title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Euroopassa käytössä olevia TTK-ohjelmia koskevien tiedotus- ja hyödyntämisverkkojen tehostamiskeinot"

eurovoc_concepts:
EU programme
information network
new technology
research and development
small and medium-sized enterprises

text: 14. 9. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 284/19 7. 10. Komission tulisi laatia joka kolmas vuosi jäsen- valtioiden raportteihin perustuva kertomus asetuksen tehokkuudesta. 7. 11. Komission tulisi kuulla jäsenvaltioita, lentolii- kennealan edustajia sekä kuluttajajärjestöjä siitä, miten asetuksessa säädetyistä oikeuksista parhaiten tiedote- taan matkustavalle suurelle yleisölle. 7. 12. Komission tulisi suorittaa yhteistyössä asian- osaisten osapuolien kanssa asetuksen täysimittainen kustannus-hyötyarvio, ennen kuin asetusta tarkistetaan uudelleen. Arvion tulisi kattaa myös asetuksessa vaadit- tujen tietojen toimittamisesta ja järjestämisestä aiheutu- vat kustannukset. Voisi olla aiheellista suorittaa arvioin- teja nykyistä useammin, ennen kuin korvaussummia muutetaan. Komission tulisi vertailla Yhdysvalloissa ja 7. 13. EU:ssa lennolle pääsyn epäämisestä maksettavia kor- vauksia koskevia sääntöjä ja tutkia, voitaisiinko EU:n sääntöjä yksinkertaistaa. Bryssel 1. heinäkuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopassa käytössä olevia TTK-ohjelmia koskevien tiedotus- ja hyödyntämisverkkojen tehostamiskeinot” (98/C 284/06) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 29. tammikuuta 1998 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti antaa lausunnon aiheesta ”Euroopassa käytössä olevia TTK-ohjelmia koskevien tiedotus- ja hyödyntämisverkkojen tehostamiskeinot”. Asian valmistelusta vastannut energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaosto antoi lausuntonsa yksimielisesti 17. kesäkuuta 1998. Esittelijä oli Henri Malosse. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 1. –2. heinäkuuta 1998 pitämässään 356. täysistunnossa (heinäkuun 1. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. I. SUOSITUKSET rooppalaisiin yrityksiin sovellettavan uuden tekniikan levittämisessä, Talous- ja sosiaalikomitea, joka Ottaa huomioon, että kasvuun ja työllisyyteen tähtäävän Euroopan I. 1. teollisuuden kilpailukyvyn vahvistamiseksi tarvitaan kiireesti rakenteellinen strategia, I. 2. että hyödyntämätöntä innovaatiokapasiteettia omaavia yrityksiä, etenkin pk-yrityksiä (tutkimusohjel- mien ”edelläkävijät”) yhdistävillä tiedotus- ja tukiver- koilla on tässä mielessä keskeinen rooli, I. 4. että tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennellä puiteohjelmalla voidaan vastata tähän haas- teeseen ja tehdä Euroopan parlamentin, neuvoston sekä talous- ja sosiaalikomitean toiveiden mukaisesti selvä ero aiempiin ohjelmiin, että tutkimustulosten ja teknologisen tutkimuk- I. 3. sen hyödyntämisjärjestelmällä on keskeinen asema eu- I. 5. että verkkoja koskevat jäsenvaltioiden ja yhteisön toimet ovat nykyään liian hajanaiset, eikä niillä ei voida komitean mielestä tehokkaasti edistää uutta strategiaa, C 284/20 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 9. 98 antaa neuvostolle, Euroopan parlamentille ja komissiol- le oma-aloitteisessa lausunnossaan seuraavat suosi- tukset: Ryhmä voisi toimia yhteistyössä komitean kanssa seu- rannassa, arvioinnissa ja valvonnassa. Suositus N:o 1 Suositus N:o 5 Komitea ehdottaa, että komission yksiköt laativat tiedo- nannon, jossa määritellään tutkimuksen, kehittämisen ja innovaation tiedotus-, tuki- ja hyödyntämisverkkojen kokonaisvaltainen strategia. Tässä strategiassa tulee järkiperäistää nykyiset mekanis- mit, ja siihen tulee liittää erilaiset alaa koskevat yhteisön toimintalinjat: innovaation toimintasuunnitelma, tutki- muksen ja teknologisen kehittämisen viides puiteoh- jelma, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuluvuus, kou- lutus- ja ammattikoulutusohjelmat, kilpailupolitiikka, laajentuminen ja ulkopolitiikka. Suositus N:o 2 Talous- ja sosiaalikomitea suosittaa, että tämän koko- naisstrategian yhteydessä välitysperiaatteen edistämi- seen tähtäävissä erikoistuneissa tukiverkoissa käytetään nykyisiä välineitä (TTK:n viides puiteohjelma, rakenne- rahastot, koulutus- ja ammattikoulutusohjelmat, pk- yritysohjelma jne. ). Näillä välitysverkoilla edistetään yritysliittoutumien strategioita, yritysten, tutkimuksen ja yliopistojen välisiä siteitä, teknologista tutkimusta ja taloudellista tiedon- hallintaa sekä (oikeudellista, rahoituksellista