title: Ehdotus: neuvoston päätös tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan yhteisölle suorina toimina (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
EU research policy
Joint Research Centre
innovation
research and development
research expenditure (EU)

text: 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/105 Ehdotus neuvoston päätökseksi ja esittelyn erityisohjelmasta, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan yhteisölle suorina toimina (1998—2002) teknologisen kehittämisen tutkimuksen, (98/C 260/08) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(98) 305 lopull. — 98/0184 (CNS) (Komission esittämä 10 päivänä kesäkuuta 1998) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, sekä katsoo, että Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellä N:o. /98/EY (1) hyväksyneet kaudeksi 1998—2002 tutki- musta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (TTK) koske- van Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman, jossa yksilöidään muun muassa suorana toimintana toteutetta- vat tutkimustyöt, perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrä- tään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin ja että kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista, Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutki- musta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994—1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätök- sen N:o 1110/94/EY (2) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljän- (1) Neuvoston 23 päivänä maaliskuuta 1998 vahvistama yhtei- nen kanta (EY) N:o 31/98 (EYVL C 178, 10. 6. 1998, s. 49). (2) EYVL L 126, 18. 5. 1994, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 2535/97/EY (EYVL L 347, 18. 12. 1997, s. 1). nen puiteohjelman suoran toiminnan täytäntöönpanemi- seksi toteutettavia erityisohjelmia koskevan neuvoston päätöksen 7 artiklan 3 kohdan mukaan komission on teetettävä ulkopuolinen arvio, jollainen on toimitettu yhdessä komission päätelmien ja huomautusten kanssa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaaliko- mitealle sekä alueiden komitealle, Yhteisen tutkimuskeskuksen hallintoneuvostoa on kuultu tämän erityisohjelman tieteellisistä ja teknisistä tavoit- teista, jotka kuvataan komission 5 päivänä marraskuuta 1997 hyväksymässä valmisteluasiakirjassa (3) ja tässä pää- töksessä, perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti tähän erityisohjelmaan sovelletaan yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumissäännöistä sekä tutkimus- tuloksista saatujen tietojen levittämisestä tehtyä päätöstä. /. /EY (4), ja mainitun päätöksen mukaan yhteisellä tutkimuskeskuksella on oikeus osallistua epäsuoraan toi- mintaan, tämän ohjelman toteuttamisessa olisi aiheellista toteuttaa etenkin 130 m artiklan mukaisesti kansainvälisiä yhteis- työtoimia kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestö- jen kanssa, tämän ohjelman täytäntöönpanoon kuuluu myös sellaista toimintaa ja sellaisia järjestelyä, joilla on tarkoitus edistää tuloksellista tutkimusta ja teknologista kehittämistä sekä levittää ja käyttää tutkimuksen ja teknologisen kehittämi- sen tuloksia erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) hyödyttävällä tavalla ja lisäksi tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta tukevaa toimintaa, ensimmäisen Euroopan innovaatioita koskevan toiminta- suunnitelman tavoitteiden mukaan viidennen puiteohjel- man tutkimustoiminnan olisi oltava selvemmin innovoi- (3) KOM(97) 553 lopull. (4) KOM(97) 587 lopull. (EYVL C 40, 7. 2. 1998, s. 14). C 260/106 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 vaa; YTK:n olisi edistettävä aktiivisesti innovaatioita ja teknologiansiirtoa, ja ritellään perusperiaatteiden mukaisesti sekä viidennen puiteohjelman liitteessä I mainittujen, kolmeen ryhmään jaettujen valintaperusteiden nojalla. tämän ohjelman täytäntöönpanoa olisi seurattava, jotta se voidaan tarvittaessa mukauttaa tieteen ja teknologian kehitykseen ja tarpeisiin; ohjelman edistymisestä olisi teh- tävä riippumaton arvio sopivana ajankohtana, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Hyväksytään suorana toimintana toteutettavaa tutki- musta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskeva eri- tyisohjelma, jonka YTK toteuttaa (jäljempänä ’erityisoh- jelma’), kaudeksi, joka alkaa [. ] ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2002, viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 mukaisesti. 2 artikla 1. Rahamäärä, joka tarvitaan viidennen puiteohjelman liitteen III mukaisesti tähän ohjelmaan kuuluvien YTK:n suorien toimien toteuttamiseen (jäljempänä ’määrä’), on 815 miljoonaa ecua. 2. Mainitun määrän alustava jakauma käy ilmi liitteestä II. 3. Kyseisestä määrästä — 200 miljoonaa 1998–1999, — 615 miljoonaa 2000–2002. ecua on tarkoitettu kaudelle ecua on tarkoitettu kaudelle 2. Tähän erityisohjelmaan sovelletaan tuloksia koskevan tiedon levittämissääntöjä. 3. Yhteisön rahoitusosuutta koskevista yleisistä sään- nöistä säädetään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa. 4. Suorat TTK-toimet määritellään viidennen puiteohjel- man liitteissä II ja IV. 5. Tämän ohjelman täytäntöönpanoa koskevat erityis- säännöt määritetään liitteessä III. 4 artikla Ottaen huomioon 3 artiklan 1 kohdassa vahvistetut perusteet ja liitteessä II mainitut tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio a) seuraa tämän erityisohjelman toteutusta ja esittää tarvittaessa ehdotuksia sen mukauttamiseksi viiden- nen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti, b) teettää tämän ohjelman kattamilla aloilla tehdystä työstä ulkopuolisen arvion viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 5 artikla 1. Komissio laatii työohjelman, jossa kuvataan yksityis- kohtaisesti: a) liitteen II sisältö, Määrää mukautetaan myöhemmin viidennen puiteohjel- man 3 artiklan 3 kohdassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. b) ohjeellinen aikataulu erityisohjelman toteutusta var- ten. 4. Budjettivallan käyttäjä määrittää vuosittain kunkin varainhoitovuoden määrärahat tässä päätöksessä yksilöi- tyjen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopis- teiden mukaisesti edellyttäen, että varoja on saatavilla monivuotisissa rahoitusnäkymissä. 2. Työohjelma päivitetään tarvittaessa. 6 artikla 3 artikla 1. Tämän ohjelman toteutuksesta vastaa komissio, ja sen toteuttaa YTK. 1. Liitteessä II eritellään tämän ohjelman pääalat, tieteel- liset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet, jotka mää- 2. Komissiota neuvoo tässä tehtävässä YTK:n hallinto- neuvosto (jäljempänä ’hallintoneuvosto’). 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/107 3. Komission edustaja esittää hallintoneuvostolle: 4. Komissio tiedottaa hallintoneuvostolle säännöllisesti tämän erityisohjelman toteutuksesta. a) tämän päätöksen 5 artiklassa tarkoitetun työohjelman liittyviä toimenpide- ja päivittämiseen laatimiseen ehdotuksia, 7 artikla b) yksityiskohtaiset ohjeet viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa määrättyä ulkopuolista arviota varten, Komissio voi pyytää YTK:ta toteuttamaan yhteisen edun nimissä hankkeita yhteisön ulkopuolisiin maihin sijoittau- tuneiden oikeushenkilöiden kanssa, kun tällä voidaan tosiasiallisesti edistää suorien toimien toteuttamista. c) mahdollisesti tarvittavia mukautuksia erityisohjelman liitteessä II mainittuihin tavoitteisiin tai painopisteisiin taikka sen liitteessä I mainittujen rahavarojen jakami- seen varmistaakseen, että erityisohjelma on edelleen tarkoituksenmukainen tieteen ja teknologian kehityk- sen ja tarpeiden kannalta. 8 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. LIITE I TÄMÄN OHJELMAN ARVIOITUJEN RAHOITUSTARPEIDEN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN Toimintatyyppi Kansalaisten palveleminen Kestävyyden edistäminen Euroopan kilpailukyvyn tukeminen 39,39 % 43,56 % 17,05 % (1) Joista noin 6 % voidaan osoittaa kartoitusvaiheen tutkimuksia varten. (2) Kokonaismäärään sisältyy YTK:n talousarviosta tuleva osuus, jota tarvitaan sen osallistuessa kustannustenjakoperiaat- teella toteutettaviin toimiin. Yhteensä 815 miljoonaa ecua (1), (2) LIITE II SUORIEN TOIMIEN TIETEELLISET JA TEKNISET TAVOITTEET JA PAINOPISTEET A. YTK:n tehtävä Yhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on antaa tarvelähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea EU:n politiikan suunnittelulle, toteutukselle ja seurannalle eri aloilla. YTK toimii Euroopan komission palveluksessa unionin tieteen ja teknologian viitekeskuksena. Se on lähellä päätöksentekokoneistoa ja palvelee jäsenvaltioiden yhteisiä etuja, ja se on riippumaton kaupallisista tai kansallisista eduista. YTK tekee korkealuokkaista erikoisalojen tutkimusta läheisessä yhteistyössä teollisuuden ja muiden laitosten kanssa sekä tukee päätöksentekijöitä paneutumalla yksittäisten kansalaisten huolenaiheisiin, vähentää ihmisen ja ympäristön välistä vastakkainasettelua ja edistää kestävää kehitystä. C 260/108 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 YTK:n työ edellyttää tehokasta verkottumista jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten laitosten kanssa esimerkiksi tutkimusverkkojen, yhteishankkeiden tai henkilöstönvaihdon avulla. Tämä on tärkeää, sillä YTK:n tehtävä on täydentää viidennen puiteohjelman epäsuoraa toimintaa koskevaa osuutta. Epäsuorat toimet ovat edelleen EU:n pääasiallinen tapa kehittää ja testata uusia ideoita, mutta YTK:n tehtävä on auttaa ideoiden soveltamisessa päätöksentekijöiden avuksi. B. Tavoite: tukea muutoksen hallintaa Teknologian kehitys erityisesti biotieteissä ja tietotekniikassa muuttaa elintapojamme, työtapojamme ja maailmaa. Muutokset ovat monisyisiä ja toisistaan riippuvaisia, joten politiikassa mukana olevat tarvitsevat tukea ymmärtääkseen, miten teknologia voidaan valjastaa tarjoamaan kansalaisille parempia palveluja, miten teollisuus voi hyödyntää uusia tilaisuuksia ja miten voidaan harjoittaa sellaista politiikkaa, joka suojelee kansalaisia muutosten tuoman