title: Id-Direttiva 98/34/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-22 ta’ Ġunju 1998 li tistabbilixxi proċedura għall-għoti ta’ informazzjoni fil-qasam ta’ l-istandards u tar-Regolamenti Tekniċi

eurovoc_concepts:
Cenelec
ETSI
EU Member State
European Committee for Standardisation
access to information
exchange of information
technical standard

text: 13/Vol. 20 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 337 31998L0034 21. 7. 1998 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ L 204/37 ID-DIRETTIVA 98/34/KE TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL tat-22 ta’ Ġunju 1998 li tistabbilixxi proċedura għall-għoti ta’ informazzjoni fil-qasam ta’ l-istandards u tar-Regolamenti Tekniċi IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA, (5) Wara li kkunsidraw it-Trattat li pea, u b’mod partikolari l-Artikoli 100a, 213 u 43 tiegħu, jistabbilixxi l-Komunità Ewro- Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni (1), Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċja- li (2), Billi huwa essenzjali għall-Kummissjoni li jkollha l-infor- mazzjoni meħtieġa għad-dispożizzjoni tagħha qabel ta- dotta d-dispożizzjonijiet tekniċi; billi, b’konsegwenza ta’ jiffaċilitaw il- dan, kisba tax-xogħol tagħha skond l-Artikolu 5 tat-Trattat għandhom jinnotifikawha bil-proġetti tagħhom fil-qasam tar-regolamenti tekniċi; li huma meħtieġa li l-Istati Membri Huma Artikolu 189b tat-Trattat (3), bi jaġixxu u qbil mal-proċedura stabbilita fl- (6) l-Istati Membri kollha għandhom wkoll Billi ikunu mgħarrfa bir-regolamenti tekniċi kkontemplati minn xi wieħed mill-Istati Membri; (1) (2) (3) (4) Billi d-Direttiva tal-Kunsill 83/189/KEE tat-28 ta’ Marzu 1983 li tistabbilixxi proċedura għall-għoti ta’ informaz- zjoni fil-qasam ta’ l-istandards u r-regolamenti tekniċi (4) diġà ġiet emendata b’mod varju u sostanzjali; billi għar- raġunijiet taċ-ċarezza id-direttiva msemmija għandha tiġi kkonsolidata; tar-razzjonalità u Billi s-suq intern jinkludi żona mingħajr fruntieri li fiha jiġi żgurat il-moviment tal-merkanzija, tal-persuni, tas- servizzi u tal-kapital; billi, għalhekk, il-projbizzjoni ta’ restrizzjonijiet kwantitattivi fuq il-moviment tal-merkan- li għandhom effett ekwivalenti hija zija u ta’ miżuri waħda mill-prinċipji bażiċi tal-Komunità; Billi sabiex ikun imħeġġeġ it-tħaddim bla xkiel tas-suq intern għandha tiġi żgurata trasparenza kemm jista’ jkun fir-rigward ta’ l-inizjattivi nazzjonali sabiex jiġu stabbiliti standards u regolamenti tekniċi; Billi l-ostakoli għall-kummerċ li jirriżultaw minn regola- menti tekniċi li għandhom x’jaqsmu mal-prodotti jistgħu jitħallew biss fejn huma meħtieġa sabiex jissodisfaw il- ħtiġiet essenzjali u għandhom għan fl-interess pubbliku li tiegħu huma jikkostitwixxu l-garanzija ewlenija; (1) ĠU C 78, tat-12. 3. 1997, p. 4. (2) ĠU C 133, tat-28. 4. 1997, p. 5. (3) L-Opinjoni tal-Parlament Ewropew tas-17 ta’ Settembru 1997 (ĠU C 304, tas-6. 10. 1997, p. 79), il-Pożizzjoni Komuni tal-Kunsill tat-23 ta’ Frar 1998 (ĠU C 110, tat-8. 4. 1998, p. 1) u d-Deċiżjoni tal-Parlament Ewropew tat-30 ta’ April 1998 (ĠU C 152, tat- 18. 5. 1998). Id-Deċiżjoni tal-Kunsill tat-28 ta’ Mejju 1998. (4) ĠU L 109, tas-26. 4. 1983, p. 8. Id-Direttiva kif l-aħħar emendata bid-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 96/139/KE (ĠU L 32, tal-10. 2. 1996, p. 31). (7) (8) (9) joħloq ambjent l-għan tas-suq intern huwa li informazzjoni hija mod wieħed li Billi li jwassal għall-kompetittività ta’ l-intrapriżi; billi żieda fil- proviżjoni ta’ jgħin inerenti f’dan is- lill-intrapriżi jiksbu iktar mill-vantaġġi suq; billi huwa għalhekk meħtieġ li l-operaturi ekonomi- ċi jiġu megħjuna biex jagħtu l-istima tagħhom dwar l- impatt tar-regolamenti tekniċi nazzjonali proposti mill- Istati Membri l-oħra, billi tkun provduta l-pubblikazzjoni regolari tat-titoli ta’ l-abbozzi nnotifikati u permezz tad- dispożizzjonijiet li għandhom x’jaqsmu mal-kunfidenzja- lità ta’ dawn l-abbozzi; Billi huwa xieraq, fl-interess taċ-ċarezza legali, illi l-Istati jkun ġie adottat Membri tekniku b’mod konformi mal-formalitajiet regolament stabbiliti f’din id-Direttiva; jħabbru b’mod pubbliku illi Billi, safejn u sakemm ikollhom x’jaqsmu r-regolamenti tekniċi dwar il-prodotti, il-miżuri mfassla biex jiżguraw it-tħaddim xieraq jew l-iżvilupp kontinwu jinkludu iktar ċarezza dwar l-intenzjonijiet nazzjonali u dwar it-twes- sigħ tal-kriterji u tal-kondizzjonijiet biex jiġi stmat l- effett potenzjali fuq is-suq tar-regolamenti proposti; MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 20 Billi huwa għalhekk meħtieġ li jiġu stmati l-ħtiġiet kollha jitqiesu l-iżviluppi stabbiliti fir-rigward ta’ prodott u li fil-prattiki nazzjonali għar-regolament tal-prodotti; (17) Billi l-proċedura li għandha x’taqsam ma’ l-arranġament ta’ waqfien (standstill) u tan-notifika tal-Kummissjoni li tinsab fil-ftehim imsemmi hawn fuq tat-28 ta’ Mejju 1969 tibqa’ tapplika għall-prodotti soġġetti għal dik il- proċedura li mhumiex koperti b’din id-Direttiva; 338 (10) (11) (12) (13) (14) (15) (16) Billi l-ħtiġiet, għajr l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi, li jirrefe- ru għaċ-ċiklu tal-ħajja ta’ prodott wara li jkun inħareġ jaffettwaw il-moviment liberu ta’ dak fis-suq x’aktarx li joħolqu ostakoli għat-tħaddim xieraq il-prodott jew li tas-suq intern; tekniċi Billi huwa meħtieġ li jiġi kjarifikat il-kunċett ta’ regola- ment tekniku de facto; billi, b’mod partikolari, id-dispo- żizzjonijiet li bihom l-awtorità pubblika tirreferi għall- ispeċifikazzjonijiet (bi- hom) tinkoraġġixxi l-osservanza tagħhom, u d-dispożiz- zjonijiet li jirreferu għall-prodotti li magħhom tiġi assoċ- jata l-awtorità pubblika, fl-interess pubbliku, ikollhom l- effett li jsawbu fuq dawn il-ħtiġiet jew speċifikazzjonijiet valur li jorbot iktar milli kieku jkollhom bis-saħħa ta’ l- oriġini privata tagħhom; jew ħtiġiet oħra, jew li l-Kummissjoni u l-Istati Membri għandhom wkoll Billi jingħataw żmien biżżejjed li fih jipproponu emendi għal miżura kkontemplata, sabiex ineħħu jew inaqqsu kull l- ostakolu li oġġetti; toħloq għall-moviment liberu ta’ tista’ Billi l-Istati Membri interessati għandhom iqisu dawn l- emendi meta jiġu biex jifformolaw it-test definittiv tal- miżura prevista; fis-suq intern li, b’mod partikolari Billi huwa inerenti fejn ma jistax jiġi implimentat il-prinċipju tar-rikonoxxi- ment reċiproku mill-Istati Membri, il-Kummissjoni tadot- li ta jew tipproponi jorbtu; billi ġie stabbilit perjodu ta’ żmien ta’ waqfien temporanju speċifiku biex jimpedixxi li d-dħul ta’ miżuri jikkomprometti nazzjonali fl-istess qasam l-adozzjoni jew mill-Kummissjoni ta’ atti tal-Komunità mill-Kunsill li jorbtu; ta’ atti Komunitarji l-adozzjoni involuti iħallu għal l-Istati Membri fil-kwistjoni għandhom, Billi skond l-obbligi ġenerali stabbiliti fl-Artikolu 5 tat-Trat- iktar tard l-implimentazzjoni tal-miżura tat, kkontemplata għal perjodu biżżejjed taż-żmien biex jagħtu permess jew għal eżami konġunt l-emendi proposti jew għat-tħejjija ta’ proposta għall-att li jorbot tal-Kunsill jew l-adozzjoni ta’ att li jorbot mill-Kummiss- joni; billi l-limiti taż-żmien stabbiliti fil-Ftehim tal-laqgħa tar-rappreżentanti fil- Kunsill tat-28 ta’ Mejju 1969 li jipprovdi għal waqfa u għal notifika lill-Kummissjoni (1), kif emendat bil-Ftehim tal-5 ta’ Marzu 12973 (2), instabu li mhumiex adegwati fil-każijiet involuti u għandhom għalhekk jiġu mtawla; l-Istati Membri tal-gvernijiet ta’ ta’ (1) ĠU L 76, tas-17. 