jne. ) han- kesuunnittelua. Komitean mukaan tämä tavoite tulisi nostaa korostetusti esiin TTK:n tulevan viidennen puiteohjelman kolman- nessa horisontaalisessa toimintakokonaisuudessa (”In- novaatiot ja pk-yritysten osallistumisen edistäminen”). Suositus N:o 3 Komitea ehdottaa, että komissio parantaisi toisaalta yhteisön tiedotus- ja tukiverkkojen ja toisaalta hyödynt- ämisverkkojen koordinaatiota huolehtimalla siitä, että ne täydentävät toisiaan. Komission tulee liittää verkot välitysperiaatteen tukemi- sen laajempaan yhteyteen ja suunnata niitä yksinomaan käyttäjien tarpeiden mukaan eikä pitää niitä omien toimintalinjojensa edistämisverkkoina. Suositus N:o 4 Todellisen yhtenäisyyden takaamiseksi komitea ehdot- taa telemaattisen konferenssin järjestämistä aiheena yhteisön, jäsenvaltioiden ja hallitusten väliset verkot (Eureka, OECD jne. ). Konferenssiin kutsuttaisiin mu- kaan TTK:n viidennen puiteohjelman erityisohjelmien ”innovaatiosolut”. Jäsenvaltioiden, yhteisön ja hallitusten välisten toimien tilannekartoitus auttaisi toimivaltaisia viranomaisia löytämään tarpeelliset keinot koordinoinnin tehostami- seksi. Suositus N:o 6 Jotta asianomaisten tahojen suhteen (yritykset, tutkijat, yliopistot, yritysten perustajat jne. ) voidaan toimia avoimesti ja näkyvästi, komitea ehdottaa, että erityis- verkkojen kuten yhteisöverkkojen käyttöön perehdyttä- minen annetaan euroneuvontakeskusten tehtäväksi. Näin taattaisiin hajautetusti ja käytännönläheisesti alus- tava suuntautuminen parhaiten toimiviin tiedotus-, tuki- ja hyödyntämisverkkoihin. Suositus N:o 7 Komitea suosittaa ehdotetun toimintalinjan välitöntä laajentamista koskemaan kaikkia jäsenyyttä hakeneita maita liittymistä valmistelevan strategian yhteydessä. Komitea korostaa myös soveltuvin keinoin toteutettavan suosituimmuuskumppanuuden strategista merkitystä Välimeren alueen maiden, muiden Euroopan maiden sekä Lomén sopimuksen allekirjoittajamaiden kanssa harjoitettavassa yhteistyössä. Komitea suosittaa lopuksi, että kansainvälisten kumppa- neiden kanssa pyritään pääsemään kaikkien edun ni- missä yhteisvaikutukseen. 1. Johdanto Tämä oma-aloitteinen lausunto kuuluu yhtenä 1. 1. osana komitean viimeaikaisten tutkimusta käsittelevien lausuntojen sarjaan. Erityisesti voidaan mainita lausunto aiheesta ”Kohti viidettä puiteohjelmaa: tieteelliset ja teknologiset tavoitteet” (1) sekä oma-aloitteinen lausun- to ”TTK-toimintaan myönnettävien varojen jatkuvan ja yleistyvän vähentämisen vaikutukset EU:n pk-yrityksiin yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla” (2). Komitea ehdottaa, että perustetaan ”yhteisöverkkojen käyttäjäryhmä”, jossa olisivat edustettuina eri käyttäjä- tahot: yritykset, laboratoriot, yliopistot ja tukijärjestöt. (1) EYVL C 355, 21. 11. 1997, s. 38. (2) EYVL C 355, 21. 11. 1997, s. 31. 14. 9. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 284/21 1. 2. Komitea toteaa lausunnoissaan, että yhteisön TTK-toimilla on liian vähäinen vaikutus teollisuuteen erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tasolla, joita on eurooppalaisista yrityksistä 99,8 %. Useat laitokset ja toimielimet, kuten yhteisön tieteellis-teknisen tutki- muksen neuvoa-antava komitea (CREST), kannattavat näkemystä. CREST hyväksyi TTK:n viidennen puiteoh- jelman valmistelun yhteydessä kertomuksen pk-yritysten osallistumisesta TTK-toimiin ja painottaa suosituksis- saan erityisesti tiedonsaantia. kilpailukykyyn. Komitean aloite koskee kahta tämän strategian onnistumisen kannalta tärkeää kysymystä: 2. 1. 1. Keinot, joilla taataan tiedotuksen ja avustami- sen kautta yritysten – etenkin pienten ja keskisuurten yritysten – osallistuminen tutkimustoimiin. 2. 1. 2. na loppukäyttäjinä olevissa yrityksissä. Tutkimustulosten hyödyntäminen mahdollisi- 1. 3. Viidennestä puiteohjelmasta antamassaan lau- sunnossa komitea huomauttaa (1) mahdollisuudesta ”saada suoraan mukaan tutkijaosapuolet ja perus- käyttäjät, etenkin erilaiset pk-yritykset kaikkiin vaihei- siin TTK:n puiteohjelman suunnittelusta saavutettujen tulosten innovatiiviseen soveltamiseen”. kolme erilaista erittelee komitea Pk-yrityksistä ja TTK:sta antamassaan lausun- 1. 4. nossa (2) pk- yritystyyppiä (teknologian tavalliset käyttäjät, ”edellä- kävijät” eli yritykset, joilla on käyttämätöntä innovaa- tiokapasiteettia, ja teknologisesti huippuunsa kehitetyt pk-yritykset) ja suosittelee, että yhteisön toimet keskitet- täisiin edelläkävijöihin ja technology followers -yrityk- siin, joita arvioidaan olevan Euroopan unionissa 1–1,5 miljoonaa. 