hyödyn mukana tulevilta vaaroilta. YTK on komission tieteellinen työväline, ja sen on voitava tukea muutoksen hallintaa ja EU:n päätöksentekoa tutkimalla esille tulevia ongelmia, antamalla tieteellistä ja teknistä tukea politiikan laadintaa ja toteuttamista varten sekä seuraa- malla realistisesti poliittisten toimenpiteiden toimivuutta. Valittaessa YTK:n toteutettavia toimia sovelletaan kahta periaatetta: — Merkityksellisyys EU:n politiikan kannalta. Koska YTK tuntee poliittiset tavoitteet, se voi tehdä tutkimustyötään ajoissa ja tukea politiikan muotoilua niissä kysymyksissä, joissa sen apua eniten tarvitaan. — Toissijaisuus (subsidiariteetti). Tähän liittyy kaksi näkökohtaa. Ensinnäkin tutkimusta on tehtävä aloilla, joilla EU:n osallistuminen on tarkoituksenmukaista, ja toiseksi on oltava perusteltua, että EU puuttuu asiaan juuri YTK:n kautta. YTK toimii siis muun muassa kansainvälisissä kysymyksissä, kuluttajansuoja- asioissa ja petosten torjumisessa, koska sen ainutlaatuisesta yleiseurooppalaisesta luonteesta koituu näillä aloilla lisähyötyä. C. YTK:n ohjelma Viidenteen puiteohjelmaan kuuluva YTK:n erityisohjelma heijastaa niitä suuria muutoksia, joita Euroopassa ja koko maailmassa on tapahtunut viimeisten kymmenen vuoden aikana. Muutokset ovat edistäneet kasvua ja hyvinvointia, mutta on huolehdittava, että kasvu jatkuu, että Euroopan teollisuus voi kilpailla oikeuden- mukaisesti sisämarkkinoilla ja laajemmilla maailmanmarkkinoilla, että kasvu on kestävää ja että Euroopan kansalaiset voivat elää puhtaassa ja turvallisessa ympäristössä. YTK:n ohjelma on jaettu kolmeen pääaihealueeseen: I. Kansalaisten palveleminen II. Kestävän kehityksen edistäminen III. Euroopan kilpailukyvyn tukeminen Ensimmäisessä aihealueessa on tavoitteena tukea politiikka, jolla suojellaan yksityisiä kansalaisia. Tähän kuuluvilla toimenpiteillä taataan, että kuluttaja voi luottaa siihen, että hänen ostamansa ja syömänsä elintarvikkeet on tunnistettu ja merkitty oikein, että hän on eurooppalaisena veronmaksajana suojassa petoksilta, että hän saa nauttia nykyaikaisen lääketieteen tarjoamista mahdollisuuksista, että hänen saamansa tiedot ovat luotettavia ja että häntä suojellaan luonnon ja ihmisen aiheuttamilta vaaroilta. Toinen pääaihepiiri on kestävä kehitys. Tämä merkitsee kasvun jatkumista samalla ympäristöä suojellen, luonnonvarojen säilyttämistä, biologisen monipuolisuuden ylläpitämistä ja sen varmistamista, että EU voi edelleen rahoittaa näiden alojen toimintaa ja estää petoksia kaivamasta maata näiden pyrkimysten alta. Yksi EU:n tärkeimpiä poliittisia tavoitteita on, että ympäristönäkökohdat sisällytetään kaikkeen muuhun politiik- kaan, ja sellaisen lainsäädännön laatiminen, johon näiden näkökohtien sisällyttäminen on mahdollista säilyttäen samalla laaja vapaiden markkinoiden politiikka, on lainsäätäjille melkoinen haaste. YTK tukee 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/109 kestävyystavoitteita analysoimalla poliittisten vaihtoehtojen ympäristövaikutuksia, tukemalla petosten vas- taisia toimenpiteitä maa- ja kalatalouspolitiikassa, osallistumalla kansainvälisiin pyrkimyksiin estää maail- manlaajuista ympäristömuutosta ja tutkimalla, miten Euroopan ekosysteemit muuttuvat ja miten ne voitaisiin säilyttää. Kolmannen aihealueen päätavoitteena on edistää EU:n teollisuuden kilpailukykyä tukemalla tiedon ja tutkimustulosten siirtoa tiedeyhteisöstä teollisuudelle. YTK esimerkiksi hyödyntää erityisasiantuntemustaan auttamalla uusia ja nopeasti kehittyviä teollisuusaloja käyttämään viimeisintä teknologiaa, kuten maan havainnointia ja kehittyneitä materiaaleja, esimerkiksi biomateriaaleja. Myös muilla sopivilla toimilla tuetaan tärkeimpiä poliittisia tavoitteita, kuten EU:n laajenemista ja jäseneksi hakeneiden maiden yhdentä- mistä yhteisiin sisämarkkinoihin, liittymistä edeltävää strategiaa sekä EU:n ja Välimeren maiden välistä yhteistyötä. EU:n ja sen kumppanimaiden tiede- ja teollisuusyhteisöjen välisten mahdollisten synergioiden lisäämiseksi on vielä tehtävä työtä. Kaksi horisontaalista tekijää yhdistää kaikkia kolmea YTK:n tutkimusaihealuetta. Yksi niistä ovat mittaustekniikka, standardit ja testaus, jotka muodostavat yhden YTK:n erikoisaloista. Toinen on teknis- taloudellinen tieto, jonka ansiosta EU:n toimielimille voidaan tarjota nopeata neuvontaa uusien teknologioi- den kehittämisestä, läpimurtojen todennäköisyydestä, niiden uhkana ilmenevistä yhteiskunnallisista haas- teista sekä niiden mahdollisesta vaikutuksesta politiikkaan. Tähän kuuluu muiden suurten teollistuneiden alueiden kehityksen seuraaminen ja niistä oppiminen. Kummatkin tehtävät kuuluvat erottamattomasti kaikkeen YTK:n toimintaan, vaikkei sitä erikseen mainittaisi. Seuraavassa esitettävää ohjelmaa ei pitäisi tarkastella jähmeänä YTK:n työohjelmaluonnoksena seuraaviksi neljäksi vuodeksi, vaan pikemminkin yleiskuvana nykyisistä poliittisista tavoitteista ja niiden painopisteistä. YTK:n ohjelmaan on odotettavissa muutoksia sitä mukaa kuin tiede ja teknologia kehittyvät ja poliittiset tavoitteet ja asiakkaiden tärkeinä pitämät tavoitteet muuttuvat. I. KANSALAISTEN PALVELEMINEN Ensimmäinen YTK:n tutkimusaihealueista keskittyy kansalaiseen. Tavoitteena on tukea EU:n politiikkaa niillä aloilla, joiden on tarkoitus suojella kansalaisia, antaa heille tietoa, ylläpitää heidän terveyttään ja taata heille turvalliset elinolot. Kuluttajapolitiikka ja kuluttajien terveyden suojelu ovat keskeisiä aiheita EU:n politiikassa, ja Amsterdamin sopimus laajentaa entisestään kuluttajansuojan oikeudellista perustaa. Politiikan päätavoitteita ovat kulutta- jan suojelu sisämarkkinoilla, markkinoiden avoimuuden vahvistaminen, kuluttajien luottamuksen paranta- minen varsinkin täydellisemmän ja tehokkaamman tiedotuksen ja koulutuksen avulla, keskustelu- ja kuulemisjärjestelmän kehittäminen Euroopan komission ja kuluttajajärjestöjen välille sekä järjestöjen ja teollisuuden välisen vuoropuhelun kehittäminen. Lisäksi on varmistettava, että kuluttajien edut otetaan riittävällä tavalla huomioon EU:n politiikan kehittämisessä muilla aloilla. YTK antaa politiikalle tieteellistä tukea. Tietotekniikka on bioteknologian ohella nopeimmin kehittyvä tekniikan ala, ja EU:n tietoyhteiskunta- aloitteessa, jossa tosin tunnustetaan, että markkinavoimat ohjaavat kehitystä, varmistetaan, että politiikassa hyödynnetään kaikki tekniikan tuomat edut ja että yksilöt voivat luottaa tietoon, joka on käsitelty turvallisesti. YTK tukee aloitetta antamalla teknistä neuvontaa palvelujen luotettavuudesta ja helpottamalla tiedonsaantia. Kolmas ala, jolla YTK pyrkii palvelemaan kansalaisia, on terveydenhoito. Tässä on tavoitteena hyödyntää niitä erityisaloja, joilla YTK:lla on ainutlaatuista teknistä asiantuntemusta tautien diagnosoimisessa ja hoidossa. Kansalaisten terveyden suojaamiseen tarkoitettuihin EU:n toimenpiteisiin kuuluvat elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuuden ohella muun muassa autojen turvallisuutta koskeva lainsäädäntö, direktiivit työtur- vallisuudesta sekä rakennusalan ohjeet. YTK antaa teknistä tukea näille toimenpiteille, määrittää miten uudella tekniikalla voidaan reagoida rajat ylittäviin luonnononnettomuuksiin kuten tulviin ja edistää EU:n työtä henkilömiinojen poistamiseksi. C 260/110 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 I. 1 Kuluttajansuoja Kuluttajien terveyden suojaamiseksi EU:n toimielimet johtavat tiedekomiteoita, joiden työskentely perustuu korkeaan laatuun, riippumattomuuteen ja avoimuuteen, varmistavat tarkastuksin, että hygienia- ja elintarvi- keturvallisuussääntöjä noudatetaan sekä arvioivat kuluttajien terveyttä mahdollisesti uhkaavia vaaroja. Syynä kuluttajapolitiikan voimistamiseen on ollut yleinen halu sovittaa yhteen kehittyneiden tekniikoiden tarjoamat ja nopeasti lisääntyvät mahdollisuudet lisätä markkinoilla olevien tuotteiden valikoimaa ja alentaa niiden kustannuksia ja toisaalta sopivat kuluttajansuojatoimenpiteet. On selvää, että tämä politiikka edellyttää vahvaa tieteellistä tukea, jotta kyseessä olevat monitahoiset kysymykset voitaisiin ymmärtää ja jotta tuotteen laadun ja alkuperän tarkastamiseen voidaan soveltaa viimeisintä teknologiaa. YTK tukee EU:n politiikkaa tällä alalla soveltaen uutta teknologiaa kuluttajansuojatoimenpiteisiin, ja se on valmis arvioimaan uusia vaaroja ja reagoimaan niihin sitä mukaa kuin niitä ilmenee. Työhön kuuluu: — Tutkimuksia, joilla tuetaan rehujen, elintarvikkeiden, juomien ja kulutustavaroiden laadun ja turvallisuu- den analyysimenetelmien yhdenmukaistamista ja validointia, vertailutietojen kehittämistä elintarvikkei- den ja juomien aitouden ja alkuperäisyyden määrittämiseksi, tarkastusmenetelmien perustamiseksi ja riskien arviointia varten, menetelmiä ja referenssejä elintarvikkeiden merkintöjen ja petostenvastaisten tekniikkojen kehittämiseksi. — Tuki yhteisön bioteknologiapolitiikan täytäntöönpanolle, muun muassa geneettisesti muunnettujen organismien seuranta- ja tunnistusmenetelmät ja riskinarviointitutkimukset. — Toksikologiset tutkimukset elintarvikkeissa esiintyvien erilaisten vieraiden aineiden, toksisten kemikaa- lien (esimerkiksi hormonien toimintaa vahingoittavien aineiden) ja patogeenisten mikro-organismien terveys- ja muista vaikutuksista, riskinarviointimallien ja -menetelmien laatiminen. — Turvallisten vaihtoehtojen validointi in vivo -kokeille, joilla nykyään määritetään kemikaalien, lääketuot- teiden ja kulutustavaroiden toksikologisia vaaroja. I. 2 Lääketieteen ja terveydenhuollon sovellukset Useilla YTK:ssa kehitetyillä tekniikoilla, jotka liittyvät ydintekniikkaan, mittaustekniikkaan, tietotekniik- kaan ja materiaalitieteisiin, on sovellusmahdollisuuksia lääketieteen ja terveydenhuollon alalla, ja ne ovat riittävän kypsiä jatkokehittämistä varten. Tässä työssä voidaan hyödyntää YTK:n laitteistoja ja ainutlaa- tuista asiantuntemusta, ja sitä jatketaan edelleen verkoissa yhdessä lääketieteen ja farmasian yhteisöjen kanssa. Tutkimukseen kuuluu: — Ydintekniikkaan perustuvien syövän hoitokeinojen, boorineutronisieppaushoidon ja alfaimmunoterapian sovellusten sekä lääketieteellisen kuvantamisen aktiivinen tukeminen. — Biologisesti yhteensopivien materiaalien ja biomekaanisten komponenttien testausmenetelmien normien laatimista edeltävä tutkimus ja validointi, joidenkin lääkinnällisten laitteiden kelpuuttaminen normien ja standardien yhdenmukaistamista varten, vertailumateriaalien kehittäminen, tuotanto ja varmentaminen kliinisiä diagnooseja varten sekä koelaitteiden validointi. — Tuki telemaattisille järjestelmille, joilla vaihdetaan turvallisesti sääntöjenmukaista tietoa lääkevalmisteista EU:ssa. I. 3 Tietoyhteiskunnasta hyötyminen YTK:n asiantuntemusta tietotekniikassa käytetään EU:n tietoyhteiskunta-aloitteen käytövarmuuskysymysten tukemiseen ja petosten vastaisten toimenpiteiden lujittamiseen. Työhön kuuluu: — Tuki Euroopan käyttövarmuusaloitteelle, johon kuuluvat järjestelmien elinkelpoisuuden tutkimus, palve- lujen käyttövarmuuden luonnehdinta ja sulautettujen järjestelmien hyväksymismenetelmät, uusien verk- kotekniikoiden, päätöksenteon tukijärjestelmien ja lääketieteellisten tietojärjestelmien sovellukset ja esittelyt sekä tutkimustulosten käyttö tilastollisissa ja maantieteellisissä sovelluksissa. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/111 — Tuki petostenvastaisille toimenpiteille, muun muassa tehokkaiden, luotettavien ja turvallisten viestintä- järjestelmien kehittäminen ja käyttö EU:n julkisten viranomaisten keskuudessa ja komissiossa, hälytysjär- jestelmän kehittäminen ja eri lähteistä olevien suurien tietomäärien analyysi- ja valvontamenetelmät. I. 4 Kansalaisten turvallisuus: ihmisen aiheuttamat vaarat ja luonnonuhat EU käyttää erilaisia keinoja suojellakseen ihmisiä vaaroilta. Näitä ovat henkilöautojen ja korkeapainelaittei- den valmistusstandardit, vaarallisten kemikaalien merkintä- ja ilmoitusvelvollisuudet sekä velvollisuus ilmoittaa onnettomuuksista. YTK:lla on aktiivinen rooli näiden periaatteiden toteuttamisessa ja uusien turvallisuusmääräysten kehityksen tukemisessa. — Tuki yhteisön työturvallisuusmääräyksille analysoimalla teollisuusonnettomuuksia koskevia tietoja, anta- malla tietoja toimivaltaisille viranomaisille ja teollisuudelle sekä antamalla teknistä neuvontaa komissi- olle. — Korkeapainelaitteiden suunnittelu, prototyyppien tekeminen, validointi ja tarkastusmenetelmien yhden- mukaistaminen turvallisuuden maksimoimiseksi työpaikalla, tuki uusien standardien kehittämiselle ja käyttöönotolle. Vedyn vuorovaikutus rakennusaineiden kanssa ja teollisuuden turvallisuusnormien ja -standardien laadinta. — Kemiallisten tuotteiden seuranta, valvonta ja hallinta, uusien ja jo käytössä olevien kemikaalien ilmoitus-, luvananto-, luokitus- ja merkintämääräysten täytäntöönpano ja parantaminen, ympäristövaa- rojen arvioinnin tutkimus. — Henkilömiinojen poistamistoiminnan tieteellisenä ja teknisenä perustana toimivan tutkimusfoorumin ylläpito ja kehittäminen, luettelon laatiminen miinatyypeistä ja niiden tunnisteista, miinakenttien tutkimissuunnitelmien laatiminen ja luotettavien paikantamis- ja hävittämismenetelmien luominen, vertailuperusteiden ja standardien laatiminen sekä raivausmenetelmien ka käytettävissä olevien laitteiden validointi. — Laittomien huumeiden kemiallinen karakterisointi ja välineet niiden alkuperän määrittämiseksi. — Kuljetusajoneuvojen ja suojakaiteiden rakenteellisen turvallisuuden luonnehdinta, jäsenvaltioiden testaus- laitteistojen kalibrointi sekä perinteisiä törmäystestejä täydentämään tarkoitettujen simulointimenetel- mien validointi. — Tuki lennoilla tapahtuneita vaaratilanteita koskevan yhteisen eurooppalaisen raportointijärjestelmän perustamiselle, johon kuuluu inhimillisen virheen vaikutusten tutkiminen. — Rakennusstandardien (Eurocodes) laadinnan ja kehittämisen tukeminen, rakennusten ja tie- ja vesiraken- nustekniikan rakenteiden turvallisuuden ja luotettavuuden varmistamiseen seismisten liikkeiden, voimak- kaiden iskujen ja liikenteen aiheuttaman tärinän varalta tähtäävät tutkimukset, joihin kuuluvat Euroo- pan kulttuuriperintöä olevien merkittävien muistomerkkien suojelusovellukset, niiden rappeutumisen arviointi ja niiden restaurointitekniikat. — Maan havainnointitekniikoiden sovellukset riskien ja vahinkojen arviointia varten sekä luonnonuhkien (esimerkiksi metsäpalojen, tulvien, maanvyörymien, kuivuuden ja rannikkomyrskyjen) seuranta ja kriisien jälkihoito. II. KESTÄVÄN KEHITYKSEN EDISTÄMINEN Teknologinen kehittäminen, kestävä kehitys, ympäristön kunnioittaminen ja siitä huolehtiminen ovat unionille tärkeitä tavoitteita, jotka on merkitty perustamissopimukseen ja joihin pyritään yhteisellä politii- kalla ja yhteisillä toimilla. Yhteisön viides ympäristötoimintaohjelma (1992—2000) on EU:n ympäristöpolitiikan perusta. Siinä maini- taan kestävän kehityksen noudattaminen 1990-luvun haasteeksi. Hiljattain julkaistussa toimintasuunnitel- massa yksilöidään viisi ensisijaista alaa, joilla yhteisön toimintaa olisi vauhditettava. Ensimmäinen niistä on ympäristöasioiden integrointi muihin politiikkoihin, kuten maatalous-, liikenne-, energia-, teollisuus- ja matkailupolitiikkaan. Toinen on laajemman välinevalikoiman käyttö, erityisesti markkinakeinojen mutta myös rakennepolitiikan käyttö unionin politiikan täytäntöönpanossa. Kolmas on yhteisön lainsäädännön C 260/112 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 täytäntöönpanon ja soveltamisen voimistaminen. Neljäs on yleisön tietoisuuden herättäminen ja viides unionin profiilin nostaminen kansainvälisissä asioissa: yhteistyön lujittaminen Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Välimeren kumppanuusmaiden kanssa sekä EU:n roolin vahvistaminen kansainvälisessä ympäris- tötoiminnassa ja kauppa- ja ympäristökysymysten hoitamisessa. YTK:n tieteelliset ja tekniset palvelut tarjoavat asiantuntemusta, joka auttaa kyseessä olevien asioiden ymmärtämistä ja tukee toimintaohjelman kaikkien viiden kohdan toteuttamista. Sen laaja tiedepohja edistää perusteltujen ja realististen raja-arvojen asettamista epäpuhtauksille, yleisesti hyväksyttyjen vertailumateriaa- lien tuottamista ja niiden seurantaan käytettäviä mittauksia, ehdotetun lainsäädännön vaikutusten ennakoin- tia, parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden yksilöimistä, teollisuusprosessien parantamista ja pilaantu- misen vähentämistä varten saatavilla olevan tieteellisen tiedon arviointia, maailmanlaajuisten ilmastonmuu- tosprosessien ja niiden vaikutuksen ymmärtämistä sekä sellaisten uusien tekniikoiden tunnistamista, jotka voivat vaikuttaa kestävään kehitykseen. Erityisen paljon työtä tullaan tekemään energia- ja liikennealoilla. Kestävyyden parantamiseen tähtäävä YTK:n tutkimustyö tukee komissiota, Euroopan parlamenttia, jäsen- valtioita ja alalla toimivia EU:n virastoja, ja siihen kuuluvat seuraavat kohdistetut tehtävät: II. 1 Ympäristönsuojelun sisällyttäminen EU:n muuhun politiikkaan Perustamissopimuksen mukaisesti komission on arvioitava kaikkien sellaisten ehdotusten seuraukset, jotka vaikuttavat ympäristöön, ja pyrittävä sisällyttämään kestävyyttä koskevat tavoitteet kaikkiin alakohtaisiin politiikkoihin, kuten maatalous-, energia-, liikenne- ja aluekehityspolitiikkaan. YTK tukee näitä pyrkimyk- siä — sosiaalis-taloudellisilla ja teknis-taloudellisilla tutkimuksilla, joilla pyritään parantamaan ympäristönsuo- jelun sisällyttämistä EU:n alakohtaisiin politiikkoihin; näihin kuuluu tapaustutkimuksia ja sääntelyväli- neiden mittaus- ja analysointimenetelmien kehittämistä (ns. vihreä kirjanpito), — maanpinnan ja maankäytön dynamiikan tutkimuksella sekä alue- ja kaupunkirakentamisen suuntausten tutkimuksilla, maataloutta ja ympäristöä koskevien kysymysten tutkimuksella käyttäen pääasiassa maan havainnointia, rannikkoalueiden hallinnalla sekä ympäristön heikkenemisen indikaattorien kehittämisellä ja yhdenmukaistamisella. II. 2 Ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen EU:n lainsäädäntö edellyttää, että uusissa teollisuuslaitoksissa käytetään parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa ympäristön pilaantumisen vähentämiseksi yhtenäisellä tavalla, toisin sanoen niin, että ilman, maaperän ja veden pilaantuminen otetaan huomioon. Tämän ja muiden pilaantumisen vähentämisen hallintatoimenpiteiden tukemiseksi on välttämätöntä, että epäpuhtauksien havaitsemiseksi kehitetään järjes- telmiä ja että mittaukset yhtenäistetään kaikkialla unionissa. YTK:n työhön kuuluu siksi: — tuki ympäristölainsäädännölle (esimerkiksi veden, ilman ja maaperän) pilaantumisen yhtenäiseksi ehkäi- semiseksi ja vähentämiseksi teollisuudessa, viitekehyksen kehittäminen parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden käyttämistä varten useilla teollisuudenaloilla sekä kilpailukykyyn ja työllisyyteen kohdistu- vien lainsäädännön vaikutusten arviointi, — tuki ympäristön pilaantumisen seurantatekniikoiden kansainväliselle yhdenmukaistamiselle, vertailumate- riaalien ja -mittausten kehittäminen ja tuotanto eri ympäristöissä (esim. maaperä, vesi, ilma tai eliöt) ympäristön pilaantumisen vähentämiseksi, — tutkimukset vertailumenetelmien yhdenmukaistamisen ja validoinnin edistämiseksi veden laadun analy- soinnissa, veden seurannassa, veden käsittelyssä ja vesihuollossa, veden epäpuhtauksien aiheuttamien toksikologisten vaarojen arviointi, toiminta hätätilanteissa, veden laadunvalvonnan menetelmät ja perusteet, tutkimukset vesihuoltokäytännöistä ja niiden vaikutuksista EY:n lainsäädännöllä suojelluilla maantieteellisillä alueilla sekä tulvien ja kuivuuden uhkaamilla alueilla, — teollisesta ja sotilaallisesta toiminnasta aiheutuvan maaperän saastumisen paikantamistekniikoiden kehittäminen ja meren pilaantumisen (levien kukinnan, öljyvuotojen jne. ) seurantatekniikoiden kehittä- minen, mukaan lukien pilaantumista aiheuttavien alusten tunnistaminen, 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/113 — tutkimukset ilmanlaadun valvontamenetelmien ja kaupunkialueiden ilmanlaadun arviointiperusteiden yhdenmukaistamisen ja validoinnin edistämiseksi, vaihtoehtoisten polttoaineiden