6. 1969, p. 9. (2) ĠU C 9, tal-15. 3. 1973, p. 3. (18) Billi, bil-ħsieb li titħaffef l-adozzjoni ta’ miżuri Komuni- l-Istati Membri għandhom jieqfu milli tarji mill-Kunsill, jadottaw regolamenti tekniċi ikun adotta jekk il-Kunsill pożizzjoni komuni fuq proposta mill-Kummissjoni dwar dak is-settur; (19) Billi, fil-prattika, l-istandards nazzjonali jista’ jkollhom l- istess effett fuq il-moviment tal-prodotti bħar-regolamen- ti tekniċi; (20) (21) (22) (23) l-Kummissjoni Billi għalhekk jidher meħtieġ li tiġi mgħarrfa bl-istandards abbozzati f’kondizzjonijiet simili tekniċi; billi, japplikaw għar-regolamenti bħal dawk li tista’, skond l-Artikolu 213 tat-Trattat, fil-limiti u skond il-kondizzjonijiet stabbiliti mill-Kunsill b’mod konformi mad-dispożizzjonijiet tat-Trattat, tiġbor kull informazzjoni u twettaq kull kontroll meħtieġ għat- twettieq tal-biċċiet tax-xogħol fdati lilha; il-Kummissjoni Billi huwa wkoll meħtieġ għall-Istati Membri u għall- jiġu mgħarrfa bl-istan- istituzzjonijiet ta’ dards ikkontemplati mill-istituzzjonijiet l-istandards fl-Istati Membri l-oħra; l-istandards li ta’ Billi notifika sistematika hija fil-fatt meħtieġa biss fil-każ ta’ suġġetti ġodda għall-istandardizzazzjoni u safejn u sakemm it-trattament ta’ dawn is-suġġetti fil-livell naz- joħloq differenzi fl-istandards nazzjonali li, zjonali jista’ jfixklu t-tħaddim tas-suq; b’riżultat ta’ dan, x’aktarx li li billi kull notifika jew komunikazzjoni sussegwenti jkollha x’taqsam mal-progress ta’ l-attivitajiet nazzjonali trid tiddependi fuq l-interess f’dawn l-attivitajiet espress minn dawk li lilhom ikun diġà ġie kkomunikat dan is- suġġett ġdid; Billi madankollu l-Kummissjoni għandha tkun kapaċi li ta’ parti mill-programmi naz- titlob il-komunikazzjoni zjonali ta’ l-istandardizzazzjoni jew tal-programmi kollha l-attività ta’ biex tkun tista’ l- istandardizzazzjoni b’mod partikolari fis-setturi ekono- miċi; l-iżvilupp ta’ tirrevedi 13/Vol. 20 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 339 (24) (25) (26) (27) (28) (29) Billi s-sistema Ewropea ta’ standardizzazzjoni għandha tiġi organizzata minn u għall-partijiet interessati, fuq il- bażi ta’ koerenza, trasparenza, onestà, kunsens, l-indi- pendenza ta’ interessi speċjali, effiċjenza u sistema ta’ teħid ta’ deċiżjonijiet ibbażata fuq rappreżentanza naz- zjonali; t-tħaddim ta’ jiksbu abbozzi l-istandardizzazzjoni Billi fil-Komunità għandu ikun imsejjes fuq id-drittijiet fundamentali tal- korpi nazzjonali ta’ l-istandardizzazzjoni, bħalma huma jiġu l-possibbilità li mgħarrfa b’azzjoni meħuda bi tweġiba għall-kummenti li jkunu assoċjati ma’ attivitajiet nazzjonali ta’ mressqa, jew fit-talba tat-tħejjija ta’ standards standardizzazzjoni jiġi min- Ewropej minflok l-istandards nazzjonali; billi naħa ta’ jieħdu l-miżuri xierqa fis- li setgħa tagħhom biex jiżguraw li l-korpi ta’ l-istandardiz- zazjoni josservaw dawn id-drittijiet; l-Istati Membri standards, ta’ li ta’ waqfien (standstill) li għandhom x’jaqsmu ma’ li Billi d-dispożizzjonijiet l- arranġamenti japplikaw għall- korpi nazzjonali ta’ l-istandardizzazzjoni meta jkun qie- għed jiġi mħejji standard Ewropew għandhom jinġiebu konformi mad-dispożizzjonijiet relevanti adottati mill- korpi ta’ l-istandardizzazzjoni fil-qafas tal-korpi Ewropej ta’ l-istandardizzazzjoni; Billi huwa meħtieġ li jiġi stabbilit Kumitat Permanenti, li l-membri tiegħu jiġu maħtura mill-Istati Membri li xogħ- lu jkun li jgħin lill-Kummissjoni teżamina l-abbozzi ta’ l- jikkopera fl-isforzi tagħha li istandards nazzjonali u li jitnaqqas kull effett avvers ta’ dawn fuq il-moviment liberu ta’ l-oġġetti; l-Kumitat Permanenti għandu jiġi kkonsultat dwar li Billi it-talbiet hemm referenza għalihom f’din id-Direttiva; l-istandardizzazzjonijiet għall-abbozzi ta’ Billi din id-Direttiva ma għandhiex taffettwa l-obbligi ta’ l-Istati Membri fejn għandhom x’jaqsmu d-dati ta’ għeluq għat-traspożizzjoni fl-Anness III, il-Parti B, tad-Direttivi stabbiliti ADOTTAW DIN ID-DIRETTIVA: L-Artikolu 1 Għall-għanijiet ta’ din id-Direttiva għandhom japplikaw it-tifs- riet li ġejjin: 1. “prodott”, kull prodott fabbrikat b’mod industrijali u kull prodott agrikolu, inklużi prodotti mill-ħut; 2. 3. 4. 5. (1) li jistabbilixxi teknika”, speċifikazzjoni “speċifikazzjoni ment li bħalma huma l-livelli ta’ kwalità, sigurtà jew id-dimensjonijiet, għall-prodott rigward l-isem li bih il-prodott jinbiegħ, l-eżaminazzjoni u l-metodi ta’ terminoloġija, is-simboli, eżaminazzjoni, l-proċeduri ta’ stima tal-konformità. tinsab f’doku- l-karatteristiċi meħtieġa ta’ prodott is- japplikaw it- l- l-immarkar jew l-ittikkettjar u ir-riżultat tal-ħidma, l-imballaġġ, l-ħtiġiet li inklużi It-terminu “speċifikazzjoni teknika” jkopri wkoll il-metodi u l-proċessi tal-produzzjoni użati rigward il-prodotti agri- li hemm referenza għalihom fl-Artikolu 38(1) koli tat- il-prodotti maħsuba għall-konsum mill-bniedem Trattat, jew mill-annimali, u l-prodotti mediċinali ddefiniti fl-Arti- kolu 1 tad-Direttiva 65/65/KEE (1), kif ukoll il-metodi u l- li għandhom x’jaqsmu ma’ pro- proċessi tal-produzzjoni dotti oħra, fuq il-karatteristiċi tagħhom; fejn dawn ikolhom effett tipproteġi, b’mod partikolari, “ħtiġiet oħra”, ħtieġa, għajr speċifikazzjoni teknika, imposta fuq prodott bil-għan li il- konsumatur jew l-ambjent, u li taffettwa ċ-ċiklu tal-ħajja tiegħu wara li jkun inħareġ fis-suq, bħalma huma l-kondiz- zjonijiet dwar l-użu, ir-riċiklaġġ, l-użu mill-ġdid jew ir-rimi, jistgħu jinfluwenzaw b’mod fejn dawn il-kondizzjonijiet l-kompożizzjoni jew jew in-natura tal-prodott sinifikanti il-bejgħ tiegħu fis-suq; “standard”, speċifikazzjoni ta’ rikonoxxut mtennija jew kontinwa, obbligatorja u li hija waħda minn dawn li ġejjin: teknika approvata minn korp applikazzjoni l-konformità magħha mhijiex l-istandardizzazzjoni għal li — standard internazzjonali: standard adottat minn orga- l-istandardizzazzjoni u internazzjonali nizzazzjoni magħmul disponibbli għall-pubbliku, ta’ — standard Ewropew: standard adottat minn organizzaz- l-istandardizzazzjoni u magħmul zjoni Ewropea ta’ disponibbli għall-pubbliku, — standard nazzjonali: standard adottat minn organizzaz- l-istandardizzazzjoni u magħmul ta’ zjoni nazzjonali disponibbli għall-pubbliku; “programm ta’ l-istandards”, programm tax-xogħol ta’ korp rikonoxxut ta’ jelenka s-suġġetti li fuqhom ikun qiegħed isir xogħol ta’ standardizzazzjoni; l-istandardizzazzjoni li Id-Direttiva tal-Kunsill 65/65/KEE tas-26 ta’ Jannar 1965 dwar it- taqrib tad-dispożizzjonijiet stabbiliti b’liġi, regolament jew b’azzjoni amministrattiva li għandhom x’jaqsmu mal-prodotti mediċinali (ĠU 22, tad-9. 2. 