1. 5. Tämä lausunto liittyy yhteisön viidennen puite- ohjelman valmisteluun. Komitea on kuitenkin tarkoituk- sellisesti laajentanut analyysikenttää kaikkiin yhteisön toimintalinjoihin ja ohjelmiin, joissa käsitellään inno- vaation käsitteitä ja menettelyitä. Samalla otetaan huo- mioon yritysten mahdollisuudet kehittyä, vahvistaa kilpailukykyään ja luoda työpaikkoja. Komitean tarkoi- jotka ovat yhtenäisiä tuksena on antaa ehdotuksia, Eurekan kaltaisten alueellisten, jäsenvaltioiden ja halli- tustenvälisten järjestelmien kanssa. 2. Oma-aloitteisen lausunnon tavoitteet 2. 1. Tällä oma-aloitteisella lausunnolla on tarkoitus ennen kaikkea kannustaa määrittelemään toiminta- ajatuksia ja antaa konkreettisia ehdotuksia, joilla suun- nataan yhteisön toimintatapoja ja vaikutetaan niihin. Unioni valmistautuu hyväksymään TTK:n viidennen puiteohjelman, jonka tavoitteena aiemmista ohjelmista poiketen on pyrkiä avaintoimintakokonaisuuksien avul- la todella vaikuttamaan Euroopan teollisuuteen ja sen (1) EYVL C 355, 21. 11. 1997, s. 38, kohta 1. 3. (2) EYVL C 355, 21. 11. 1997, s. 31. Lausunto tulee nähdä näiden kahden vaatimuk- 2. 2. sen kannalta: tiedotuksen ja hyödyntämisen selkeä erottaminen omiin rooleihinsa ja samanaikaisesti niiden täydentävyyden ja toiminnallisen yhteyden takaaminen. Tiedotuksen ja hyödyntämisen menettelyt tutkimusla- boratoriosta teolliseen soveltamiseen eivät kulje suora- viivaisesti. Ne koostuvat monista toisiinsa sidoksissa olevista toimista. 2. 2. 1. Sovellettuja TTK-ohjelmia koskevan tiedotuk- sen tavoitteena on sekä TTK-toimien mahdollisten edistäjien tunnistaminen että tietoisuuden herättäminen innovaatio-, teknologiansiirto- ja hyödyntämismahdol- lisuuksista. Tiedotukseen sisältyy sekä erilaisia että toisiaan täydentäviä osatekijöitä kuten valvonta, koulu- tus, neuvonta, kuuleminen ja tarpeiden analysointi, joiden tulee olla jatkuvassa vuorovaikutussuhteessa ollakseen tehokkaita. 2. 2. 2. Hyödyntämiseen liittyy tieteellisten element- tien sisällyttäminen menetelmiin, joissa ei ole erityisesti varauduttu niiden vastaanottamiseen, varsinkin jos kyse on pk-yrityksistä. Hyödyntäminen tulee nähdä järjes- telmänä, jossa innovaatio- ja siirtoprosessiin liitetään sellaisia tekijöitä kuin innovaatiokulttuuri, innovaatio- tarpeiden ja -kykyjen tunnistaminen, teknologinen mu- kauttaminen, ammattitaidon ja taitotiedon välittämi- nen, yrityssuunnittelu ja kaupalliset tutkimukset. 2. 3. Monet aloitteet ovat ansiokkaita, vaikka ne on hajautettu komission eri yksiköihin (Craft-verkon yhteyspisteet, innovaation välityskeskukset, Cordis- verkko, euroneuvontakeskukset, alueelliset innovaatio- strategiat, yliopistojen ja yritysten yhteenliittymät jne. ), mutta TTK:n teollinen vaikutus Euroopassa on kuiten- kin odotettua heikompaa. Komitean valmisteluryhmä on tutkinut näitä verkkoja. Tällöin on voitu huomata, että jokaisen verkon lähtökohtana on aihepiiriltään omaperäinen ja poikkeava mutta samalla oikeutettu lähestymistapa: pk-yritysten osallistumisen tehostami- nen yhteisön TTK-ohjelmiin, yhteisötason rakenteelli- nen verkottaminen tulosten hyödyntämiseksi, Euroopan yhteisöä pk- asioista yrityksille, alueellisten innovaatiostrategioiden lujitta- minen unionin taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuulu- vuuden edistämiseksi, tutkimuksen ja yritysten välisten siteiden kehittäminen koulutusalan avulla jne. Voidaan toisaalta todeta, tiedottaminen koskevista tiedotusta tukea että ja ja C 284/22 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 9. 98 hyödyntämistä ei aina eroteta selkeästi toisistaan. Yleis- esti tulevat esille yhtenäisyyteen, näkyvyyteen, koordi- naatioon ja tehokkuuteen liittyvät ongelmat. Jotta kil- pailukyvyn ongelmaan löydettäisiin kokonaisvaltainen ratkaisu erityisen ja soveltuvan tuen avulla, komitea pyrkii tekemään ehdotuksia, joiden avulla voidaan tehdä selkeä ero TTK:n neljännen ja viidennen puiteohjelman välillä. 2. 4. Koska yhteisön oma tutkimus on vain 4 % kaikesta Euroopan unionissa tehtävästä tutkimuksesta, pohdintaa tulee laajentaa yhteisön, jäsenvaltioiden ja paikallistason toimien täydentävyyteen tai sen puuttumi- sen syihin. Komitea viittaa tässä yhteydessä TTK:n viidennestä lausun- nossa (1) tekemiinsä huomioihin ja suosituksiin. Mainit- takoon erityisesti tilannekatsaukset, joiden avulla on mahdollista verrata jäsenvaltioiden, yhteisön ja hallitus- tenvälisiä ohjelmia sekä seurata niiden edistymistä toiminta-aloittain. puiteohjelmasta laatimassaan 3. Pyrkimys yhtenäisyyteen ja integrointiin Kaikissa pohdinnoissa on huolehdittava siitä, 3. 