vaikutus ilmanlaatuun ja mikrohiukkaspäästöihin, ympäristön radioaktiivisuuden valvonta, alueelliset ohjelmat valikoitujen alueiden ympäristön seurannan toteuttamiseksi (esimerkiksi Alppeja koskeva yleissopimus). II. 3 Maailmanlaajuinen ilmastonmuutos Allekirjoittamalla Kioton pöytäkirjan teollisuusmaat sitoutuivat vähentämään kasvihuonekaasujen päästöjä. EU, joka neuvotteli jäsenvaltioidensa puolesta, on luvannut vähentää päästöjään 8 prosentilla vuoden 1990 tasosta. EU tarvitsee vahvaa teknistä tukea säilyttääkseen uskottavuutensa ilmastonmuutossopimuksen sopimuspuolena, vahvistaakseen asemaansa kansainvälisissä yhteyksissä, ymmärtääkseen Euroopan tulevai- suuden eri vaihtoehtoja, joihin kuuluvat luonnonvarojen hallinnan tai hallitsematta jättämisen seuraukset, kansanterveys ja biologinen monimuotoisuus, saadakseen esille vaarat ja epävarmat tekijät ja tehdäkseen asianmukaiset poliittiset päätökset. YTK tukee EU:n politiikkaa seuraavin keinoin: — tutkimalla kasvihuonekaasujen ja aerosolien virtaamista, tutkimalla kasvihuonepäästöihin johtavia prosesseja, arvioimalla Kioton pöytäkirjan vaikutuksia päästötasoihin, ilmanlaatuun, ilmastonmuutok- seen ja Euroopan talouteen, tukemalla Euroopan poliittisia aloitteita, — käyttämällä maan havainnointia merten ja maan tärkeimpien luonnonvarojen kartoittamiseen, seuran- taan ja inventoimiseen maailmassa. Globaaleilla tietojärjestelmillä ja malleilla tuetaan havaittujen suuntausten analysointia ja ymmärtämistä. Eurooppalaisille tutkimusverkoille hankitaan pääsy maail- manlaajuisiin tietokantoihin. II. 4 Energia ja liikenne Energian loppukulutus jakautuu Euroopassa lähes tasan teollisuuden (29 %), liikenteen (32 %) ja kotita- louksien ja palvelusektorin (39 %) kesken. Suurin osa on tuotettu fossiilisilla polttoaineilla. Öljytuotteet ovat hallitsevassa asemalla liikennealalla, ja lähes kaksi kolmannesta kivihiilestä käytetään sähkön tuotan- toon. Eurooppa voi noudattaa kansainvälisiä sopimuksia ja toteuttaa kestävän kehityksen tavoitteen vain käyttämällä tehokkaita päästönvähennystoimia ja korvaamalla fossiiliset polttoaineet uusiutuvilla energia- lähteillä. Vuonna 1996 julkaistussa vihreässä kirjassa uusiutuvista energialähteistä todettiin, että EU:n perustamissopimus tarjoaa monia mahdollisuuksia edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä, ja ehdotet- tiin, että EU lujittaa politiikkaansa savuttaakseen 12 prosentin osuuden energian kotimaisesta kokonaisku- lutuksesta vuoteen 2010 mennessä. YTK tukee EU:n politiikkaa seuraavilla tavoilla: — Uusiutuvat energiamuodot sisällytetään energiajärjestelmiin ja niihin liittyviin sosiaalis-taloudellisiin tutkimuksiin. Kehitetään uusia testaustekniikoita ja esitetään ehdotuksia normien ja standardien laatimiseksi aurinkosähkö- ja aurinkolämpöjärjestelmille. Kehitetään varastointijärjestelmiä uuden suk- upolven energiajärjestelmille, polttokennoja ja eristysmateriaalien luokitusta. Vetyä tutkitaan polttoai- neena kiinnittäen erityistä huomiota turvallisuuteen ja teknis-taloudellisten näkökohtien analyysiin. — Kehittyneitä materiaaleja parannetaan ja arvioidaan, uusia pintakäsittelytekniikoita kehitetään korkeissa lämpötiloissa toimivien järjestelmien turvallisuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi. Kehitetään sovelluksia suurtehoisten energiantuotantojärjestelmien ja -komponenttien päästöjen vähentämiseksi ja kustannuste- hokkuuden parantamiseksi, mukaan lukien koneiden ja voimaloiden toiminnallisen iän pidentämiseen tähtäävät tekniikat ja materiaalitekniikat. Osallistutaan uusien normien ja standardien kehittämiseen. Yhdenmukaistetaan testausmenetelmiä ja tarkastusmenettelyjä ja laaditaan standardeja rakenteellisten materiaalien ja komponenttien karakterisointia varten. — Tutkitaan neutronien ja materiaalien välistä vuorovaikutusta, tuotetaan neutroneja koskevaa vertailutie- toa energiantuotantoa varten kansainvälisten sopimusten puitteissa. Tehdään alan teknis-taloudellista tutkimusta ja tarjotaan korkean tason koulutusta teollisuuden tueksi kiinnittäen erityistä huomiota jäseneksi hakeneisiin ja liittymiseen valvmistautuviin maihin. — Kehitetään ja validoidaan uusia päästönvalvonta- ja päästönrajoitustekniikoita maa-, ilma- ja meriliiken- nejärjestelmiä varten. Analysoidaan eri päästönrajoitustekniikoita koskevaa tietoa ja luodaan vertailula- boratorio kiertotestausten ja -verkkojen koordinointia varten. Tehdään kustannus-hyöty-tutkimuksia ja toteutetaan teknis-taloudellista mallintamista ja kehitetään pohjaa teknisille standardeille. — Tehdään tutkimuksia kaupunki- ja alueliikennejärjestelmien kysynnän kehityksen arvioimiseksi. C 260/114 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 II. 5 Maatalous, maaseudun kehittäminen ja kalatalous EU:n politiikkana on tehdä maataloudesta kilpailukykyisempää maailmanmarkkinoilla ja asettaa kestävä maaseudun kehittäminen, kuluttajaystävälliset tuotteet ja ympäristöystävällisemmät käytännöt ensiarvoiseen asemaan. EU:n itälaajentumiseen on valmistauduttava, sillä se merkitsee maatalousmaan lisääntymistä 50 prosentilla ja maatalouden työvoiman määrän kaksinkertaistumista. Petosten ehkäisy on tärkeää, koska kysymys on suuresta budjetista, koska maatalouteen liittyy terveysriskejä ja koska kalatalouteen liittyy kestävyyskysymyksiä. YTK:lla on edelleen aktiivinen rooli politiikan tukemisessa seuraavilla keinoilla: — Teknis-taloudellinen tulevaisuudentutkimus ja skenaariot, joilla pyritään saamaan lisää tietoa ravintoket- juun ja aluekehityspolitiikkaan liittyvien toimintaperiaatteiden pitkän aikavälin kehityksestä. Tutkimuk- sessa painotetaan tieteen ja teknologian osuutta näillä keskeisillä EU:n politiikan aloilla ja tarkastellaan laajempia poliittisia yhteyksiä (esim. laajentumispolitiikkaa ja Välimeren-politiikkaa). — Maaseutuympäristön kehityksen tutkimus, maaseutu- ja rannikkoalueilla tapahtuvien muutosten seu- ranta (ympäristövaikutukset, metsien kehitys ja metsänhoito, maatalouden ja vesiviljelyn suuntaukset, matkailu) maan havainnointitekniikalla, rannikkoalueiden hallinta. — Kalatalousalan säännellyn toiminnan valvontamenetelmien kehittäminen ja arviointi. — Agrometeorologinen mallien kehittäminen satojen ennakoimista varten (erityisesti EU:n laajentumista ajatellen), tulosten seuranta yhdenmukaisuuden varmistamiseksi yhteisen maatalouspolitiikan toiminta- linjojen ja petosten vastaisen toiminnan kanssa, viljelijöiden tekemien ilmoitusten perusteella jäsenvalti- oissa tehtävän työn yhdenmukaistaminen ja laadunvalvonta, maatalouden tietojärjestelmien suuntaami- nen maataloustoiminnan painopistealoille, kehittyneiden tilastomenetelmien ja näytteenottostrategioiden kehittäminen tukien valvomiseksi ratkaisevassa tilien tarkastamis- ja hyväksymisvaiheessa. — Tietokannan suunnittelu ja käyttö karjan liikkeiden rekisteröimiseksi ja seuraamiseksi kaikkialla Euroopan unionissa, tekninen tuki kaiken EU:n karjan luotettavan tunnistus- ja merkintäjärjestelmän toteuttamiselle, mukaan lukien yleinen laadunvalvonta ja elektronisten järjestelmien varmentaminen. — Sertifioitujen vertailumateriaalien kehittäminen ja tuotanto ja verteilumenetelmien kehittäminen maata- loustuotteiden laadun turvaamiseksi (esimerkiksi ravintoaineet ja raaka-aineissa esiintyvät kontaminan- tit). III. EUROOPAN KILPAILUKYVYN TUKEMINEN Merkittävimmät tavat, joilla EU edistää talouden kehitystä, kasvua ja työpaikkojen luomista, ovat teollisuuden kilpailukyvyn edistäminen ja toimivien sisämarkkinoiden rakentaminen kaikkia tuotteita ja palveluja varten. EU myös neuvottelee kolmansien maiden kanssa kauppasopimuksia, jotka takaavat EU:n tuotteille oikeudenmukaisen pääsyn markkinoille ja edistävät talouskasvua kehitysmaissa. Talouskasvu on myös rakennerahastotoiminnan tavoitteena. Siihen kuuluvat muun muassa Phare- ja Tacis-ohjelmat, joilla autetaan heikommassa asemassa olevia alueita ja maita yhdentymään täysin sisämarkkinoille ja maailman talouteen. Hyvän kauppatavan mukainen kauppa on riippuvaista kansainvälisesti sovituista standardeista, ja YTK tukee edelleen hyvin perusteltujen eurooppalaisten ja kansainvälisten normien, standardien, käytännesääntö- jen ja vertailuvälineiden edistämistä ja kehittämistä. Aluepolitiikalle annettavaan tukeen kuuluu YTK:ssa kehitetyn teknologian siirto teollisuudelle ja toimenpiteet, joilla edistetään uusien teollisuusalojen kilpailuky- kyä maailmanmarkkinoilla. Sellainen on muun muassa maan havainnointi, jossa YTK:lla on erityisasiantun- temusta. Lisäksi kehitetään tieteellistä infrastruktuuria Välimeren kumppanuusmaissa. Pyrkimyksiä lujite- taan määrittämällä yleisten tutkimusten avulla, miten teknologiaa siirretään tutkimuksesta teollisuuteen ja miten teollisuuden muuttuvat toimintamallit vaikuttavat työllisyyteen. III. 1 Työllisyys, teknologia ja teollisuuden kilpailukyky Työllisyyttä ja kilpailukykyä koskevat asiat hallitsevat poliittista keskustelua Euroopassa vielä tulevinakin vuosina. YTK antaa tukeaan seuraavilla keinoilla: 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/115 — Teknologian, työllisyyden ja kilpailukyvyn välisiä suhteita tarkastellaan. Yksilöidään parhaita käytäntöjä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi. Analysoidaan yhteiskunnallisten tekijöiden (iän, sukupuolen jne. ), eri alojen rakenteellisten muutosten (teollisuuden, palvelujen, instituutioiden jne. ), tekniikan muutosten sekä EU:n politiikan (euron, laajentumisen, sääntelyn purkamisen jne. ) vaikutuksia kilpailukykyyn ja työllisyyteen tulevaisuuden Euroopassa. — Analysoidaan tekijöitä, jotka rajoittavat epäsuotuisassa asemassa olevien Euroopan alueiden kehitystä, ongelmakohtien poistamiseksi ja kilpailukyvyn ja työllisyyden lisäämiseksi. Tehdään tulevaisuudentutki- musta eurooppalaisen tutkimuksen painopisteistä ja tieteen ja teknologian merkityksestä aluekehityk- selle. III. 2 Kansainvälisen kauppajärjestelmän tukemien normeilla Teollisuus tarvitsee ennakoitavia ja luotettavia markkinoille pääsyä koskevia edellytyksiä, ennen kuin se ryhtyy suuriin investointeihin, joita markkinoille tulo