1965, p. 369/65), id-Direttiva kif l-aħħar emendata bid- Direttiva 93/39/KEE (ĠU L 214, ta’ l-24. 8. 1993, p. 22). 340 6. 7. 8. 9. MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 20 “abbozz ta’ standard”, dokument li jkun fih speċifikazzjoni- jiet tekniċi li jkollhom x’jaqsmu ma’ suġġett partikolari, li jkun qiegħed jiġi kkunsidrat sabiex jiġi adottat b’mod konformi mal-proċedura ta’ l-istandards nazzjonali, kif dan id-dokument ikun jinsab wara x-xogħol ta’ tħejjija u kif ikun ċirkolat għall-kummenti jew skrutinju mill-pubbli- ku; “korp Ewropew ta’ referenza għalih fl-Anness I; l-istandardizzazzjoni”, korp li hemm “korp nazzjonali ta’ referenza għalih fl-Anness II; l-istandardizzazzjoni”, korp li hemm tekniku”, speċifikazzjonijiet u ħtiġiet oħra “regolament tekniċi, inklużi d-dispożizzjonijiet amministrattivi relevanti, l-osservanza tagħhom hija obbligatorja, de jure jew de li facto, fil-każ tal-bejgħ fis-suq jew l-użu fi Stat Membru jew f’parti kbira minnu, kif ukoll jew id-dispożizzjonijiet amministrattivi ta’ l-Istati Membri, għajr dawk li għalihom hemm provdut fl-Artikolu 10, li jipproj- bixxu l-manifattura, l-importazzjoni, il-bejgħ fis-suq jew l- użu ta’ prodott. ir-regolamenti il-liġijiet, Ir-regolamenti tekniċi de facto jinkludu: — il-liġijiet, tekniċi ir-regolamenti jew id-dispożizzjonijiet ammi- nistrattivi ta’ Stat Membru li jirreferu jew għall-ispeċifi- jew għal ħtiġiet oħra jew għal kazzjonijiet kodiċijiet professjonali jew għal kodiċijiet ta’ prattika li, jirreferu għall-ispeċifikazzjonijiet min-naħa tagħhom, tekniċi l-konformità magħhom tagħti presunzjoni ta’ konformità ma’ l-obbligi imposti mil-liġijiet, jew id-dispożizzjonijiet am- ir-regolamenti ministrattivi msemmija iktar ’il fuq, jew ħtiġiet oħra u li — ftehim volontarju li għalih, awtorità pubblika, jipprovdi, l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi l-ispeċifikazzjonijiet dwar tkun fl-interess pubbliku, jew ma’ l-offerti parti kontraenti u li konformità ma’ ħtiġiet oħra, għajr tal-ksib pubbliku, — speċifikazzjonijiet tekniċi jew ħtiġiet oħra li huma marbutin ma’ miżuri fiskali jew finanzjarji li jaffettwaw jinkoraġġixxu l-konformità il-konsum tal-prodotti billi ma’ dawn l-ispeċifikazzjonijiet tekniċi jew ħtiġiet oħra; speċifikazzjonijiet jew ħtiġiet oħra marbutin mas-sistemi nazzjonali tas-sigurtà soċjali mhumiex in- klużi. tekniċi Dan jinkludi r-regoli tekniċi imposti mill-awtoritajiet maħ- jidhru f’lista li għad trid tura mill-Istati Membri u li titfassal mill-Kummissjoni qabel l-1 ta’ Lulju 1995, fil-qafas tal-Kumitat imsemmi fl-Artikolu 5. Għandha tintuża l-istess proċedura biex tiġi emendata din il-lista; 10. “abozz ta’ regolament it-test ta’ speċifikazzjoni tekniku”, teknika jew ħtieġa oħra, inklużi d-dispożizzjonijiet ammi- fl-aħħar nistrattivi isiru liġi bħala regolament tekniku, meta t-test ikun għadu fi stadju ta’ tħejjija fejn ikun għad jistgħu jsiru emendi sostanzjali. fformulati bil-għan li jsiru liġi jew li Din id-Direttiva ma għandhiex tapplika għal dawk il-miżuri li l-Istati Membri jqisu meħtieġa skond it-Trattat għall-protezzjoni tal-persuni, b’mod partikolari il-ħaddiema, meta jiġu użati prodotti, sakemm dawn il-miżuri ma jaffettwawx il-prodotti. L-Artikolu 2 l-ġodda li għalihom, Il-Kummissjoni u l-korpi ta’ l-istandardizzazzjoni li hemm 1. referenza għalihom fl-Annessi I u II għandhom jiġu mgħarrfa bis-suġġetti li hemm referenza għalihom fl-Anness II ikunu ddeċidew, billi jinkludu- hom fil-programmi tagħhom ta’ li jħejju jekk tkun transpożizzjoni jew li identika jew ekwivalenti għal jew Ewropew. jemendaw standard, għajr standard internazzjonali l-istandardizzazzjoni, il-korpi nazzjonali L-informazzjoni li hemm referenza għaliha fil-paragrafu 1 2. għandha b’mod partikolari tindika jekk l-istandard konċernat: — jittrasponix standard internazzjonali mingħajr ma jkun l- ekwivalenti tiegħu, — ikunx standard nazzjoni ġdid, jew — jemendax standard nazzjonali. Wara li tikkonsulta lill-Kumitat li hemm referenza għalih fl- il-Kummissjoni tista’ tfassal regoli għall-preżentaz- Artikolu 5, zjoni kkonsolidata ta’ din l-informazzjoni u l-pjan u l-kriterji li jirregolaw il-preżentazzjoni ta’ din l-informazzjoni biex jiffaċili- taw l-evalwazzjoni tagħha. Il-Kummissjoni 3. istandards jew parti minnhom jiġu kkomunikati lilha. titlob li l-programmi kollha ta’ tista’ l- Għandha tagħmel din l-informazzjoni disponibbli għall-Istati jiġi Membri stmati u mqabbla. fil-għamla li tippermetti li programmi differenti Fejn xieraq, 4. fuq il-bażi tal-komunikazzjonijiet mill-Istati Membri. il-Kummisjoni għandha temenda l-Anness II Il-Kunsill għandu jiddeċiedi, fuq il-bażi ta’ proposta mill- 5. Kummissjoni, dwar kull emenda għall-Anness I. 13/Vol. 20 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 341 L-Artikolu 3 liti f’din id-Direttiva, u għandha tressaq proposti mmirati għall- eliminazzjoni ta’ ostakoli eżistenti jew previsti għall-kummerċ. l-istandardizzazzjoni Il-korpi ta’ li hemm referenza għalihom fl-Annessi I u II, u l-Kummissjoni, għandhom jirċievu l-abbozzi kollha ta’ l-istandards fuq talba tagħhom; għandhom jinżammu mgħarrfa mill-korp interessat bl-azzjoni meħuda jew b’kull kumment li jkunu għamlu dwar l-abbozzi. L-Artikolu 4 Il-Kumitat għandu jesprimi il- 3. li hemm referenza għalihom komunikazzjonijiet u l-proposti fil-paragrafu 2 u jista’ f’konnessjoni ma’ dawn, b’mod partiko- lari, jipproponi illi l-Kummissjoni: tiegħu dwar l-opinjoni — titlob lill-istituzzjonijiet Ewropej l-istandardizzazzjoni biex ifasslu standard Ewropew f’limitu taż-żmien partikolari, ta’ L-Istati Membri għandhom jieħdu l-passi kollha meħtieġa 1. sabiex jiżguraw illi l-korpi tagħhom ta’ l-istandardizzazzjoni: — tiżgura fejn meħtieġ, sabiex jiġi evitat ir-riskju ta’ ostakoli għall-kummerċ, illi fil-bidu, l-Istati Membri interessati jidde- ċiedu bejniethom dwar miżuri xierqa, — jikkomunikaw l-informazzjoni b’mod konformi ma’ l-Arti- koli 2 u 3, — tieħu l-miżuri xierqa kollha, — jippubblikaw l-istandards abbozzati b’tali mod illi jinkisbu kummenti minn partijiet stabbiliti wkoll Membri oħra, jistgħu fl-Istati — tidentifika l-oqsma fejn tidher meħtieġa l-armonizzazzjoni, u, jekk jinqala’ l-każ, tindaħal għall-armonizzazzjoni xierqa f’settur partikolari. — jikkonċedu lill-korpi l-oħra li hemm referenza għalihom fl- Anness II id-dritt li jinvolvu ruħhom b’mod passiv jew attiv (billi jibagħtu osservatur) fl-attivitajiet maħsuba, — ma joġġezzjonawx għal suġġett ta’ standardizzazzjoni fil- programm tagħhom tax-xogħol milli jiġi diskuss fil-livell Ewropew b’mod konformi mar-regoli stabbiliti mill-korpi Ewropej ta’ standardizzazzjoni u jimpenjaw ruħhom li ma jieħdu l-ebda azzjoni li tista’ tippreġudika deċiżjoni f’dan ir- rigward. L-Istati Membri għandhom iżommu lura b’mod partiko- 2. lari minn kull att ta’ għarfien, approvazzjoni jew użu b’refe- renza għal standard nazzjonali milli jiġi adottat b’kontravenz- joni għall-Artikoli 2 u 3 u għall-paragrafu 1 ta’ dan l-Artikolu. L-Artikolu 5 Għandu jitwaqqaf Kumitat Permanenti li jkun magħmul minn rappreżentanti maħtura mill-Istati Membri jistgħu jitolbu