1. että Euroopan innovaatiotukiverkkojen lokeroituminen estetään oli niiden alkuperä mikä tahansa (yhteisön, hallitustenväliset, jäsenvaltioiden, alueelliset, yksityiset verkot). Yhtenäisyyspyrkimykseen sekä TTK:n viiden- nen puiteohjelman sisällä että suhteessa muihin innovaa- tiota edistäviin yhteisötoimiin tai jäsenvaltioiden ohjel- miin on ennen kaikkea sisällytettävä ehdotuksia väli- neistä ja keinoista. 3. 2. Yhtenäisyyspyrkimyksen lisäksi kaikissa ehdo- tuksissa tulee taata, että toimissa on mukana erilaisia tavoitteita, joista mainittakoon etenkin kilpailukyvyn edistäminen, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuulu- vuus sekä työllisyystavoitteet, pk-yritysten strategisen roolin ja niiden tarpeiden huomioon ottaminen, syste- maattinen pyrkimys verkkojen ja erityyppisten yritysten väliseen täydentävyyteen ja yhteisvaikutukseen: suuryri- tysten maantieteellinen hajauttaminen, uudenlaiset suh- teet suurten ja pk-yritysten välillä, yritysryhmittymien (clusters) käsite. Tämän integrointistrategian onnistumi- jotka sen ehtona on sellaisten puitteiden luominen, edistävät aktiivista vuorovaikutusta eri osapuolten eli teollisuuden, ammattijärjestöjen, käsiteollisuus-, kaup- pa- ja teollisuuskamarien, yliopistojen, tutkimuskeskus- ten, alueiden, koulutuslaitosten, innovaatiota rahoitta- vien yhtiöiden ym. välillä. 3. 3. Kun ongelma on arvioitu ja loppuarvio tarkistet- tu sekä jäsenvaltio- että yhteisötasolla, on siis tehtävä yhtenäisyyteen ja integrointiin tähtääviä, tiettyihin pai- nopistealoihin keskittyviä ehdotuksia: 3. 3. 1. Laajennetaan yhteisön TTK-toimintaa koske- vien tiedotusverkkojen kohderyhmiä siten, että ensisijai- sena kohteena ovat ”edelläkävijät”, joilla on hankalasti määriteltäviä ja vaikeasti ajantasaistettavia piileviä mah- dollisuuksia. Tarkoituksena on niiden saaminen mukaan ohjelmiin. 3. 3. 2. Määritellään hyödyntämistoimet etenkin pk- yritysten osalta jatkuvaksi ja monimutkaiseksi proses- siksi, jossa ammattitaitoa ja taitotietoa siirretään ensisi- jaisesti koulutuksen ja neuvonnan välityksellä. 3. 3. 3. Ehdotetaan puitteita, joissa nykyiset innovaa- tion tukiverkot voidaan yhdistää, jotta ne saavat todelli- sen eurooppalaisen ulottuvuuden. 3. 3. 4. Otetaan huomioon tutkimuksen ja teknologi- sen kehittämisen viidennen puiteohjelman uutuudet: 3. 3. 4. 1. TTK:n viides puiteohjelma on temaattisesti erittäin haastava. Siinä yhdistetään avaintoimintakoko- naisuuksien uusi käsite perinteisiin erityisohjelmiin. Ohjelmassa on monia erilaisia toimeenpanovälineitä: kolmanteen toimeen kuuluvassa kokonaisuudessa ”In- novaatio ja pk-yritysten osallistuminen” on strategisia toimintaehdotuksia peräti yksitoista. Ilman ylimääräisiä tiedotustoimia vaarana on, että huonosti valmistautu- neet yritykset, erityisesti edelläkävijöiden luokkaan kuu- luvat pk-yritykset, luovuttavat tai menettävät mielen- kiintonsa. 3. 3. 4. 2. TTK:n viidennen puiteohjelman toinen suuri uutuus komitean mielestä on, että kaikki TTK-toimien edistäjät velvoitetaan laatimaan suunnitelma teknologi- sesta toimeenpanosta. Tämä velvoite on mitä kannatet- tavin, mikäli suunnitelmia voidaan käyttää joustavina seurantamekanismeina tehtyjen töiden vaikutusten arvi- oimisessa sekä tukikeinona helpottamaan hyödyntä- mistä teollisuudessa ja rahoituksen löytämisessä kehittä- mistyölle. Näin ollen hyödyntämisverkkojen rooli voi olla suunnitelmien tehokkaan toteuttamisen kannalta ratkaiseva. 4. Ehdotetut periaatteet Yrityksillä ja etenkin edelläkävijöihin kuuluvilla 4. 1. pk-yrityksillä on erityistarpeita avustuksen, teknisen tuen ja erityispalvelujen suhteen: (1) EYVL C 355, 21. 11. 1997, s. 38 ja EYVL C 73, 9. 3. 1998, s. 133. 4. 1. 1. että teknologia (tuotteet, markkinat); Tiedotus/tuki/koulutus: sekä TTK-ohjelmat 14. 9. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 284/23 4. 1. 2. Innovaatioiden teknistä toteutettavuutta ja oi- keudellisia kysymyksiä sekä tekijänoikeuksia koskeva neuvonta; tysten maantieteellisessä hajauttamisessa ja liittoutumis- ja yritysryhmästrategioiden sekä yritysten, yliopistojen ja tutkimuskeskusten välisten suhteiden kehittämisessä. 4. 1. 3. Teknologisten innovaatiohankkeiden kehittä- minen: alustava tutkimus, tekninen ja taloudellinen toteutettavuus, hankkeiden arviointi ja varmentaminen, tieteellinen ja tekninen yhteistyö; 4. 1. 4. suunnittelu; Yhteisöhankkeiden kehittämisen järjestely ja 4. 1. 