vaatii. Kaikkien markkinoilla toimivien on myös voitava tukeutua vakiintuneisiin, varmistettaviin ja kansainvälisesti hyväksyttyihin mittauksiin, jotta markki- noiden sääntely olisi varmasti avointa ja jotta epäoikeudenmukaiselta kilpailulta ja turhilta kiistoilta vältyttäisiin. YTK pyrkii näihin tavoitteisiin seuraavilla keinoilla: — Bureau Commun de Re´fe´rencen (BCR) sertifioimien vertailumateriaalien karakterisointi, tuottaminen ja varastointi ja niiden stabiliteetin testaus ja niiden kansainvälinen jakelu edistää monenlaista YTK:n toimintaa eri politiikkojen tukemiseksi (ympäristö-, kuluttajansuoja- ja terveyspolitiikan, teollisuuden kilpailukyvyn jne. ). Sertifioituja teollisia vertailumateriaaleja tuotetaan erityisesti silloin, kun tarvitaan nopeata toimintaa tai kun varastot on korvattava. — Primaarien isotooppimittausten suunnittelu ja toteutus, isotooppivertailumateriaalien valmistus ja virtu- aalitutkimuslaitoksen perustaminen primaareja isotooppimittauksia varten kansallisten mittauslaitosten kanssa kemiallisten mittausten kansainvälisen verteilukelpoisuuden edistämiseksi, akkreditointilaitosten ja laadunvarmistusjärjestelmien tukemiseksi ja kemiallisten mittausten jäljitettävyyden toteuttamiseksi käyttäen yhteisiä vertailukohtia sekä tuki jäsenvaltioille niiden omien mittausjärjestelmien laatimisessa. — Analyyttisten vertailumenetelmien kehittäminen ja validointi eri alkuaineille ja niiden kemiallisille muodoille, radionuklideille ja orgaanisille komponenteille, radionuklideja koskevan metrologian tutki- mus primaaristandardien valmistamista varten, laitteiden kalibrointi ja pieninä määrinä esiintyvien aineiden määrittäminen. — Normien laatimista edeltävä tutkimus ja tuki materiaalien mittaus- ja testausstandardien kehittämiselle uusia teknologioita kuten nanoteknologioita varten. III. 3 Innovaatio ja teknologiansiirto On yleisesti tunnustettu, että innovaatio tuo mukanaan kilpailukykyä ja kasvua. YTK tukee pyrkimyksiä ymmärtää prosesseja, jotka hallitsevat tiedon siirtoa tutkimussektorilta yksityissektorille, ja pyrkii maksimoi- maan oman teknologiansa teollisuudelle tuoman hyödyn. Työhön kuuluu: — Euroopan innovaatiojärjestelmään liittyviä tutkimuksia, joilla pyritään parantamaan Euroopan tieteellis- ten ja teknologisten mahdollisuuksien hyödyntämistä. Erityistä huomiota kiinnitetään parhaiden mene- telmien ja käytäntöjen selvittämiseen tietämyksen luomista, siirtoa, ostamista ja myymistä varten, yritysten organisaatioon, koulutuksen vaatimuksiin, pk-yritysten erityistarpeisiin sekä YTK:n verkostojen yhteyksiin yrityspolitiikan verkostojen kanssa. — Tuki kilpailukykyisen, kestävän ja lisäarvoisen Maan havainnointialan kehittämiselle Euroopassa yksilöi- mällä uusia käyttäjiä, kehittämällä uusia tuotteita ja palveluja ja kehittämällä välineitä Maan havain- noinnin avulla saatavien tietojen ja palvelujen asiakkaiden hyväksi. — YTK:n tutkimustulosten hyödyntäminen, käyttäjien tarpeiden tutkimus, innovaatio- ja teknologiansiirto- hankkeiden valinta YTK:n kehittämiä tekniikoita varten, prototyyppien valmistaminen ja demonstrointi käyttäjille ja mahdollisille sijoittajille. Etusijalle asetetaan yhteistyö huipputeknologian pk-yritysten kanssa. C 260/116 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 III. 4 Unionin laajentuminen, jäsenyyteen valmistautuminen ja kansainvälinen yhteistyö Markkinoiden maailmanlaajuistumisesta johtuva teknologian liikkuminen, EU:n nykyiset ulkopoliittiset tavoitteet ja tarve turvata EU:n taloudelliset edut vaativat lujittamaan vuoropuhelua ja yhteistyötä tiede- ja teknologia-asioissa tulevien kumppanuusmaiden kanssa. YTK tukee unionin laajentumisprosessia jakamalla tietämystään EU:n tulevien jäsenvaltioiden tutkijoiden kanssa, ottamalla heitä vastaan ja kannustamalla heitä käyttämään YTK:n laitteistoja ja liittymään sen verkostoihin. — YTK edistää EU:n jäseneksi hakeneiden maiden ja muiden EU:n ulkopuolisten maiden organisaatioiden liittymistä kansainvälisiin mittausarviointiohjelmiin ja ulottaa kehittyneitä materiaaleja ja standardeja koskevat verkot kyseisten maiden teollisuuteen ja tutkimuslaitoksiin. — YTK kehittää yhteistyötä Välimeren etelä- ja itäpuolisten kumppanuusmaiden kanssa parhaiden käytän- töjen ja tieteellisen tiedon vaihtamiseksi ja teknis-taloudellisen panoksen antamiseksi Barcelonan prosessin tavoitteita varten. — YTK luo monitieteisen tietokannan yhdenmukaisesta maantieteellisestä tiedosta laajentuvaa Euroopan unionia varten. YTK huolehtii tarvittavasta teknisestä koordinaatiosta ja edistää standardien laatimista ohjelmistoille ja sellaisten menetelmien luomista, joilla maantieteelliset tietojärjestelmät saadaan täysin yhteensopiviksi. LIITE III SUORIEN TOIMIEN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT ERITYISSÄÄNNÖT 1. Komissio toteuttaa suorat toimet liitteessä II kuvailtujen tieteellisten ja teknisten tavoitteiden ja sisällön perusteella. YTK:n hallintoneuvosto neuvoo komissiota tässä tehtävässä. Tähän liittyvä toiminta toteutetaan asianomaisissa yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) tutkimuslaitoksissa. 2. Toimintaansa toteuttaessaan YTK osallistuu tarpeen vaatiessa ja mahdollisuuksien mukaan jäsenvaltioi- den julkisten ja yksityisten laboratorioiden verkostoihin tai eurooppalaisiin tutkimusyhteenliittymiin taikka organisoi sellaisia. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön teollisuuden, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten kanssa. Myös yhteisön ulkopuolisiin maihin sijoittautuneet tutkimuslaitokset voivat osallistua Euroopan yhteisön ja kyseisten maiden väliseen tieteelliseen ja tekniseen yhteistyöhön. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja entisen Neuvostoliiton tutkimuslaboratorioiden ja -laitosten kanssa. Hankkeiden toteuttamisen ansiosta saatavaa tietoa levittää YTK itse (ottaen huomioon luottamukselli- suusseikkojen mahdollisesti asettamat rajoitukset). 3. Liitännäistoimenpiteisiin kuuluvat: — apurahansaajien, vierailevien tutkijoiden ja työkomennuksella olevien asiantuntijoiden vierailut YTK:n tutkimuslaitoksissa, — YTK:n henkilöstön tilapäinen työskentely kansallisissa laboratorioissa, teollisuuden laboratorioissa ja korkeakouluissa, — erikoiskoulutus Euroopan yhteisön politiikan laatimisen ja toteuttamisen tueksi sekä erikoiskoulutus, jossa painotetaan monitieteisyyttä, — järjestelmällinen tiedonvaihto muun muassa järjestämällä tieteellisiä seminaareja, työpajoja ja kong- resseja sekä tieteellisten julkaisujen kautta, — hankkeiden ja ohjelmien toimivuuden riippumaton tieteellinen ja strateginen arviointi. 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/117 LIITE IV LUETTELO YTK:N TÄRKEIMMISTÄ TYÖVÄLINEISTÄ JA LAITTEISTOISTA Tehtäviensä suorittamista varten YTK:lla on ainutlaatuinen yhdistelmä laitteistoja ja asiantuntemusta, joiden vahvuus perustuu jäsenvaltioiden organisaatioiden kanssa tehtyyn tutkimustyöhön, joka on laatunsa tai kustannustensa vuoksi tehtävä Euroopan tasolla. — Euroopan rakennearviointilaboratoriossa ELSAssa (European Laboratory for Structural Assessment) on yksi maailman suurimpia reaktioseiniä. Se on 16 metriä korkea ja 21 metriä leveä ja suunniteltu kestämään iskuja, jotka riittävät vääntämään tai vahingoittamaan luonnollisen kokoisia rakennusten, suurten tie- ja vesirakenteiden ja historiallisen muistomerkkien jäljennöksiä. Sillä voidaan myös testata niiden lujittamis- ja korjausmenetelmiä ja tehdä normien laatimista edeltävää tutkimusta suunnittelu- ja rakennestandardeja varten EU:ssa. — LDTF-laitosta (Large Dynamic Test Facility) käytetään sellaisten perinteisten ja uusien rakennemateriaa- lien (alumiinin, betonin, teräksen, komposiittimateriaalien jne. ) mekaanisten ominaisuuksien karakteri- sointiin, jotka ovat turvallisuuden kannalta ratkaisevia (esim. ilmailu-, auto-, energia-, mekaniikka- ja offshore-teollisuudessa). Laitoksen avulla voidaan tehdä suurten kappaleiden dynaamisia testauksia ja mitata tarkkaan energiavirtaa törmäyshetkellä. Laitoksessa käytetään kimmoenergiaa, joka on varastoi- tunut 100 metriä pitkiin kaapeleihin. Kaapelit on esijännitetty kahdella hydraulisella männällä ja kiinnitetty laukaistavilla pulteilla, joiden murtuminen vapauttaa energian. — LISA-laitos (transportable LInear Synthetic Aperture rail radar) on suurten rakennelmien rakenteellisten muutosten arviointiin ja luonnononnettomuuksien ja ihmisen aiheuttamien onnettomuuksien (esimer- kiksi maanvyörymien, teollisuusjätteiden tai sotilaallisesta toiminnasta syntyvien jätteiden) vaikutusten analyysiin käytettävä huipputarkka laitos. — EMSL (European Microwave Signature Laboratory) on laitos, joka edistää tutkakuvaustekniikan tutkimusta. Laboratorio muodostuu kupolinmuotoisesta kaiuttomasta huoneesta, jonka säde on noin 10 metriä ja jonka ansiosta voidaan helpommin mitata luonnollisten kokoisten esineiden radiosirontapara- metrejä. Liikkuvilla ja kiinteillä antenneilla mitataan liikuteltavalle tasolle kiinnitetyn kohteen bistaattisia polarimetrisiä sirontaparametrejä. Näin voidaan muun muassa mitata henkilöautojen ”tutkatunnisteita”, joita voidaan sitten käyttää automaattisissa navigointijärjestelmissä. — EGO (European Optical Goniometer) on laitos, jossa luonnehditaan luonnollisia ja keinotekoisia kohteita niiden optisten ja termisten ominaisuuksien perusteella. Sen avulla voidaan analysoida spektro- emissio ja spektrin sirontaominaisuuksia valvotuissa ympäristöoloissa käyttäen sekä luonnollisia että keinotekoisia valonlähteitä. Se tarjoaa ainutlaatuiset testaus- ja arviointimahdollisuudet uuden sukupol- ven optisten anturien (ns. älykkäät anturit) sertifiointia varten. — Cyclotron-hiukkaskiihdytintä (40 MeV Variable Energy) käytetään lääkinnällisten radioisotooppien tuottamiseen. Yksi tärkeitä hankkeita on PET (positroniemissiotomografia), jossa alueelliset viranomai- set, sairaalat ja YTK tutkivat yhdessä tätä lupaavaa aivojen kuvausteknologiaa. Toisessa sovelluksessa luodaan säteilyttämällä radionuklideja näytteiden pintakerroksessa. Tämä aktivoitu kerros antaa lähettä- mänsä gammasäteilyn kautta tietoa materiaalin käyttäytymisestä toimintatilanteessa, esimerkiksi tutkitta- essa autojen moottorien kulumista. — ESTI (European Solar Test Installation) on eurooppalainen aurinkosähkötekniikan vertailulaboratorio. Siellä mitataan, testataan ja sertifioidaan valokennoja, -moduuleja ja -laitteistoja. Se on hiljattain saanut laadunvarmistushyväksynnän. Se tukee uutta ja nopeasti kehittyvää teknologiaa alalla, jolla Euroopan teollisuudella ja yksittäisillä kansallisilla laboratorioilla on rajalliset testausmahdollisuudet. — 150 MeV GELINA (Geel Electron Linear Accelerator) on yksi maailman tehokkaimmista laajaspektri- sistä neutronilähteistä. Se on omaa luokkaansa neutronien ja materiaalien välisen vuorovaikutuksen tutkimuksessa ja erityisesti neutronien vaikutusalojen mittauksissa. Yleiseurooppalaisuutensa ansiosta siitä on tullut ratkaiseva laitos tarvittavan tarkan neutronitiedon määrittämisessä. C 260/118 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 8. 