l- għajnuna ta’ esperti jew konsulenti; il-President tiegħu għandu jkun rappeżentant tal-Kummissjoni. li Il-Kumitat għandu jfassal ir-regoli ta’ proċedura tiegħu. L-Artikolu 6 Il-Kumitat għandu jiltaqa’ mill-inqas darbtejn fis-sena l-istandardizzazzjoni 1. mar-rappreżentanti ta’ li hemm referenza għalihom fl-Annessi I u II. l-istituzzjonijiet ta’ Il-Kummissjoni għandha tissottometti lill-Kumitat rapport 2. dwar l-implimentazzjoni u l-applikazzjoni tal-proċeduri stabbi- 4. Il-Kumitat għandu jiġi kkonsultat mill-Kummissjoni: (a) qabel issir kull emenda għal-listi fl-Annessi I u II (l-Artiko- lu 2(1)); (b) meta tkun qed tfassal ir-regoli għall-preżentazzjoni kkonso- l-informazzjoni u tal-pjan u tal-kriterji għall-pre- lidata ta’ żentazzjoni ta’ programmi ta’ standardizzazzjoni (l-Artiko- lu 2(2)); (c) meta tkun qed tiddeċiedi dwar is-sistema attwali li biha jrid li għalih hemm jiġi effetwat l-iskambju ta’ provvdut f’din id-Direttiva u dwar kull bdil għalih; informazzjoni (d) meta tkun qed tirrevedi kif b’din id-Direttiva; taħdem is-sistema stabbilita (e) fuq it-talbiet ta’ l-istandardizzazzjoni hemm referenza għalihom fl-ewwel inċiż tal-paragrafu 3. l-istituzzjonijiet ta’ li Il-Kumitat jista’ jiġi kkonsultat mill-Kummisjoni dwar kull 5. abbozz preliminari ta’ regolament tekniku rċevut minn din ta’ l-aħħar. Kull kwistjoni li tirrigwarda l-implimentazzjoni ta’ din id- 6. Direttiva tista’ tiġi sottomessa lill-Kumitat fuq it-talba tal-Presi- dent tiegħu jew ta’ l-Istat Membru. Il-proċeduri 7. sottomessa għandhom ikunu kunfidenzjali. tal-Kumitat u l-informazzjoni li trid tiġi il-Kumitat u l-awtoritajiet nazzjonali jistgħu, sa- Madankollu, kemm jittieħdu l-prekawzjonijiet meħtieġa, jikkonsultaw, għal opinjoni esperta, lil persuni naturali jew legali, inklużi persuni fis-settur privat. 342 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 20 L-Artikolu 7 L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri kollha xierqa 1. biex jiżguraw li, matul it-tħejjija ta’ standard Ewropew li hemm inċiż ta’ l-Artikolu 6(3) jew wara l- referenza għalih fl-ewwel approvazzjoni tiegħu, il-korpi tagħhom ta’ standardizzazzjoni ma jieħdu l-ebda azzjoni li tista’ tippreġudika l-armonizzazzjo- ni maħsuba u, b’mod partikolari, li ma jippubblikaw, fil-qasam l-ebda standard nazzjonali ġdid jew rive- involut fil-kwistjoni, dut li ma jkunx konformi ma’ standard Ewropew eżistenti. ta’ Il-paragrafu 1 ma għandux japplika għax-xogħol l- 2. l-istandardizzazzjoni midħul għalih fuq it- istituzzjonijiet talba ta’ l-awtoritajiet pubbliċi biex ifasslu speċifikazzjonijiet tekniċi jew standard tekniku għal prodotti speċifiċi bil-għan li jilleġiżlaw regolament tekniku għal dawn il-prodotti. ta’ L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw it-talbiet kollha tal- kwalità li hemm referenza għalihom fis-subparagrafu preċedenti lill-Kummissjoni bħala regolamenti tekniċi abbozzati, b’mod konformi ma’ l-Artikolu 8(1), u għandhom jiddikjaraw ir-raġu- nijiet għal-leġislazzjoni tagħhom. L-Artikolu 8 Soġġetti għall-Artikolu 10, l-Istati Membri għandhom 1. jikkomunikaw fil-pront lill-Kummissjoni kull abbozz ta’ regola- ment tekniku, għajr fejn dan sempliċiment jittrasponi t-test ta’ standard internazzjonali jew Ewropew, f’liema każ l-informaz- zjoni li jkollha x’taqsam ma’ l-istandard relevanti tkun biżżej- jed; għandhom ukoll iħallu lill-Kummissjoni tagħmel dikjaraz- jagħmlu meħtieġa l-leġislazzjoni ta’ zjoni dwar ir-raġunijiet li fejn dawn ma jkunux diġà ġew dan ir-regolament tekniku, magħmula ċari fl-abbozz. Fejn ikun xieraq, u għajr jekk ma jkunux diġà bagħtuh b’ko- munika minn qabel, l-Istati Membri għandhom simultanjament jikkomunikaw it-test tad-dispożizzjonijiet bażiċi leġislattivi jew regolatorji interessati prinċipalment u direttament, jekk it-tagħ- rif ta’ dan it-test ikun meħtieġ biex jistma l-implikazzjonijiet ta’ l-abozz ta’ regolament tekniku. l-abbozz ifittex li tad-data kollha relevanti jillimita l-bejgħ fis- Fejn, b’mod partikolari, suq jew l-użu ta’ sustanza kimika, it-tħejjija jew il-prodott għal raġunijiet ta’ saħħa pubblika jew għall-protezzjoni tal-konsuma- turi jew ta’ l-ambjent, l-Istati Membri għandhom jibagħtu wkoll jew sommarju jew ir-referenzi li għandhom x’jaqsmu mas-sustanza, mat-tħejjija jew mal-prodott involut u dwar sostituti magħrufa u disponibbli, fejn din l- informazzjoni tkun disponibbli, u jikkomunikaw l-effetti antiċi- pati tal- konsumatur u ta’ l-ambjent, flimkien ma’ analiżi dwar ir-riskju imwettaq kif xieraq b’mod konformi mal-prinċipji għall-eval- wazzjoni tar-riskju minn sustanzi kimiċi kif hemm referenza għalih fl-Artikolu 10(4) tar-Regolament (KEE) Nru 793/93 (1) fil-każ ta’ sustanza eżistenti jew fl-Artikolu 3(2) tad-Direttiva 67/548/KEE (2), fil-każ ta’ sustanza ġdida. is-saħħa pubblika u l-protezzjoni tal-miżura dwar Il-Kummissjoni għandha tinnotifika mill-ewwel lill-Istati Mem- bri l-oħra bl-abbozz u d-dokumenti kollha li jkunu ntbagħtul- ha; tista’ wkoll tirreferi dan l-abbozz, għal opinjoni, lill-Kumitat li hemm referenza għalih fl-Artikolu 5 u, lill- kumitat responsabbli mill-qasam involut inkwistjoni. fejn xieraq, tekniċi jew il-ħtiġiet Rigward l-ispeċifikazzjonijiet l-oħra li hemm referenza għalihom fit-tielet inċiż tat-tieni subparagrafu ta’ l-Artikolu 1(9), il-kummenti jew l-opinjonijiet dettaljati tal- Kummissjoni jew ta’ l-Istati Membri interessati jistgħu ikollhom x’jaqsmu biss ma’ l-aspett li jista’ jostakola l-kummerċ u mhux l-aspett fiskali jew finanzjarju tal-miżura. Il-Kummissjoni u l-Istati Membri jistgħu jagħmlu kum- 2. menti lill-Istat Membru li jkun bagħat l-abbozz tar-regolament tekniku; dan l-Istat Membru għandu jqis dawn il-kummenti kemm jista’ tar-regola- ment tekniku. fit-tħejjija sussegwenti jkun possibbli L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw it-test definittiv 3. tar-regolament tekniku lill-Kummissjoni mingħajr dewmien. L-informazzjoni fornuta skond dan l-Artikolu ma għand- 4. hiex tkun kunfidenzjali għajr fuq it-talba espressa ta’ l-Istat Membru li jinnotifika. Kull talba bħal din għandha tiġi appoġġ- jata b’raġunijiet. jekk jittieħdu l-prekawzjonijiet meħ- F’każijiet ta’ din ix-xorta, tieġa, il-Kumitat li hemm referenza għalih fl-Artikolu 5 u l- awtoritajiet nazzjonali għandhom ifittxu l-parir espert min- għand persuni naturali jew legali fis-settur privat. L-Istati Membri għandhom jikkomunikaw l-abbozz mill-ġdid skond il-kondizzjonijiet ta’ hawn fuq jekk jagħmlu tibdil lill- abbozz li jkollu l-effett li jibdel b’mod sinifikanti l-iskop tiegħu, iqassru l-iskeda imfassla oriġinarjament għall-implimentazzjoni, iżidu l-ispeċifikazzjonijiet jew il-ħtiġiet jew jagħmlu lil dawn ta’ l-aħħar iktar stretti. (1) (2) tar-riskji l-evalwazzjoni u l-kontroll Ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 793/93 tat-23 ta’ Marzu 1993 eżistenti dwar (ĠU L 84, tal-5. 4. 1993, p. 1). Id-Direttiva tal-Kunsill 67/548/KEE tas-27 ta’ Ġunju 1967 dwar it- taqrib tal-liġijiet, ir-regolamenti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi li għandhom x’jaqsmu mal-klassifika, l-ippakkjar u l-ittikkettjar ta’ sustanzi perikolużi (ĠU L 196, tas-16. 