5. Teknologisen toteuttamisen seuranta ja tuke- minen: koulutus, arviointi, perusmallien toteuttaminen, hyödyntämisneuvot ulkopuolisille jne; 4. 1. 6. Taloudellinen ja kaupallinen seuranta ja tuki: tutkimukset, markkinoille laskeminen, markkinointi, eurooppalainen kehittäminen, hankkeiden rahoitus- suunnittelu jne; 4. 2. Kaikkien näiden avustus-, tuki-, neuvonta- ja seurantatoimien tulisi olla määrätietoisesti aktivoivia ja edistää yrityshenkeä riskien minimoimiseksi ja mahdolli- suuksien maksimoimiseksi. 5. Ehdotetut toimet 5. 1. Komission tulee päästä kokonaisvaltaiseen, yhte- näiseen ja yhdennettyyn strategiaan sekä taata tiedotus- ja tukitoimien ja hyödyntämisjärjestelmän välinen täy- dentävyys ja yhteisvaikutus, jotta voidaan vastata viiden- nen puiteohjelman haasteisiin (avaintoimintakokonai- suudet, teknologisen kehittämisen suunnitelmat jne. ) ja taata toisaalta välineiden, toisaalta tavoitteiden ja toimintalinjojen yhdenmukaisuus. Komitean käsityksen mukaan tämän strategian 5. 2. tulisi keskittyä seuraaviin tekijöihin: – erityistukipalvelujen edistäminen ja yhdistäminen; – ohjausyksiköiden perustaminen; – yhteisötason välineet yhtenäisen ja yhdentävän strate- gian takaamiseksi; – yhtenäisyyden takaaminen Euroopan unionin ulko- puolella. 6. Erikoistukipalvelujen edistäminen ja yhdistäminen 6. 1. Välitysperiaatetta tulee kehittää eli toisin sanoen taata, että yritykset ja tutkimuslaitokset saavat tukea ja neuvontaa ulkopuolisten yksityisten tai julkisten tai sisäisten tukipalvelujen muodossa teknologiansiirrossa, yritysten välisten suhteiden kehittämisessä, suuryri- On siis suunniteltava keinoja näiden palvelujen edistämi- seksi yhdistämällä alueelliset/jäsenvaltioiden ja yhteisön toimet sekä yksityiset ja julkiset tukikeinot. Unioni voi edistää asiaa merkittävästi etenkin seuraavin toimin: 6. 1. 1. Paikallis- ja aluetason parhaiden (eurooppa- ja laisten ja ulkopuolisten) käytänteiden inventointi vertailuanalyysin (benchmarking) kokeilutoimien to- teuttaminen sen pohjalta. 6. 1. 2. Tukijärjestöjen (ammattialajärjestöt, kauppa- kamarit, tekniset keskukset) kelpuuttaminen yritysten rinnalla viidennen puiteohjelman välillisiin TTK-toimiin siten, että niille annetaan erityistehtäväksi etsiä pk- ja käsiteollisuusyrityksiä, joilla on innovaatiovalmiutta, ja hoitaa sellaisia yhteisiä tehtäviä kuin osallistuminen TTK-toimiin sekä uuden teknologian koeluontoinen siirtäminen ja soveltaminen tietyllä alalla. 6. 1. 3. Alueellisten innovaatiostrategioiden tukemi- nen siten, että taataan niiden liittäminen viidennen puiteohjelman uusiin tavoitteisiin sekä vahvistetaan niiden soveltamista heikoimmin kehittyneissä maissa ja heikoimmin kehittyneillä alueilla rakennerahastojen avulla sekä jäsenyyttä hakeneissa maissa liittymistä valmistelevan kumppanuuden avulla. Alueellisissa inno- vaatiostrategioissa on kuitenkin otettava huomioon paitsi valtakunnallinen myös rajanylittävä ulottuvuus. 6. 1. 4. Yritysten välisen liittoutumisstrategian tuke- minen liittämällä nykyisiä järjestelmiä (BC-NET, Inter- prise jne. ) viidennen puiteohjelman temaattisiin avain- toimintakokonaisuuksiin ja mahdollisesti käyttämällä Joint European Ventures -rahoitusvälinettä yhteisyritys- ten tukemiseen. 6. 1. 5. Entistä määrätietoisempi tuki yliopistojen, tut- kimuksen, koulutuskeskusten ja yritysten sopimuspoh- jaisille suhteille innovaatiokulttuurin, yhteenliittymien ja taitotiedon siirron kehittämiseksi asiantuntemus- kumppanuuden avulla. 6. 1. 6. Toistaiseksi alikehittyneen ja hyvin valtiokes- keisen alakohtaisen tai horisontaalisen teknologisen tutkimuksen yhdistäminen ja lujittaminen, jotta euroop- palaisille yrityksille voidaan taata kohtuuhintaan talou- dellisen tiedonhallinnan yhtenäinen järjestelmä, jonka avulla on mahdollista todentaa nopeasti sovellettavaksi kelpaavat tekniikat. 6. 2. Euroopan unionin on siis taattava, että tähän välitysjärjestelmään liitetään sen omat verkot (innovaa- tion välityskeskukset, Craft-verkon yhteyspisteet jne. ). C 284/24 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 9. 98 Yhteisöverkot tulee sijoittaa nykyisiin järjestöihin, jotka potentiaaliset käyttäjät tunnistavat ja tunnustavat. Ver- koilla voi olla vain täydentävä tehtävä, joka tähtää tiettyihin selkeisiin tavoitteisiin hajaantumisen ja päällekkäisyyden välttämiseksi. Unionin on myös annet- tava tukensa välitysverkkojen periaatteelle ja taattava sen huomioon ottaminen TTK:n viidennen puiteohjel- man rahoituskeinoissa, joiden ei tarvitse olla sidoksissa yksinomaan yhteisöohjelmiin. 7. Perehdyttämisyksiköiden perustaminen 7. 