98 — INDOORTRON-laboratorio on 30 kuutiometrin sääkaappi, jonka lämpö, suhteellinen kosteus, ilman- laatu ja ilmanvaihto voidaan säätää. Sääkaapin avulla voidaan toteuttaa laitteiden säteilytestejä, määrittää sisämateriaaleista tapahtuvia päästöjä, testata malleja, jotka ennakoivat epäpuhtauksien keskittymiä sisäilmassa, testata ilmanpuhdistuslaitteiden tehokkuutta ja tehdä tutkimuksia ihmisen altistumisesta. — AMALissa (Advanced Mobile Analytical Laboratory) voidaan arvioida teollisuuslaitosten ja kaatopaik- kojen saastumista, valvoa jätevesiä ja yleisemmin analysoida kemiallisesti orgaanisia ja epäorgaanisia epäpuhtauksia niiden esiintymispaikoilla. — Ultrapuhdas kemian laboratorio on pinta-alaltaan 120 m2, ja siellä on 16 työpistettä, joista kuutta tai kahdeksaa voidaan käyttää samanaikaisesti. Laboratorio on ”luokkaa 10”, toisin sanoen yhdessä kuutiojalassa ilmaa voi olla alle 10 hiukkasta, jotka ovat suurempia kuin 0,5 µm. Laboratoriota käytetään kaikenlaisiin ultrapuhtaisiin toimenpiteisiin, kuten erittäin alhaisessa pitoisuudessa esiintyvien aineiden karakterisointiin. Maailmassa on vain viisi tällaista laboratoriota. — YTK:lla on Euroopan suurin korkean suorituskyvyn massaspektrometrien keskittymä. Niitä käytetään analyysivälineinä monenlaisessa YTK:n toiminnassa, esimerkiksi hyvin tarkoissa isotooppimittauksissa, joita tarvitaan ydin- ja ympäristöalan vertailumittauksissa, primaarivertailumateriaalien varmentami- sessa, lääketieteellisessä diagnosoinnissa tarvittavien mittausmenetelmien validoinnissa, kemiallisten mit- tausten kehittämisessä Syste`me Internationalin mukaisesti, elintarvikkeiden aitouden varmentamiseen käytettävien edistyneiden menetelmien kehittämisessä ja laittomien huumausaineiden alkuperän määrittä- misessä. — Monikäyttöinen ja joustava laboratorio, joka tuottaa ympäristöalan, biologian, kliinisen alan, maatalou- den ja teollisuuden vertailumateriaaleja Euroopan kehittyneimmillä laitteistoilla ja tekniikoilla, kuten puhdastiloissa materiaalien käsittelyä, kylmäjauhatusta, pakastekuivatusta, hyvin puhdasta jauhamista, ultrahienoa luokitusta ja leijusulatusta varten. Luettelo tärkeimmistä virastoista ja vertailulaboratorioista YTK on perustanut useita yksiköitä, virastoja ja vertailulaboratorioita, joilla tuetaan EU:n politiikkaa eri aloilla. — Maan tarkkailukeskus (CEO). CEO:n tarkoituksena on lisätä maan havainnoinnista saatavan tiedon ja alan palvelujen asiakaskuntaa ja markkinoita. (Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, KOM(96) 617 lopullinen. ) — Euroopan viinin, alkoholin ja väkijuomien toimisto (BEVABS) tukee EU:n lainsäädäntöä, joka koskee alan tuotteiden laatua ja alkuperää. (Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, KOM(93) 360 lopullinen. ) — Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskus (ECVAM) tukee EU:n lainsäädäntöä, joka koskee toksikologisissa testeissä ja muissa tieteellisissä kokeissa käytettyjen eläinten suojelua. (Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, KOM(91) 1794 lopullinen. ) — Euroopan kemikaalivirasto (ECB) tukee EU:n lainsäädäntöä, joka koskee nykyisten ja tulevien kemikaa- lien valvontaa ja hallintoa. (Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, EYVL C 1, 5. 1. 1993, s. 3. ) — Euroopan ilmansaastetutkimuksen keskuslaboratorio (ERLAP) ja REM (Radioactive Environment Moni- toring) tukevat EU:n lainsäädäntöä, joka koskee ilmanlaatua ja radioaktiivisuuden seurantaa ympäris- tössä. — Euroopan maaperäviraston (ESB) avulla jäsenvaltioiden organisaatiot voivat laatia maaperäkarttoja yhdenmukaistaakseen työtään ja vastatakseen paremmin EU:n politiikan tarpeiden asettamiin haastei- siin. — Alppien alueen tarkkailu- ja tietojärjestelmä (”Alppien alueen tarkkailukeskus”) tukee Alppeja koskevan yleissopimuksen puitteissa alueen maita Alppien maaseutualueiden hallinnassa ja niiden kestävässä kehityksessä. (Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, KOM(93) 713 lopullinen. ) 18. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 260/119 — Trooppisten metrien tietojärjestelmä (TFIS) on tärkeä maailman trooppisia metsiä koskeva tietolähde. Se tarjoaa täsmällistä ja ajanmukaista tietoa trooppisten metsien ekosysteemien tilasta ja metsäpaloista. — Bioteknologian tietojärjestelmä (BIOSAFE) tukee EU:n lainsäädäntöä, joka koskee geneettisesti muunnel- tujen organismien käyttöä suljetuissa oloissa, tarkoituksellista levittämistä ympäristöön ja vaarojen arviointia. — Euroopan ympäristön pilaantumisen yhtenäisen ehkäisemisen ja vähentämisen toimisto (EIPPCB) tukee EU:n lainsäädäntöä, joka koskee suurista teollisuuslaitoksista johtuvan ympäristön pilaantumisen yhtenäistä ehkäisemistä ja vähentämistä parhaan käytettävissä olevan tekniikan käsitteen perusteella. (Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, KOM(97) 733 lopullinen. ) — Suuronnettomuuksien vaaroja tutkivan toimiston (MAHB) tehtävänä on antaa tieteellistä ja teknistä tukea suurten teollisuusriskien hallinnalle ja suuronnettomuuksien estämiselle ja rajoittamiselle. Siihen kuuluvat suuronnettomuuksien raportointijärjestelmän tietokanta ja yhteisön teollisuusriskien dokumen- tointikeskus. (Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille, KOM(96) 7 lopullinen. ) — Maatalouden kaukokartoitusseuranta (MARS) tukee yhteistä maatalouspolitiikkaa tilastollisilla väli- neillä, jotka on mukautettu useihin EU:n tason tavoitteisiin. Sen avulla jäsenvaltioissa myös tarkastetaan ja valvotaan viljelijöiden ilmoituksia. (Neuvoston päätös 94/753/EY, tehty 14. 11. 1997. ) — YTK:n neutronivertailulaboratorion tavoitteena on tehdä korkean erotuskyvyn neutronivertailumittauk- sia, radionuklidimittaustekniikkaa ja matalan tason γ-spektrometriaa sekä valmistaa ja sertifioida primaarisia radioaktiivisuusstandardeja tutkimukseen, lääketieteeseen ja teollisuuteen. — YTK:n isotooppimittausten vertailulaboratorion tavoitteena on tehdä primaareja isotooppimittauksia ja tuottaa isotooppivertailumateriaaleja sekä kehittää kemian metrologiaa sekä ydinmateriaalivalvonnan ja ympäristönsuojelun laadunvalvontaa. Se myös osallistuu kansainvälisiin mittausten arviointiohjelmiin (IMEP ja REIMEP) ja validoi lääketieteellisiin diagnooseihin, elintarvikkeiden aitouden selvittämiseen ja laittomien huumausaineiden alkuperän selvittämiseen käytettäviä instrumentteja. — YTK:n vertailumateriaalien tutkimuslaitoksen tavoitteena on tuottaa mahdollisimman korkealaatuisia kemiallisia, biologisia, kliinisiä, teollisia, ympäristöalan ja ydinalan sertifioituja vertailumateriaaleja, varastoida ja markkinoida niitä sekä kehittää analyyttisia vetailumenetelmiä eri alkuaineita ja niiden kemiallisia muotoja, radionuklideja ja orgaanisia komponentteja varten


title: Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni ta' l-10 ta' Ġunju 1998 li temenda d-Deċiżjoni 97/830/KE li timponi kondizzjonijiet speċjali fuq l-importazzjoni ta' pistaċċi u xi prodotti magħmula mill-pistaċċi li joriġinaw jew li twasslu mill-Iran (notifikat taħt id-dokument nru K (1998) 1509) (Test b'rilevanza għaż-ŻEE

eurovoc_concepts:
Iran
food inspection
foodstuffs legislation
import policy
nut
public health

formats: html pdf print

text: 30 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11/Vol. 29 31998D0400 20. 6. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 176/37 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI ta’ l-10 ta’ Ġunju 1998 li temenda d-Deċiżjoni 97/830/KE li timponi kondizzjonijiet speċjali fuq l-importazzjoni ta’ pistaċċi u xi prodotti magħmula mill-pistaċċi li joriġinaw jew li twasslu mill-Iran (notifikat taħt id-dokument nru K (1998) 1509) (Test b’rilevanza għaż-ŻEE (98/400/KE) IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ, Wara li kkonsidrat it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, Wara li kkonsidrat id-Direttiva tal-Kkonsill 93/43/KEE ta’ l-14 ta’ Ġunju 1993 dwar l-iġene ta’ l-affarijiet ta’ l-ikel (1) u b’mod partikolari l-Artikolu 10(1) tagħha, Wara konsultazzjoni ma’ l-Istati Membri, l-Kummissjoni, Billi l-importazzjoni tal-pistaċċi u xi prodotti derivati mill-pistaċċi li joriġinaw jew li twasslu mill-Iran; fid-Deċiżjoni 97/830/KE (2) adottat miżuri jimponu kondizzjonijiet speċjali li fuq Billi jinħtieġ li ma’ l-Anness II tad-Deċiżjoni msemmija hawn fuq jiżdiedu punti ta’ dħul għal Franza, l-Irlanda, l-Italja u l-Awstrija li minnhom jistgħu jiġu impurtati pistaċċi u xi prodotti magħmula mill-pistaċċi li oriġinaw jew twasslu mill-Iran; Billi għalhekk, f’ġieħ il-kjarezza, l-Anness II għandu jinbidel, ADDOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI: L-Anness II tad-Deċiżjoni 97/830/KE hu b’dan mibdul kif ġej: Artikolu 1 “ANNESS II Lista tal-Punti tad-Dħul li minnhom pistaċċi u prodotti magħmula mill-pistaċċi li joriġinaw jew li jitwasslu mill-Iran jistgħu jiġu importati fil-Komunità Ewropea Stat Membru Punt ta’ Dħul BELGIQUE-BELGIË Antwerpen DANMARK DEUTSCHLAND (1) ĠU L 175, tad-19. 7. 1993, p. 1. (2) ĠU L 343, ta’ l-11. 12. 