8. 1967, p. 1). Id-Direttiva, kif emendata bid-Direttiva 92/32/KEE, (ĠU L 154, tal-5. 6. 1992, p. 1). f’sustanzi 13/Vol. 20 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 343 li jkunu meħtieġa li jiġu kkomunikati 5. Meta r-regolamenti tekniċi abbozzati jagħmlu parti minn miżuri lill-Kummissjoni fl-istadju ta’ abbozz skond att Komunitarju ieħor, l-Istati Mem- jistgħu jibagħtu komunika fit-tifsira tal-paragrafu 1 skond bri dan l-att l-ieħor, sakemm jindikaw formalment illi l-komunika msemmija tikkostitwixxi wkoll komunika skond il-għanijiet ta’ din id-Direttiva. jew tadotta direttiva, regolament jew deċiżjoni dwar il-materja b’mod konformi ma’ l-Artikolu 189 tat-Trattat. Jekk il-Kunsill jadotta pożizzjoni komuni matul il-perjodu 5. taż-żmien tal-waqfien (standstill) li hemm referenza għalih fil- paragrafi 3 u 4, dan il-perjodu taż-żmien għandu, soġġett għall-paragrafu 6, jittawwal għal 18-il xahar. In-nuqqas ta’ reazzjoni mill-Kummissjoni skond din id-Direttiva għall-abbozz ta’ regolament tekniku ma għandux jippreġudika xi deċiżjoni li tista’ tittieħed skond atti oħra tal-Komunità. L-obbligi li hemm referenza għalihom fil-paragrafi 3, 4 u 6. 5 għandhom jaqgħu: L-Artikolu 9 — meta l-Kummissjoni tgħarraf lill-Istati Membri li ma jkunx iktar bi ħsiebha tipproponi jew tadotta att tal-Komunità li jorbot, ta’ L-Istati Membri għandhom jipposponu l-adozzjoni 1. abozz ta’ regolament tekniku għal tliet xhur mid-data ta’ meta l-Kummissjoni tirċievi l-komunika li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 8(1). — meta l-Kummissjoni tgħarraf lill-Istati Membri bl-irtirar ta’ l-abbozz jew tal-proposta tagħha, 2. L-Istati Membri għandhom jipposponu: — meta l-Kummissjoni Komunità li jorbot. jew il-Kunsill ikunu adottaw att tal- — għal erba’ xhur l-adozzjoni ta’ abozz ta’ regolament tekniku fil-għamla ta’ ftehim volontarju fit-tifsira tat-tieni inċiż ta’ l- Artikolu 1(9), — mingħajr preġudizzju għall-paragrafi 3, 4 u 5, għal sitt xhur l-adozzjoni ta’ kull abbozz ta’ regolament tekniku, mid-data ta’ meta l-Kummissjoni tkun irċeviet il-komunika li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 8(1) jekk il-Kummissjoni jew Stat Membru ieħor jagħtu opinjoni dettaljata, fi żmien tliet toħloq xhur minn din id-data, ostakolu għall-moviment liberu ta’ l-oġġetti fis-suq intern. jekk il-miżura prevista tista’ L-Istat Membru interessat għandu jirrapporta lill-Kummissjoni li jipproponi sabiex jadotta dawn l-opinjonijiet dwar l-azzjoni Il-Kummissjoni għandha tikkummenta fuq din ir- dettaljati. reazzjoni. tkun irċeviet ta’ L-Istati Membri għandhom jipposponu l-adozzjoni 3. abozz ta’ regolament tekniku għal 12-il xahar mid-data meta l-Kummissjoni il-komunika li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 8(1) jekk, fi żmien tliet xhur wara din id- il-Kummissjoni tħabbar l-intenzjoni tagħha li tipproponi data, jew tadotta direttiva, regolament jew deċiżjoni dwar il-materja b’mod konformi ma’ l-Artikolu 189 tat-Trattat. ta’ L-Istati Membri għandhom jipposponu l-adozzjoni 4. abozz ta’ regolament tekniku għal 12-il xahar mid-data meta l-Kummissjoni il-komunika li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 8(1) jekk, fi żmien tliet xhur wara din id- il-Kummissjoni tħabbar l-intenzjoni tagħha li tipproponi data, tkun irċeviet l-annimali Il-paragrafi 1 sa 5 ma għandhomx japplikaw f’dawk il- 7. każi fejn, għal raġunijiet urġenti, mqajma minn ċirkostanzi serji li għandhom x’jaqsmu mal-protezzjoni tas-saħħa u imprevisti jew sigurtà pubblika, mal-protezzjoni ta’ jew mal- jħejji preservazzjoni tal-pjanti, Stat Membru jkun obbligat li regolament tekniku fi żmien qasir sabiex jilleġiżla fuqhom u jdaħħalhom fil-pront mingħajr ma jkunu possibbli konsultaz- zjonijiet. L-Istat Membru għandu jagħti, fil-komunika li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 8, ir-raġunijiet li jitolbu l-urġenza tal-miżuri meħuda. l-opinjoni tagħha dwar il-komunika malajr kemm jista’ jkun. Għandha tieħu azzjoni xierqa fil-każijiet fejn isir użu mhux xieraq ta’ din il-proċedura. Il-Parlament Ewropew għandu jinżamm mgħarraf mill-Kummissjoni. Il-Kummissjoni għandha tagħti L-Artikolu 10 L-Artikoli 8 u 9 ma għandhomx japplikaw għal dawk il- 1. liġijiet, ir-regolament u d-dispożizzjonijiet amministrattivi ta’ l- Istati Membri jew għal ftehim volontarju li permezz tiegħu l- Istati Membri: — jikkonformaw ma’ atti tal-Komunità li fl-adozzjoni ta’ speċifikazzjonijiet tekniċi, jorbtu li jirriżultaw — iwettqu l-obbligi li jirriżultaw fl-adozzjoni ta’ speċifikazzjonijiet tekniċi komuni fil-Komunità, joħorġu minn ftehim internazzjonali li — jagħmlu użu mill-klawsoli ta’ għalihom atti tal-Komunità li jorbtu, salvagwardja li jipprovdu 344 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 20 — japplikaw l-Artikolu 8(1) tad-Direttiva 92/59/KEE (1), — jillimitaw lilhom infushom għal jimplimentaw sentenza li tal-Qorti tal-Ġustizzja tal-Komunitajiet Ewropej, — jillimitaw lilhom infushom għal jemendaw regolament tekniku fit-tifsira ta’ l-Artikolu 1(9) ta’ din id-Direttiva, bil- ħsieb li jneħħu ostakolu għall-kummerċ. li L-Artikolu 9 ma għandux japplika għal-liġijiet, 2. ir-regola- menti u d-dispożizzjonijiet amministrattivi ta’ l-Istati Membri li jipprojbixxu l-manifattura sakemm u safejn dawn ma jostako- lawx il-moviment liberu tal-prodotti. L-Artikolu 9(3) sa (6) ma għandux japplika għall-ftehim l- li hemm referenza għalihom fit-tieni inċiż ta’ 3. volontarji Artikolu 1(9). L-Artikolu 9 ma għandux japplika għall-ispeċifikazzjoni- jew ħtiġiet oħra li hemm referenza għalihom fit- 4. jiet tekniċi tielet inċiż ta’ l-Artikolu 1(9). ta’ L-Artikolu 11 Il-Kummissjoni għandha tirrapporta kull sentejn lill-Parlament Ewropew, lill-Kunsill u lill-Kumitat Ekonomiku u Soċjali dwar ir-riżultati tax- xogħol ta’ l-istandardizzazzjoni fdat f’idejn l-organizzazzjonijiet Ewropej l-istandardizzazzjoni skond din id-Direttiva, kif ukoll l-istatistika dwar in-notifiki rċevuti, għandhom jiġu ppub- blikati fuq bażi annwali fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewro- pej. ta’ din id-Direttiva. l-applikazzjoni Il-listi ta’ akkumpanjat b’din ir-referenza fl-okkażjoni tal-pubblikazzjoni uffiċjali tiegħu. Il-metodi dwar kif issir din ir-referenza għand- hom jiġu stabbiliti mill-Istati Membri. L-Artikolu 13 Id-Direttivi u d-Deċiżjonijiet elenkati fil-lista fil-Parti A ta’ 1. l-Anness III huma hawnhekk irrevokati mingħajr preġudizzju għall-obbligi ta’ l-Istati Membri dwar id-dati ta’ għeluq għat- traspożizzjoni tad-Direttivi msemmija, stabbiliti fl-Anness III, il- Parti B. għad-direttivi Ir-referenzi 2. irrevokati għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal din id-Direttiva u għandhom jinqraw b’mod konformi mat-tabella tal-korrelazzjo- ni ddikjarata fl-Anness IV. u d-deċiżjonijiet L-Artikolu 14 Din id-Direttiva għandha tidħol fis-seħħ fl-20 jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha fil-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ew- ropej. L-Artikolu 15 Din id-Direttiva hija indirizzata lill-Istati Membri. Magħmula fil-Lussemburgu, fit-22 ta’ Ġunju 1998. L-Artikolu 12 tekniku, dan għandu Meta Stat Membru jadotta regolament jkun fih referenza għal din id-Direttiva jew għandu jkun Għall-Parlament Ewropew Il-President Għall-Kunsill Il-President J. M. GIL-ROBLES J. CUNNINGHAM (1) Direttiva tal-Kunsill 92/59/KEE tad-29 ta’ Ġunju 1992 dwar is- sigurtà ġenerali tal-prodott (ĠU L 228, tal-11. 