1. Ensisilmäys jäsenvaltioiden ja yhteisön nykyisiin tiedotus- ja hyödyntämistoimiin osoittaa, että aloitteita, verkkoja ja ohjelmia sekä erilaisia toimijoita on runsaas- ti. Monet julkiset elimet, järjestöt sekä neuvontaa tai hyödyntämistä harjoittavat yhdistykset ovat keskitty- neet erilaisiin erikoispalveluihin. Tämä monimuotoisuus on rikkautta, joka tosin saattaa toimintojen lokeroi- tuessa johtaa hyvin nopeasti liiallisuuksiin ja lopulta sekavuuteen ja tehottomuuteen. Sen sijaan, että luotai- siin nykyisten verkkojen kanssa päällekkäisiä uusia verkkoja, komitean mielestä olisi pyrittävä parantamaan nykyisten järjestelmien yhteisvaikutusta. 7. 2. Eri verkkojen yhdistäminen on ensisijaisen tärkeää yritysten tarvitsemien erikoispalvelujen edistä- miseksi. Ei ole tarpeen luoda uusia rakenteita, joiden avulla huolehdittaisiin kaikkien palvelujen toteuttamis- esta. Sen sijaan on tuettava nykyisiä paikallisjärjestöjä ja annettava niiden tehtäväksi verkkojen hoitaminen sekä erikoispalvelujen tunnistaminen ja tukeminen voi- mavarojen organisoimiseksi ja pk-yrityksille tarjottavien palvelujen koordinoimiseksi. Ne olisivat siis samalla ensimmäisiä palvelupisteitä (first-stop-shop) ja pereh- dyttämisyksiköitä. Yksiköiden tulee olla rakenteeltaan kevyitä ja tiiviissä yhteydessä teollisuutta edustaviin tai teollisuuspiirien tunnustamiin järjestöihin. Olisi toivot- tavaa, etteivät ne olisi täysin riippuvaisia valtiosta eivätkä palvelisi yksinomaan kaupallisia etuja vaan toimisivat yhteydessä järjestöihin, yleishyödyllisiin yksi- tyisoikeudellisiin rakenteisiin, ammattijärjestöihin sekä kauppakamareihin. Yksiköiden tulee olla käytännönlä- heisiä, ja toiminnan tehostamisen kannalta ne voivat olla alueellisesti tai alakohtaisesti järjestäytyneitä. 7. 4. Euroneuvontakeskusten verkko, jota on hiljat- tain vahvistettu pää- ja kumppanuuskeskuksilla, vastaa hyvin ajatusta perehdyttämisyksiköistä. Komitea suosit- taa, että tehtävä annetaan euroneuvontakeskuksille. 8. Yhteisötason välineet yhtenäisen ja yhdentävän stra- tegian takaamiseksi 8. 1. Näiden ehdotusten perustana on pyrkimys toi- minnan ja tavoitteiden yhtenäisyyteen. Nykytilaa ei voida pitää tältä osin tyydyttävänä. Komitea ei halua tehdä ehdotuksia, jotka johtaisivat rakenteiden päällek- käisyyteen tai uusien verkkojen luomiseen. Komitean mukaan koordinointia ja yhtenäisyyttä on käsiteltävä poliittisella tasolla: 8. 1. 1. Komission tulee julkaista tiedotus- ja hyödynt- ämisverkoista tiedonanto, jossa selvitetään verkkojen hierarkia, kuvaillaan miten ne täydentävät toisiaan ja selvitetään keinot, joilla yhtenäisyyteen voidaan päästä. Komission tulee ottaa asiasta vastuu ja huolehtia par- haasta mahdollisesta yhteisvaikutuksesta. 8. 1. 2. On koottava ”verkkojen käyttäjäryhmä” (yri- tykset, tutkimuskeskukset, yliopistot, välittävässä ase- massa olevat virastot, ammattialajärjestöt, kauppa-, käsiteollisuus- jne. ). Ryhmän ja teollisuuskamarit tehtävänä olisi huolehtia yhtenäisyydestä ja yhdentämi- sestä sekä laajentaa tiedotus- ja hyödyntämismekanis- mien kohdeyleisöä. Ryhmä voisi olla yhteydessä TSK:hon ja sen energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaos- toon seurannan ja arvioinnin osalta. 8. 2. Unionin tulisi myös perustaa uuden tietoteknii- kan avulla (”virtuaalimuodossa”) pysyvä verkkokonfe- renssi, jonka tehtävänä olisi taata yhteydet unionin omien tai sen tukemien välitysverkkojen, TTK:n viiden- nen puiteohjelman eri ohjelmien innovaatiosolujen, ensiohjauksesta huolehtivien yksiköiden (euroneuvonta- keskukset) sekä muiden yhteisö- ja jäsenvaltiotason tiedotus- ja hyödyntämisverkkojen kuten Eurekan ja OECD:n verkkojen välillä. 9. Yhdenmukaistavat toimet Euroopan unionin ulko- puolella 7. 3. Sen sijaan on välttämätöntä, että yksiköt täyttävät tietyt ehdot, joista mainittakoon kyky koota yhteen paikallista asiantuntemusta, yhteyksien luominen tutkimuksen alalla toimiviin eri tahoihin, tutkimuksen julkisten tukiohjelmien tuntemus sekä suhteet yliopistoi- hin ja yksityisiin laboratorioihin. 9. 1. Euroopan unionia ja jäsenvaltioita tulisi kehottaa tulevan laajentumisen valmistelemiseksi ulottamaan tämä kokonaisstrategia välittömästi hakijamaihin liitty- mistä valmistelevan strategian yhteydessä. Muihin Keski- ja Itä-Euroopan maihin, entiseen Neuvostoliit- toon kuuluneisiin itsenäisiin valtioihin ja Välimeren 14. 9. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 284/25 alueella oleviin EU:n ulkopuolisiin maihin liittyvät yrityskumppanuusohjelmat ja teolliset yhteistyökeskuk- set voisivat osaltaan auttaa tukemaan teknologiavaihtoa ja edistää yritysten välisiä teknologiasopimuksia (luvat, patenttiluovutukset jne. ). Komitea suosittaa Phare-, Tacis- ja Meda-rahoitusvälineiden käyttöä tähän tarkoi- tukseen. 9. 2. Vaikka hakijamaille, muille naapurimaille ja Välimeren alueelle annetaan etusija, on toivottavaa, että unioni edistää vastavuoroisuuden ja molemminpuolisen hyödyn periaatteiden mukaisesti TTK:n tiedotus-, edist- ämis- ja hyödyntämisverkkojen yhdistämistä myös mui- den pääasiallisten kumppaneidensa kanssa. Bryssel, 1. heinäkuuta 1998. 9. 3. Kehitysmaiden – etenkin Lomén sopimukseen kuuluvien maiden – kanssa voitaisiin ryhtyä toimiin näiden valtioiden talouksiin soveltuvan erityisesti pk- yritysten ja paikallisen käsiteollisuuden käyttöön tarkoi- tetun teknologian levittämiselle suotuisten olosuhteiden luomiseksi. Komitea ehdottaa lausunnossaan ”Vihreä kirja Euroopan unionin ja AKT-maiden välisistä suhteis- ta 2000-luvun alussa – Uuden kumppanuuden tuomat haasteet ja mahdollisuudet”(1), että uudelle Euroopan kehitysrahastolle perustettaisiin yhteistyön ja teknolo- gisten innovaatioiden horisontaalisia välineitä. (1) EYVL C 296, 29. 9. 1997, s. 65. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen hinta Euroopassa” (98/C 284/07) Talous- ja sosiaalikomitea päätti 11. heinäkuuta 1996 työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta ”Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen hinta Euroopassa”. Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto antoi lausuntonsa 18. kesäkuuta 1998. Esittelijä oli Roger Burnel. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 1. –2. heinäkuuta 1998 pitämässään 356. täysistunnossa (heinäkuun 1. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 130 puolesta, 6 vastaan, ja 14 pidättyi äänestämästä. I. TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA SOITTAA HA¨ TA¨ KELLOA Köyhyyden vastaisen taistelun väliaikainen toimintaoh- jelma (3). TSK on aina kiinnittänyt suurta huomiota eriarvoi- 1. suuteen ja epäoikeudenmukaisiin oloihin, siis myös köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen, joka on köyhyyden äärimmäinen ilmenemismuoto. Muistutetta- koon, että TSK on laatinut asiasta mm. seuraavia lausuntoja ja tiedonantoja: Köyhyyden vastaisen taistelun kokeiluhanke- ja tutki- musohjelma (1). Köyhyyden vastaisen taistelun kokeiluhanke- ja tutki- musohjelman tarkistus (2). (1) EYVL C 263, 17. 11. 1975. (2) EYVL C 180, 28. 7. 1977. Köyhyyden vastaista taistelua koskevat yhteisön erityis- toimet (4). Köyhyyden vastaista taistelua koskevat yhteisön erityis- toimet – Päätöksen tarkistus (5). Tiedonanto köyhyydestä Maaliskuu 1989 (ei julkaistu EYVL:ssä). Huonoimmassa asemassa olevien ryhmien taloudellinen ja sosiaalinen integrointi (6). (3) EYVL C 113, 7. 5. 1980. (4) EYVL C 25, 28. 1. 1985. (5) EYVL C 263, 20. 10. 1986. (6) EYVL C 159, 26. 6. 1989


title: Règlement (CE) nº 1409/98 de la Commission du 1er juillet 1998 fixant les taux d'intérêt compensatoires applicables en cas de naissance d'une dette douanière relative aux produits compensateurs ou aux marchandises en l'état (régime du perfectionnement actif, système de la suspension et régime de l'admission temporaire) pendant le second semestre de 1998

eurovoc_concepts:
customs debt
customs regulations
interest
inward processing
suspension of customs duties
temporary admission

formats: html pdf print

text: L 188/30 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 2. 7. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1409/98 DE LA COMMISSION du 1er juillet 1998 fixant les taux d’int(cid:130)r(cid:136)t compensatoires applicables en cas de naissance d’une dette douani(cid:138)re relative aux produits compensateurs ou aux marchandises en l’(cid:130)tat (r(cid:130)gime du perfectionnement actif, syst(cid:138)me de la suspension et r(cid:130)gime de l’admission temporaire) pendant le second semestre de 1998 LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, Article premier (CEE) no 2913/92 du Conseil du 12 vu le r(cid:138)glement octobre 1992 (cid:130)tablissant le code des douanes commu- nautaire (1), vu le r(cid:138)glement (CEE) no 2454/93 de la Commission du 2 juillet 1993 fixant certaines dispositions d’application du r(cid:138)glement (CEE) no 2913/92 du Conseil, (cid:130)tablissant le code des douanes communautaire (2), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 75/98 (3), et notamment son article 589, paragraphe 