1997, p. 30. Minden dán kikötő és repülőtér, valamint az összes határállomás HZA Lörrach — ZA Weil am Rhein-Autobahn, HZA Stuttgart — ZA Flughafen, HZA München-Flughafen, HZA Hof — ZA Schirnding, HZA Weiden — ZA Furth im Wald-Schafberg, HZA Weiden — ZA Waidhaus-Autobahn, Bezirksamt Reinickendorf von Berlin, Abteilung Finanzen, Wirtschaft und Kultur, Veterinär- und Lebensmittelaufsichtsamt, Grenzkontrollstelle, HZA Frankfurt (Oder) — ZA Auto- bahn, HZA Cottbus — ZA Forst-Autobahn, HZA Bremen — ZA Neustädter Hafen, HZA Bremerhaven — ZA Container Terminal, HZA Bremerhaven — ZA Rotersand, HZA Hamburg-Freihafen-Abfertigungsstelle, HZA Hamburg-Freihafen — ZA Ericus- Abfertigungsstelle Südbahnhof, HZA Hamburg-Freihafen — ZA Köhlfleetdamm, HZA Hamburg-St. Annen — ZA Altona, HZA Hamburg-Waltershof- Abfertigungsstelle, HZA Hamburg-Waltershof — ZA Flughafen, HZA Frankfurt am Main-Flughafen, HZA Braunschweig-Abfertigungsstelle, HZA Hannover- Abfertigungsstelle, HZA Lüneburg — ZA Stade, Stadtverwaltung Dresden, Lebensmittelüberwachungs- und Veterinäramt, Grenzkontrollstelle Dresden- Friedrichstadt Weisseritzkreis, Lebensmittelüberwachungs- und Veterinäramt, Grenzkontrollstelle (für Straßen- Oberlausitzkreis transport), Lebensmittelüberwachungs- und Veterinäramt, Grenzkontrollstelle Ludwigsdorf (für Straßentransport), HZA Itzehoe — ZA Pinneberg Niederschlesischer Bahntransport), Landratsamt Landratsamt (für 11/Vol. 29 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 31 Stat Membru Punt ta’ Dħul ΕΛΛΑΔΑ ESPAÑA FRANCE IRELAND ITALIA LUXEMBURG NEDERLAND ÖSTERREICH PORTUGAL SUOMI-FINLAND SVERIGE UNITED KINGDOM Αθήνα, Πειραιάς, Ελευσίνα, Αερολιμένας, Αθηνών, Θεσσαλονίκη, Βόλος, Πάτρα, Ηράκλειο Κρήτης, Αερολιμένας Κρήτης, Εύζωνοι, Ειδομένη, Ορμένιο, Κήποι, Κακαβιά, Νίκη, Προμαχώνας, Πύθιο, Ηγουμενίτσα, Κρυσταλλοπηγή Algeciras (Puerto), Alicante (Aeropuerto, Puerto), Almería (Aeropuerto, Puerto), Bar- celona (Aeropuerto, Puerto), Bilbao (Aeropuerto, Puerto), Cádiz (Puerto), Cartagena (Puerto), Gijón (Aeropuerto, Puerto), Huelva (Puerto), La Coruña-Santiago de Compostela (Aeropuerto, Puerto), Las Palmas de Gran Canaria (Aeropuerto, Puerto), Madrid-Barajas (Aeropuerto), Málaga (Aeropuerto, Puerto), Palma de Mallorca (Aero- puerto), Pasajes-Irún (Aeropuerto, Puerto), Santa Cruz de Tenerife (Aeropuerto, Puerto), Santander (Aeropuerto, Puerto), Sevilla (Aeropuerto, Puerto), Tarragona (Puerto), Valencia (Aeropuerto, Puerto), Vigo-Villagareia (Aeropuerto), Marín (Puerto), Vitoria (Aeropuerto), Zaragoza (Aeropuerto) Marseille (Bouches-du-Rhône) Le Havre (Seine-Maritime) Az összes kikötő, repülőtér és határállomás Ufficio Sanità marittima ed aerea di Ancona Ufficio Sanità marittima ed aerea di Bari Ufficio Sanità marittima ed aerea di Genova Ufficio Sanità marittima di Livorno Ufficio Sanità marittima ed aerea di Napoli Ufficio Sanità marittima di Ravenna Ufficio Sanità marittima di Salerno Ufficio Sanità marittima ed aerea di Trieste Dogana di Fernetti-Interporto Monrupino (Trieste) Centre douanier, Croix de Gasperich, Lussemburgu Rotterdam HZA Graz, Nickelsdorf, Spielfeld, HZA Wien Lisboa Helsinki Göteborg Channel Tunnel Terminal, Dover, Felixstowe, Gatwick Airport, Goole Grangemouth, Harwich, Heathrow Airport, Heysham, Hull, Immingham, Ipswich, King’s Lynn, Leith, Liverpool, London (including Tilbury and Thamesport), Manchester Airport, Manchester Container Port, Manchester including Ellesmere Port, Middlesbrough, Newhaven, Poole, Shoreham, Southampton” Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri. Artikolu 2 Magħmula fi Brussel, fl-10 ta’ Ġunju 1998. Għall-Kummissjoni Martin BANGEMANN Membru tal-Kummissjoni


title: Reglamento (CE) nº 1209/98 de la Comisión de 10 de junio de 1998 relativo a la venta a las fuerzas armadas, a precio fijado por anticipado, de carne de vacuno en poder del Reino Unido

eurovoc_concepts:
United Kingdom
armed forces
beef
boned meat
intervention agency
intervention stock
sale

text: 11. 6. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 166/39 REGLAMENTO (CE) No 1209/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 10 de junio de 1998 relativo a la venta a las fuerzas armadas, a precio fijado por anticipado, de carne de vacuno en poder del Reino Unido LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 805/68 del Consejo, de 27 de junio de 1968, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com ´un de mercados en el sector de la carne de bovino (1), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2634/97 (2), y, en particular, el apartado 3 de su art(cid:146)culo 7, Considerando que la introducci(cid:155)n de medidas de inter- venci(cid:155)n en el sector de la carne de vacuno ha provocado una acumulaci(cid:155)n de existencias; que, para evitar una prolongaci(cid:155)n excesiva de su almacenamiento, es preciso vender parte de esas existencias; Considerando que la carne de vacuno de intervenci(cid:155)n est ´a sujeta en el Reino Unido a determinadas restricciones de movimiento, tal como establece la Decisi(cid:155)n 98/256/CE del Consejo (3), que deben encontrarse por lo tanto las salidas apropiadas dentro del citado Estado miembro; que las fuerzas armadas y su personal asociado constituyen una posible salida; Considerando que toda venta a las fuerzas armadas debe efectuarse con arreglo a lo dispuesto en el Reglamento (CEE) no 2173/79 de la Comisi(cid:155)n (4), cuya ´ultima modifi- caci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2417/95 (5), especialmente en sus t(cid:146)tulos I y III, y en el Reglamento (CEE) no 3002/92 (6), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n la consti- tuye el Reglamento (CE) no 770/96 (7), especialmente en su t(cid:146)tulo II, con ciertas excepciones fundadas en el uso particular que vaya a hacerse de los productos en cuesti(cid:155)n; Considerando que, para garantizar una gesti(cid:155)n econ(cid:155)mica de las existencias, el organismo de intervenci(cid:155)n debe vender prioritariamente la carne que lleve m ´as tiempo almacenada; Considerando que deben establecerse las disposiciones necesarias para el caso de que los productos sean comprados por mandatarios actuando en nombre de los beneficiarios; Considerando que las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comit(cid:130) de gesti(cid:155)n de la carne de vacuno, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:146)culo 1 Sin perjuicio de lo dispuesto en la Decisi(cid:155)n 1. 98/256/CE del Consejo, se autorizar ´a al organismo de (1) DO L 148 de 28. 6. 1968, p. 24. (2) DO L 356 de 31. 12. 1997, p. 13. (3) DO L 113 de 15. 4. 1998, p. 32. (4) DO L 251 de 5. 10. 1979, p. 12. (5) DO L 248 de 14. 10. 1995, p. 39. (6) DO L 301 de 17. 10. 1992, p. 17. (7) DO L 104 de 27. 4. 1996, p. 13. intervenci(cid:155)n del reino Unido a vender las existencias de carne de vacuno deshuesada que obren en su poder a las fuerzas armadas del Reino Unido para su utilizaci(cid:155)n por parte de dichas fuerzas armadas y su personal asociado. En el anexo I se recoge informaci(cid:155)n detallada sobre 2. los productos y su precio de venta. A efectos de la aplicaci(cid:155)n del presente Reglamento, 3. por se entender ´an las personas «personal empleadas por las fuerzas armadas del Reino Unido en calidad de civiles y las personas que visiten los estableci- mientos militares. asociado» 4. Las ventas se efectuar ´an con arreglo a las disposi- ciones del Reglamento (CEE) no 2173/79, especialmente sus t(cid:146)tulos I y III, y del presente Reglamento. 5. Para cada uno de los productos mencionados en el anexo I del presente Reglamento, los organismos de inter- venci(cid:155)n vender ´an prioritariamente la carne que lleve m ´as tiempo almacenada. 6. No obstante lo dispuesto en el p ´arrafo segundo del apartado 2 del art(cid:146)culo 2 del Reglamento (CE) no 2173/79, en las solicitudes de compra no deber ´a indicarse el almac(cid:130)n o los almacenes en que se encuentre depositada la carne. Art(cid:146)culo 2 1. El comprador a que se hace referencia en el art(cid:146)culo 1 podr ´a encargar por escrito a un mandatario que recoja en su nombre los productos que compre. El tal caso, el mandatario presentar ´a compra del comprador a quien represente junto con el poder escrito mencionado. solicitud de la 2. Los compradores y los mandatarios mencionados en el apartado anterior llevar ´an una contabilidad actualizada que permita determinar la entrega de los productos a esta- blecimientos militares, fin de sobre comprobar la correspondencia entre las cantidades de productos compradores y las de productos entregados. todo con el Art(cid:146)culo 3 1. Las cajas de cart(cid:155)n de carne de vacuno liquidada con arreglo a lo establecido en el presente Reglamento debe- la menci(cid:155)n r ´an llevar, en letras claras e indelebles, siguiente: «Intervention beef sold to the armed forces». 2. A petici(cid:155)n del comprador, la autoridad competente podr ´a autorizar que la primera fase de transformaci(cid:155)n y reenvasado de la carne de vacuno se efect ´ue en un estable- cimiento no militar, siempre que las operaciones corres- pondientes se lleven a cabo bajo la supervisi(cid:155)n adecuada. L 166/40 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 11. 6. 98 En tal caso, las cajas de cart(cid:155)n reenvasadas deber ´an llevar la menci(cid:155)n a que se refiere el apartado 1. 2. Adem ´as de los requisitos establecidos en el apartado 3 del art(cid:146)culo 15 del Reglamento (CEE) no 2173/79, la entrega de la carne de vacuno a un establecimiento militar tambi(cid:130)n constituir ´a un requisito esencial. Art(cid:146)culo 4 Art(cid:146)culo 5 1. El importe de la garant(cid:146)a prevista en el apartado 1 del art(cid:146)culo 15 del Reglamento (CEE) no 2173/79 queda fijado en 12 ecus por cada 100 kilogramos. El presente Reglamento entrar ´a en vigor el s(cid:130)ptimo d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento ser ´a obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 10 de junio de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n 11. 6. 