8. 1992, p. 24). 13/Vol. 20 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 345 L-ANNESS I IL-KORPI EWROPEJ TA’ L-ISTANDARDIZZAZZJONI CEN Il-Kumitat Ewropew għall-Istandardizzazzjoni Cenelec Il-Kumitat Ewropew għall-Istandardizzazzjoni ta’ l-Elettroteknika L-ETSI L-Istitut Ewropew ta’ l-Istandards tat-Telekomunikazzjonijiet 346 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 20 L-ANNESS II IL-KORPI NAZZJONALI TA’ L-ISTANDARDIZZAZZJONI 1. Il-BELĠJU IBN/BIN Institut belge de normalisation Belgisch Instituut voor Normalisatie CEB/BEC Comité électrotechnique belge Belgisch Elektrotechnisch Comité 2. ID-DANIMARKA DS Dansk Standard NTA Telestyrelsen, National Telecom Agency 3. IL-ĠERMANJA DIN Deutsches Institut für Normung e. V. DKE Deutsche Elektrotechnische Kommission im DIN und VDE 4. IL-GREĊJA ΕΛΟΤ Ελληνιχός Οργανισμός Τυποποίηοης 5. SPANJA AENOR Asociación Española de Normalización y Certificación 6. FRANZA AFNOR Association française de normalisation UTE Union technique de l’électricité - Bureau de normalisation auprès de l’AFNOR 7. L-IRLANDA NSAI National Standards Authority of Ireland ETCI Electrotechnical Council of Ireland 8. L-ITALJA UNI (1) Ente nazionale italiano di unificazione CEI (1) Comitato elettrotecnico italiano (1) L-UNI u s-CEI, f’kooperazzjoni ma’ l-Istituto superiore delle Poste e Telecommunicazioni u l-ministero dell’Industria, allokaw ix-xogħol fi ħdan l-ETSI lill-CONCIT, Comitato nazionale di coordinamento per le tecnologie dell’informazione. 13/Vol. 20 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 347 9. IL-LUSSEMBURGU ITM Inspection du travail et des mines SEE Service de l’énergie de l’État 10. L-OLANDA NNI Nederlands Normalisatie Instituut NEC Nederlands Elektrotechnisch Comité 11. L-AWSTRIJA ON Österreichisches Normungsinstitut ÖVE Österreichischer Verband für Elektrotechnik 12. IL-PORTUGALL IPQ Instituto Português da Qualidade 13. IR-RENJU UNIT BSI British Standards Institution BEC British Electrotechnical Committee 14. IL-FINLANDJA SFS Suomen Standardisoimisliitto SFS ry Finlands Standardiseringsförbund SFS rf THK/TFC Telehallintokeskus Teleförvaltningscentralen SESKO Suomen Sähköteknillinen Standardisoimisyhdistys SESKO ry Finlands Elektrotekniska Standardiseringsförening SESKO rf 15. L-ISVEZJA SIS Standardiseringen i Sverige SEK Svenska elektriska kommissionen ITS Informationstekniska standardiseringen 348 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13/Vol. 20 L-ANNESS III IL-PARTI A Direttivi u Deċiżjonijiet revokati (li hemm referenza għalihom bl-Artikolu 13) Id-Direttiva 83/189/KEE u l-emendi sussegwenti tagħha Id-Direttiva tal-Kunsill 88/l82/KEE Id-Direttiva tal-Kummissjoni 90/230/KEE Id-Direttiva tal-Kummissjoni 92/400/KEE Id-Direttiva 94/20/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill Id-Direttiva tal-Kummissjoni 96/139/KEE IL-PARTI B Il-lista tad-dati ta’ l-għeluq għat-traspożizzjoni fil-liġijiet nazzjonali (li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 130) Id-Direttiva Dati ta’ għeluq għat-traspożizzjoni 83/189/KEE (ĠU L 109, tas-26. 4. 1983, p. 8) 88/182/KEE (ĠU L 81, tas-26. 3. 1988, p. 75) 94/10/KE (ĠU 100, tad-19. 4. 1994, p. 30) il-31. 3. 1984 l-l-1. 1. 1989 l-1. 7. 1995 L-ANNESS IV TABELLA TAL-KORRELAZZJONI Id-Direttiva tal-Kunsill 83/l89/KEE Din id-Direttiva L-Artikolu 1 L-Artikolu 2 L-Artikolu 3 L-Artikolu 4 L-Artikolu 5 L-Artikolu 6 L-Artikolu 7 L-Artikolu 8 L-Artikolu 9 L-Artikolu 10 L-Artikolu 11 L-Artikolu 12 — — — L-Anness I L-Anness II — — L-Artikolu 1 L-Artikolu 2 L-Artikolu 3 L-Artikolu 4 L-Artikolu 5 L-Artikolu 6 L-Artikolu 7 L-Artikolu 8 L-Artikolu 9 L-Artikolu 10 L-Artikolu 11 L-Artikolu 12 L-Artikolu 13 L-Artikolu 14 L-Artikolu 15 L-Anness I L-Anness II L-Anness III L-Anness IV


title: Verordening (EG) nr. 1285/98 van de Commissie van 22 juni 1998 houdende wijziging van Verordening (EEG) nr. 2123/89 tot vaststelling van de lijst van de representatieve markten voor de sector varkensvlees in de Gemeenschap

eurovoc_concepts:
EU market
Ireland
Luxembourg
Spain
common organisation of markets
pigmeat

formats: html pdf print

text: 23. 6. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 178/5 VERORDENING (EG) Nr. 1285/98 VAN DE COMMISSIE van 22 juni 1998 houdende wijziging van Verordening (EEG) nr. 2123/89 tot vaststelling van de in de lijst van de representatieve markten voor de sector varkensvlees Gemeenschap DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 2759/75 van de Raad van 29 oktober 1975 houdende een gemeenschappelijke orde- ning der markten in de sector eieren (1), laatstelijk gewij- zigd bij Verordening (EG) nr. 3290/94 (2), en met name op artikel 4, lid 6, Overwegende dat de lijst van representatieve markten voor de sector varkensvlees in de Gemeenschap is vastgesteld bij Verordening (EEG) nr. 2123/89 van de Commissie (3), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 532/96 (4); Overwegende dat er een verandering is in representatieve markten in Ierland, Luxemburg en in Spanje; dat de in de bijlage bij Verordening (EEG) nr. 2123/89 bedoelde lijst van representatieve markten voor de sector varkensvlees in de Gemeenschap dienovereenkomstig moet worden gewijzigd; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre- gelen in overeenstemming zijn met het advies van het Comit(cid:130) van beheer voor varkensvlees, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De bijlage bij Verordening (EEG) nr. 2123/89 wordt als volgt gewijzigd: 1. Punt 4 wordt vervangen door: „4. De gezamenlijke noteringscentra van: Ebro (Zara- (M ´alaga), goza), Mercolleida (Lleida), Campillos Segovia, Segura (Murcia), Silleda (Pontevedra) en de gezamenlijke markten van: Alhama (Murcia), (Huesca), Burgos, Calamocha Barcelona, Binefar (Teruel), Mollerussa (Lleida), Pamplona, Porri ˜no (Pontevedra), Segovia, Sierra de Yeguas (M ´alaga), Valdepe ˜nas (Ciudad Real). ”. 2. Punt 7 wordt vervangen door: „7. De gezamenlijke markten van: Rooskey, Waterford, Tralee en Mitchelstown. ”. 3. Punt 9 wordt vervangen door: „9. De markt van: Esch. ”. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 1 juli 1998. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 22 juni 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 282 van 1. 11. 1975, blz. 1. (2) PB L 349 van 31. 12. 1994, blz. 105. (3) PB L 203 van 15. 7. 1989, blz. 23. (4) PB L 78 van 28. 3. 1996, blz. 14


title: Rozhodnutí Komise ze dne 22. června 1998 o postupu ověřování shody stavebních výrobků ve smyslu čl. 20 odst. 2 směrnice Rady 89/106/EHS, pokud jde o střešní krytiny, střešní světlíky, střešní okna a doplňkové výrobky (oznámeno pod číslem K(1998) 1598)Text s významem pro EHP.

