABWE (1) Schváleno pouze pro dovozy kaviáru. (2) Schváleno pouze pro dovozy z Solomon Taiyo Limited


title: WRITTEN QUESTION No. 2024/98 by Laura DE ESTEBAN MARTIN to the Commission. Code of conduct for EU companies operating in LDCs

eurovoc_concepts:
ACP countries
EU Member State
OECD
code of conduct
cooperation agreement
developing countries
human rights
humanisation of work
living conditions
type of business


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1987/98 af Nikitas KAKLAMANIS til Kommissionen. Udspionering af de europæiske telekommunikationsnet

eurovoc_concepts:
State secret
United States
confidentiality
electronic mail
facsimile
protection of communications
secret service
telephone
transmission network