98 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 166/41 ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — PAQAQTGLAI— ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BIJLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Jq ˜ator l ˜ekor Member State (cid:144)tat membre Stato membro Lidstaat Estado-membro J(cid:132)senvaltio Medlemsstat Productos (1) Produkter (1) Erzeugnisse (1) Pqoˇi ˜omta (1) Products (1) Produits (1) Prodotti (1) Producten (1) Produtos (1) Tuotteet (1) Produkter (1) Cantidad aproximada (toneladas) Tilnærmet mængde (tons) Ungef(cid:132)hre Mengen (Tonnen) Jat ˜a pqos ˜eccisg pos ˜otgta (t ˜omoi) Approximate quantity (tonnes) Quantit(cid:130) approximative (tonnes) Quantit(cid:133) approssimativa (tonnellate) Hoeveelheid bij benadering (ton) Quantidade aproximada (toneladas) Arvioitu m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) (tonneina) Ungef(cid:132)rlig kvantitet (ton) Precio de venta expresado en ecus por tonelada Salgspriser i ECU/ton Verkaufspreise, ausgedr(cid:129)ckt in ECU/Tonne Til ˜er p ˜ykgsgr ejvqaf ˜olemer se Ecu am ˜a t ˜omo Selling prices expressed in ecus per tonne Prix de vente exprim(cid:130)s en (cid:130)cus par tonne Prezzi di vendita espressi in ecu per tonnellata Verkoopprijzen uitgedrukt in ECU per ton Pre(cid:135)o de venda expresso em ecus por tonelada Myyntihinta ecuina tonnilta F(cid:148)rs(cid:132)ljningspris i ecu per ton Carne deshuesada — Udbenet kød — Fleisch ohne Knochen — Jq ˜eata wyq˜ir j ˜ojaka — Boneless beef — Viande d(cid:130)soss(cid:130)e — Carni senza osso — Vlees zonder been — Carne desossada — Luuton naudanliha — Benfritt k(cid:148)tt UNITED KINGDOM — Intervention thick flank (INT 12) — Intervention topside (INT 13) — Intervention silverside (INT 14) — Intervention fillet (INT 15) — Intervention rump (INT 16) — Intervention striploin (INT 17) — Intervention forerib (INT 19) 95 265 90 80 380 270 20 2 750 2 950 2 650 6 600 3 250 4 200 1 850 (1) V(cid:130)anse los anexos V y VII del Reglamento (CEE) no 2456/93 (DO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4), cuya ´ultima modificaci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2602/97 (DO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Se bilag V og VII til forordning (EØF) nr. 2456/93 (EFT L 225 af 4. 9. 1993, s. 4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2602/97 (EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 20). (1) Vgl. Anh(cid:132)nge V und VII der Verordnung (EWG) Nr. 2456/93 (ABl. L 225 vom 4. 9. 1993, S. 4), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2602/97 (ABl. L 351 vom 23. 12. 1997, S. 20). (1) Bk ˜epe paqaqt ˜glata V jai VII tou jamomislo ˜u (EOJ) aqih. 2456/93 (EE L 225 tgr 4. 9. 1993, s. 4), jamomisl ˜o (EJ) aqih. 2602/97 (EE L 351 tgr 23. 12. 1997, s. 20). ˜opyr tqopopoi ˜ghgje tekeuta˜ia ap ˜o tom (1) See Annexes V and VII to Regulation (EEC) No 2456/93 (OJ L 225, 4. 9. 1993, p. 4), as last amended by Regulation (EC) No 2602/97 (OJ L 351, 23. 12. 1997, p. 20). (1) Voir annexes V et VII du r(cid:138)glement (CEE) no 2456/93 (JO L 225 du 4. 9. 1993, p. 4). R(cid:138)glement modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 2602/97 (JO L 351 du 23. 12. 1997, p. 20). (1) Cfr. allegati V e VII del regolamento (CEE) n. 2456/93 (GU L 225 del 4. 9. 1993, pag. 4), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2602/97 (GU L 351 del 23. 12. 1997, pag. 20). (1) Zie de bijlagen V en VII van Verordening (EEG) nr. 2456/93 (PB L 225 van 4. 9. 1993, blz. 4), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 2602/97 (PB L 351 van 23. 12. 1997, blz. 20). (1) Ver anexos V e VII do Regulamento (CEE) nº 2456/93 (JO L 225 de 4. 9. 1993, p. 4). Regulamento com a ´ultima redac(cid:135)˜ao que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) nº 2602/97 (JO L 351 de 23. 12. 1997, p. 20). (1) Katso asetuksen (ETY) N:o 2456/93 (EYVL L 225, 4. 9. 1993, s. 4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2602/97 (EYVL L 351, 23. 12. 1997, s. 20), liitteit(cid:132) V ja VII. (1) Se bilagorna V och VII i f(cid:148)rordning (EEG) nr 2456/93 (EGT L 225, 4. 9. 1993, s. 4), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2602/97 (EGT L 351, 23. 12. 1997, s. 20). L 166/42 ‹ ES ‹ Diario Oficial de las Comunidades Europeas 11. 6. 98 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — PAQAQTGLA II — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BIJLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Direcciones de los organismos de intervenci(cid:155)n — Interventionsorganernes adresser — Anschriften der Interventionsstellen — Dieuh ˜umseir tym oqcamisl ˜ym paqelb ˜aseyr — Addresses of the intervention agencies — Adresses des organismes d’intervention — Indirizzi degli organismi d’intervento — Adressen van de interventiebureaus — Endere(cid:135)os dos organismos de interven(cid:135)˜ao — Interventioelinten osoitteet — Interventionsorganens adresser UNITED KINGDOM Intervention Board Executive Agency Kings House 33 Kings Road Reading RG1 3BU Berkshire Tel. (01189) 58 36 26 Fax (01189) 56 67 50


title: Proposition de règlement (CE) du Conseil portant dérogation, en ce qui concerne l'obligation de gel de terres pour la campagne 1999/2000, au règlement (CEE) n° 1765/92 instituant un régime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables

eurovoc_concepts:
aid per hectare
cereal-growing
economic support
production aid
set-aside

text: C 218/20 FR Journal officiel des Communaut~s europ~ennes 14. 7. 98 Proposition de r(cid:127)glement (CE) du Conseil portant d~rogation, en ce qui concerne l’obligation de gel de terres pour la campagne 1999/2000, au r(cid:127)glement (CEE) no 1765/92 instituant un r~gime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables (98/C 218/11) COM(1998) 366 final - 98/0213(CNS) (Pr~sent~e par la Commission le 12 juin 1998) LE CONSEIL DE L’UNION EUROP^ENNE, vu le trait~ instituant la Communaut~ europ~enne, et notamment ses articles(cid:217)42 et 43, vu la proposition de la Commission, vu l’avis du Parlement europ~en, consid~rant que le r~gime de soutien aux producteurs de certaines cultures arables instaur~ par le r(cid:127)glement (CEE) no 1765/92(cid:216)(˛) pr~voit que, pour b~n~ficier des paiements compensatoires au titre du r~gime g~n~ral, les producteurs sont tenus de geler un pourcentage pr~~tabli de leurs terres arables; que ce pourcentage devrait (cid:240)tre r~vis~ en fonction de l’~volution de la production et du march~; consid~rant que, depuis l’introduction de ce r~gime, le march~ des c~r~ales a retrouv~ un meil(cid:220) leur ~quilibre gr|ce notamment { l’augmentation de la consommation int~rieure; que cette situation, combin~e avec un niveau de stocks tr(cid:127)s faible et des prix soutenus sur les march~s, a conduit { fixer le taux de gel obligatoire pour les campagnes pr~c~dentes { un niveau sensible(cid:220) ment inf~rieur au niveau pr~~tabli; consid~rant que l’~volution r~cente du march~ des c~r~ales aussi bien sur le march~ commu(cid:220) nautaire que sur le march~ mondial a conduit { un renversement de la tendance en ce qui concerne notamment le niveau des stocks publics et le niveau de prix sur le march~ mondial; consid~rant que cette situation doit (cid:240)tre prise en compte pour la fixation du taux de gel obliga(cid:220) toire au titre de la campagne 1999/2000; qu’il y a lieu, d(cid:127)s lors, de fixer ce taux { un niveau suffisant afin d’~viter la reconstitution de stocks publics { un niveau trop ~lev~ { la veille de la premi(cid:127)re campagne d’application de l’Agenda 2000, A ARR(cid:226)T^ LE PR^SENT R_GLEMENT: Article premier Pour la campagne 1999/2000 et par d~rogation { l’article 7 du r(cid:127)glement (CEE) no 1765/92, l’obligation de gel de terre vis~e au paragraphe 1 dudit article est fix~e { 10(cid:216)%. Article 2 Le pr~sent r(cid:127)glement entre en vigueur le troisi(cid:127)me jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communaut~s europ~ennes. Le pr~sent r(cid:127)glement est obligatoire dans tous ses ~l~ments et directement applicable dans tout ^tat membre. (˛)(cid:217)JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 12. R(cid:127)glement modifi~ en dernier lieu par le r(cid:127)glement (CE) no 2309/97 (JO L 321 du 22. 11. 1997, p. 3)


title: A Bizottság 1207/98/EK rendelete (1998. június 10.) a nonprofit intézmények és szervezetek vajbeszerzéséhez nyújtott támogatásról szóló 2191/81/EGK rendelet módosításáról

eurovoc_concepts:
aid system
butter
intervention buying
non-profit organisation

text: 03/23. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 141 31998R1207 1998. 6. 11. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 166/37 A BIZOTTSÁG 1207/98/EK RENDELETE (1998. június 10. ) a nonprofit intézmények és szervezetek vajbeszerzéséhez nyújtott támogatásról szóló 2191/81/EGK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel a legutóbb az 1587/96/EK rendelettel (1) módosított, a tej és tejtermékek piacának közös szervezéséről szóló, 1968. június 27-i 804/68/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikke (3) bekezdésére, mivel a legutóbb a 2196/95/EK rendelettel (3) módosított 2191/81/EGK bizottsági rendelet (4) rendelkezik a nonprofit intézmények és szervezetek vajbeszerzéséhez nyújtott támoga- tásról; mivel a vaj piacának jelenlegi helyzetét és az e rendelet szerinti értékesítés szintjét szem előtt tartva csökkenteni kell a támogatás összegét; 1. cikk A 2191/81/EGK rendelet 2. cikke (1) bekezdésének első albe- kezdésében a „139 ECU” szöveg helyébe a „105 ECU” szöveg lép. 2. cikk mivel a Tej- és Tejtermékpiaci Irányítóbizottság az elnöke által megállapított határidőn belül nem nyilvánított véleményt, Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő hetedik napon lép hatályba. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1998. június 10-én. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja (1) HL L 206. , 1996. 8. 16. , 21. o. (2) HL L 148. , 1968. 6. 28. , 13. o. (3) HL L 221. , 1995. 9. 19. , 1. o. (4) HL L 213. , 1981. 8. 1. , 20. o