eurovoc_concepts:
construction equipment
product quality
product safety
quality control of industrial products
quality label

text: 13/sv. 20 CS Úřední věstník Evropské unie 315 31998D0436 L 194/30 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 10. 7. 1998 ROZHODNUTÍ KOMISE ze dne 22. června 1998 o postupu ověřování shody stavebních výrobků ve smyslu čl. 20 odst. 2 směrnice Rady 89/106/EHS, pokud jde o střešní krytiny, střešní světlíky, střešní okna a doplňkové výrobky (oznámeno pod číslem K(1998) 1598) (Text s významem pro EHP) (98/436/ES) KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, nebo skupinu výrobků, neboť příloha III dává určitým systé- mům přednost; s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, s ohledem na směrnici Rady 89/106/EHS ze dne 21. pro- since 1988 o sbližování právních a správních předpisů člen- ských států týkajících se stavebních výrobků (1) ve znění směr- nice 93/68/EHS (2), a zejména na čl. 13 odst. 4 uvedené směrnice, vzhledem k tomu, že postup uvedený v čl. 13 odst. 3 písm. a) odpovídá systémům stanoveným v první možnosti bez prů- běžného dozoru a v druhé a třetí možnosti bodu ii) oddílu 2 přílohy III a postup uvedený v čl. 13 odst. 3 písm. b) odpovídá systémům stanoveným v bodu i) oddílu 2 přílohy III a v první možnosti s průběžným dozorem bodu ii) oddílu 2 přílohy III; vzhledem k tomu, že opatření stanovená tímto rozhodnutím jsou v souladu se stanoviskem Stálého výboru pro stavebnictví, vzhledem k tomu, že se na Komisi požaduje, aby mezi dvěma postupy ověřování shody výrobku podle čl. 13 odst. 3 směr- nice 89/106/EHS zvolila „v souladu s bezpečností co nejméně obtížný postup“; že to znamená, že je nutné rozhodnout, zda je pro daný výrobek nebo skupinu výrobků systém řízení výroby u výrobce, za nějž je odpovědný výrobce, nezbytnou a postačující podmínkou prokázání se z důvodů spojených s plněním kritérií uvedených v čl. 13 odst. 4 pro daný účel požaduje účast schváleného certifikač- ního orgánu; shody, nebo zda PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ: Článek 1 vzhledem k tomu, že se v čl. 13 odst. 4 požaduje, aby byl takto stanovený postup uveden v pověřeních a v technických specifikacích; že je tedy žádoucí stanovit výrobky nebo skupiny výrobků, které budou základem pověření a technických specifi- kací; Shoda výrobků a skupin výrobků stanovených v příloze I se ověřuje postupem, při němž je za systém řízení výroby u výrobce zajišťující, že výrobek je ve shodě s příslušnými technickými specifikacemi, výlučně odpovědný výrobce. vzhledem k tomu, že jsou oba postupy podle čl. 13 odst. 3 podrobně popsány v příloze III směrnice 89/106/EHS; že je tedy nezbytné jasně specifikovat metody, kterými se musí tyto dva postupy uplatňovat podle přílohy III pro každý výrobek (1) Úř. věst. L 40, 11. 2. 1989, s. 12. (2) Úř. věst. L 220, 30. 8. 1993, s. 1. Shoda výrobků stanovených v příloze II se ověřuje postupem, při němž je kromě systému řízení výroby u výrobce pro- vozovaném výrobcem do posuzování a dozoru nad řízením výroby nebo samotným výrobkem zapojen schválený certifi- kační orgán. Článek 2 316 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 20 Článek 3 Postup ověřování shody stanovený v příloze III musí být uveden v pověřeních pro harmonizované normy. Článek 4 Toto rozhodnutí je určeno členským státům. V Bruselu dne 22. června 1998. Za Komisi Martin BANGEMANN člen Komise 13/sv. 20 CS Úřední věstník Evropské unie 317 PŘÍLOHA I PŘÍLOHA II 318 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 20 Poznámka: U výrobků, které mají více než jedno z určených použití specifikovaných v následujících skupinách, se úkoly schváleného orgánu vyplývající z příslušných systémů ověřování shody kumulují. PŘÍLOHA III STŘEŠNÍ KRYTINY, STŘEŠNÍ SVĚTLÍKY, STŘEŠNÍ OKNA Systémy ověřování shody SKUPINA VÝROBKŮ Pro níže uvedený výrobek (uvedené výrobky) a určené (určená) použití se na CEN/Cenelec požaduje, aby v příslušné harmonizované normě (příslušných harmonizovaných normách) specifikovaly následující systém (systémy) ověřování shody: Výrobek (výrobky) Určené použití (určená použití) Pro použití, na která se vztahují předpisy odolnosti (např. o dělení na požární úseky) požární o tašky, pokrývačská břidlice, Ploché a profilované plechy Střešní kamenná krytina a šindele Prefabrikované spřažené kompozitní nebo sendvičové panely Střešní světlíky Střešní okna Úroveň (úrovně) nebo třída (třídy) (požární odolnost) Systém (systémy) ověřování shody Jakékoli 3 Systém 3: Viz druhá možnost bodu ii) oddílu 2 přílohy III směrnice 89/106/EHS. Specifikace systému má být taková, aby mohl být zaveden i tam, kde není nutné stanovit ukazatel vlastnosti výrobku pro určitou vlastnost, protože na ni neexistuje nejméně v jednom členském státě vůbec žádný právní požadavek (viz čl. 2 odst. 1 směrnice 89/106/EHS a popřípadě bod 1. 2. 3 interpretačních dokumentů). V těchto případech se ověření takové vlastnosti nesmí výrobci ukládat, pokud si nepřeje tento ukazatel výrobku uvádět. 13/sv. 20 CS Úřední věstník Evropské unie 319 STŘEŠNÍ KRYTINY, STŘEŠNÍ SVĚTLÍKY, STŘEŠNÍ OKNA A DOPLŇKOVÉ VÝROBKY (2/6) Systémy ověřování shody SKUPINA VÝROBKŮ Pro níže uvedený výrobek (uvedené výrobky) a určené (určená) použití se na CEN/CENELEC požaduje, aby v příslušné harmonizované normě (příslušných harmonizovaných normách) specifikovaly následující systém (systémy) ověřování shody: Výrobek (výrobky) Určené použití (určená použití) Pro použití, na která se vztahují předpisy o reakci na oheň tašky, pokrývačská břidlice, Ploché a profilované plechy Střešní kamenná krytina a šindele Prefabrikované spřažené kompozitní nebo sendvičové panely Střešní světlíky Střešní okna Římsové a okapové prvky Úroveň (úrovně) nebo třída (třídy) (reakce na oheň) (A, B, C) (*) (A, B, C) (**) A (***), D, E, F Systém (systémy) ověřování shody 1 3 4 Systém 1: Viz bod i) oddílu 2 přílohy III směrnice 89/106/EHS, bez auditních zkoušek vzorků. Systém 3: Viz druhá možnost bodu ii) oddílu 2 přílohy III směrnice 89/106/EHS. Systém 4: Viz třetí možnost bodu ii) oddílu 2 přílohy III směrnice 89/106/EHS. (*) Materiály, jejichž reakce na oheň se během výroby mění (obecně ty, které jsou chemicky modifikovány, např. retardéry hoření, nebo tam, kde mohou změny složení vést ke změnám v reakci na oheň). (**) Materiály, jejichž reakce na oheň se během výrobního procesu nemění. (***) Materiály třídy A, u kterých se podle rozhodnutí 96/603/ES nevyžaduje zkouška reakce na oheň. Specifikace systému má být taková, aby mohl být zaveden i tam, kde není nutné stanovit ukazatel vlastnosti výrobku pro určitou vlastnost, protože na ni neexistuje nejméně v jednom členském státě vůbec žádný právní požadavek (viz čl. 2 odst. 1 směrnice 89/106/EHS a popřípadě bod 1. 2. 3 interpretačních dokumentů). V těchto případech se ověření takové vlastnosti nesmí výrobci ukládat, pokud si nepřeje tento ukazatel výrobku uvádět. 320 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 20 STŘEŠNÍ KRYTINY, STŘEŠNÍ SVĚTLÍKY, STŘEŠNÍ OKNA A DOPLŇKOVÉ VÝROBKY (3/6) Systémy ověřování shody SKUPINA VÝROBKŮ Pro níže uvedený výrobek (uvedené výrobky) a určené (určená) použití se na CEN/Cennelec požaduje, aby v příslušné harmonizované normě (příslušných harmonizovaných normách) specifikovaly následující systém (systémy) ověřování shody: Výrobek (výrobky) Určené použití (určená použití) Pro použití, na která se vztahují předpisy o ukazatelích vlastností při ohni zvenku tašky, pokrývačská břidlice, Ploché a profilované plechy Střešní kamenná krytina a šindele Prefabrikované spřažené kompozitní nebo sendvičové panely Asfaltová krytina Střešní dlažba Střešní světlíky Střešní okna Systémy pro přístup na lávky a stupadla Příslušenství střešních krytin střechu, Úroveň (úrovně) nebo třída (třídy) (reakce na oheň) Výrobky vyžadu- jící zkoušení Výrobky „pova- žované za vyho- vující bez zkoušení“ (*) Systém (systémy) ověřování shody 3 4 Systém 3: Viz druhá možnost bodu ii) oddílu 2 přílohy III směrnice 89/106/EHS. Systém 4: Viz třetí možnost bodu ii) oddílu 2 přílohy III směrnice 89/106/EHS. (*) Bude potvrzeno při jednáních se Skupinou pro požární předpisy. Specifikace systému má být taková, aby mohl být zaveden i tam, kde není nutné stanovit ukazatel vlastnosti výrobku pro určitou vlastnost, protože na ni neexistuje nejméně v jednom členském státě vůbec žádný právní požadavek (viz čl. 2 odst. 1 směrnice 89/106/EHS a popřípadě bod 1. 2. 3 interpretačních dokumentů). V těchto případech se ověření takové vlastnosti nesmí výrobci ukládat, pokud si nepřeje tento ukazatel výrobku uvádět. 13/sv. 20 CS Úřední věstník Evropské unie 321 STŘEŠNÍ KRYTINY, STŘEŠNÍ SVĚTLÍKY, STŘEŠNÍ OKNA A DOPLŇKOVÉ VÝROBKY (4/6) Systémy ověřování shody SKUPINA VÝROBKŮ Pro níže uvedený výrobek (uvedené výrobky) a určené (určená) použití se na CEN/Cenelec požaduje, aby v příslušné harmonizované normě (příslušných harmonizovaných normách) specifikovaly následující systém (systémy) ověřování shody: Výrobek (výrobky) Určené použití (určená použití) Úroveň (úrovně) nebo třída (třídy) Systém (systémy) ověřování shody Ploché a profilované plechy Prefabrikované spřažené kompozitní nebo sendvičové panely Střešní světlíky Střešní okna Pro použití přispívající k vyztužení střešní konstrukce 3 Systém 3: Viz druhá možnost bodu ii) oddílu 2 přílohy III směrnice 89/106/EHS. Specifikace systému má být taková, aby mohl být zaveden i tam, kde není nutné stanovit ukazatel vlastnosti výrobku pro určitou vlastnost, protože na ni neexistuje nejméně v jednom členském státě vůbec žádný právní požadavek (viz čl. 2 odst. 1 směrnice 89/106/EHS a popřípadě bod 1. 2. 3 interpretačních dokumentů). V těchto případech se ověření takové vlastnosti nesmí výrobci ukládat, pokud si nepřeje tento ukazatel výrobku uvádět. 322 CS Úřední věstník Evropské unie 13/sv. 20 STŘEŠNÍ KRYTINY, STŘEŠNÍ SVĚTLÍKY, STŘEŠNÍ OKNA A DOPLŇKOVÉ VÝROBKY (5/6) Systémy ověřování shody SKUPINA VÝROBKŮ Pro níže uvedený výrobek (uvedené výrobky) a určené (určená) použití se na CEN/Cenelec požaduje, aby v příslušné harmonizované normě (příslušných harmonizovaných normách) specifikovaly následující systém (systémy) ověřování shody: Výrobek (výrobky) Určené použití (určená použití) Všechny střešní krytiny, střešní svě- tlíky, střešní okna a doplňkové vý- robky Pro použití, na která se vztahují předpisy lát- kách (*) nebezpečných o Úroveň (úrovně) nebo třída (třídy) Systém (systémy) ověřování shody ― 3 Systém 3: Viz druhá možnost bodu ii) oddílu 2 přílohy III směrnice 89/106/EHS. (*) Zejména nebezpečné látky stanovené ve směrnici Rady 76/769/EHS ve znění pozdějších předpisů. Specifikace systému má být taková, aby mohl být zaveden i tam, kde není nutné stanovit ukazatel vlastnosti výrobku pro určitou vlastnost, protože na ni neexistuje nejméně v jednom členském státě vůbec žádný právní požadavek (viz čl. 2 odst. 1 směrnice 89/106/EHS a popřípadě bod 1. 2. 3 interpretačních dokumentů). V těchto případech se ověření takové vlastnosti nesmí výrobci ukládat, pokud si nepřeje tento ukazatel výrobku uvádět. 13/sv. 20 CS Úřední věstník Evropské unie 323 STŘEŠNÍ KRYTINY, STŘEŠNÍ SVĚTLÍKY, STŘEŠNÍ OKNA A DOPLŇKOVÉ VÝROBKY (6/6) Systémy ověřování shody SKUPINA VÝROBKŮ Pro níže uvedený výrobek (uvedené výrobky) a určené (určená) použití se na CEN/CENELEC požaduje, aby v příslušné harmonizované normě (příslušných harmonizovaných normách) specifikovaly následující systém (systémy) ověřování shody: Výrobek (výrobky) Určené použití (určená použití) Úroveň (úrovně) nebo třída (třídy) Systém (systémy) ověřování shody Pro použití ve skupinách (1/6), (4/6), (5/6) jiná než specifikovaná (3/6), (2/6), tašky, pokrývačská břidlice, Ploché a profilované plechy Střešní kamenná krytina a šindele Prefabrikované spřažené kompozitní nebo sendvičové panely Střešní dlažba Římsové a okapové prvky Mechanické upevňovací prvky pro střešní krytiny Příslušenství střešních krytin Systémy pro přístup na lávky a stupadla Střešní bezpečnostní háky a kotvení střechu, Pro použití ve skupinách (1/6), (4/6), (5/6) jiná než specifikovaná (3/6), (2/6), Asfaltová krytina Střešní okna Střešní světlíky Systém 3: Viz druhá možnost bodu ii) oddílu 2 přílohy III směrnice 89/106/EHS. Systém 4: Viz třetí možnost bodu ii) oddílu 2 přílohy III směrnice 89/106/EHS. ― ― 4 3 Specifikace systému má být taková, aby mohl být zaveden i tam, kde není nutné stanovit ukazatel vlastnosti výrobku pro určitou vlastnost, protože na ni neexistuje nejméně v jednom členském státě vůbec žádný právní požadavek (viz čl. 2 odst. 1 směrnice 89/106/EHS a popřípadě bod 1. 2. 3 interpretačních dokumentů). V těchto případech se ověření takové vlastnosti nesmí výrobci ukládat, pokud si nepřeje tento ukazatel výrobku uvádět


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1285/98 af 22. juni 1998 om ændring af forordning (EØF) nr. 2123/89 om fortegnelse over de repræsentative markeder for svinekød inden for Fællesskabet

text: 23. 6. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 178/5 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1285/98 af 22. juni 1998 om ændring af forordning (EØF) nr. 2123/89 om fortegnelse over de repræsenta- tive markeder for svinekød inden for Fællesskabet KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 2759/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for svinekød (1), ved forordning (EF) nr. 3290/94 (2), særlig artikel 4, stk. 6, og senest ændret ud fra følgende betragtninger: Fortegnelsen over de for svinekød inden for Fællesskabet er fastlagt ved Kommis- sionens forordning (EØF) nr. 2123/89 (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 532/96 (4); repræsentative markeder der er sket ændringer i de repræsentative markeder i Irland, Luxembourg og Spanien; det er derfor nødvendigt at ændre fortegnelsen over de repræsentative markeder for svinekød inden for Fællesskabet, som er fastsat i bilaget til forordning (EØF) nr. 2123/89; de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomit(cid:130)en for Svinekød — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Der foretages følgende ændringer i bilaget til forordning (EØF) nr. 2123/89: 1) Punkt 4 affattes s(cid:134)ledes: »4. Samtlige følgende noteringscentre: Ebro (Zaragoza), Mercolleida (Lleida), Campillos (M ´alaga), Segovia, Segura (Murcia), Silleda (Pontevedra), og følgende markeder: Alhama (Murcia), samtlige Barcelona, Binefar (Huesca), Burgos, Calamocha (Teruel), Mollerussa (Lleida), Pamplona, Porri ˜no (Pontevedra), Segovia, Sierra de Yeguas (M ´alaga), Valdepe ˜nas (Ciudad Real). « 2) Punkt 7 affattes s(cid:134)ledes: »7. Samtlige følgende markeder: Rooskey, Waterford, Tralee and Mitchelstown. « 3) Punkt 9 affattes s(cid:134)ledes: »9. Følgende marked: Esch. « Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 1. juli 1988. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 22. juni 1998. P(cid:134) Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 282 af 1. 11. 1975, s. 1. (2) EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 105. (3) EFT L 203 af 15. 7. 1989, s. 23. (4) EFT L 78 af 28. 3. 1996, s. 14