4, point a), et son article 709; consid(cid:130)rant que l’article 589, paragraphe 4, point a), du r(cid:138)glement (CEE) no 2454/93 pr(cid:130)voit la publication par la Commission des taux d’int(cid:130)r(cid:136)t compensatoires, appli- cables en cas de naissance d’une dette douani(cid:138)re relative aux produits compensateurs ou aux marchandises en l’(cid:130)tat, pour compenser injustifi(cid:130) d(cid:130)coulant du report de la date de naissance de la dette douani(cid:138)re en cas de non-exportation hors du territoire douanier de la Communaut(cid:130); que ces taux d’int(cid:130)r(cid:136)t compensatoires pour le second semestre de 1998 doivent (cid:136)tre (cid:130)tablis conform(cid:130)ment aux r(cid:138)gles fix(cid:130)es par ce m(cid:136)me r(cid:138)glement, l’avantage financier Les taux d’int(cid:130)r(cid:136)t compensatoires annuels vis(cid:130)s (cid:133) l’ar- ticle 589, paragraphe 4, point a), et (cid:133) l’article 709, para- graphe 3, point a), du r(cid:138)glement (CEE) no 2454/93, appli- cables pour la p(cid:130)riode du 1er juillet au 31 d(cid:130)cembre 1998 sont les suivants: Belgique Danemark Allemagne Gr(cid:138)ce Espagne France Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Autriche Portugal Finlande Su(cid:138)de Royaume-Uni 3,64 3,74 3,44 14,22 5,14 3,53 6,16 6,53 3,64 3,50 3,66 5,43 3,39 4,62 7,29. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 1er juillet 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 1er juillet 1998. Par la Commission Mario MONTI Membre de la Commission (1) JO L 302 du 19. 10. 1992, p. 1. (2) JO L 253 du 11. 10. 1993, p. 1. (3) JO L 7 du 13. 1. 1998, p. 3


title: Driejarige postgraduate beurzen september 1999 : Geschiedenis, Economie, Rechten, Politieke en sociale wetenschappen.

eurovoc_concepts:
economics
higher education
history
legal science
political science


title: Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di regolamento (CE) del Consiglio recante modificazione del Regolamento (CE) n. 3295/94 che fissa misure intese a vietare l'immissione in libera pratica, l'esportazione, la riesportazione e il vincolo ad un regime sospensivo di merci contraffatte e di merci usurpative»

eurovoc_concepts:
customs regulations
free circulation
intellectual property
marketing restriction
trademark

text: 14. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 284/3 Parere del Comitato economico e sociale in merito alla «Proposta di regolamento (CE) del Consiglio recante modificazione del Regolamento (CE) n. 3295/94 che fissa misure intese a vietare l’immissione in libera pratica, l’esportazione, la riesportazione e il vincolo ad un regime sospensivo di merci contraffatte e di merci usurpative» (1) (98/C 284/02) Il Consiglio, in data 11 maggio 1998, ha deciso, conformemente al disposto dell’articolo 198 del Trattato che istituisce la Comunità europea, di consultare il Comitato economico e sociale in merito alla proposta di cui sopra. La Sezione «Industria, commercio, artigianato e servizi», incaricata di preparare i lavori del Comitato in materia, ha formulato il parere sulla base del rapporto introduttivo del relatore Giesecke, in data 3 giugno 1998. Il Comitato economico e sociale ha adottato il 1o luglio 1998, nel corso della 356a sessione plenaria, con 136 voti favorevoli e 2 contrari, il seguente parere. 1. Introduzione 1. 1. Nei paesi industrializzati si registra nell’industria manifatturiera, nell’agricoltura come pure nel settore dei servizi, in costante espansione, una domanda per un più alto livello qualitativo. Gli articoli di marca ed i prodotti innovativi, spesso protetti dai diritti di proprietà indu- striale, che soddisfano tale esigenza hanno tuttavia il loro prezzo. Questo non rappresenta solo il controvalore di una migliore qualità, bensı` anche del contenuto innovati- vo del prodotto medesimo e della relativa pubblicità. I falsari sfruttano la possibilità di avvalersi di 1. 2. condizioni produttive più vantaggiose, per lo più all’este- ro. Nondevonosostenerespeseperlosviluppodelprodot- to, i diritti di licenza e la pubblicità, né costi per i test di sicurezza solitamente prescritti. Rinunciando a tali caratteristiche di qualità si soddisfano quei clienti che credono di fare un affare oppure coloro per i quali è importantesoprattuttolamarca,perquantocontraffatta. in numerosi comparti produttivi: 1. 3. Le merci contraffatte e le merci usurpative sono in ormai presenti quello dell’abbigliamento, degli articoli per il tempo libero, degli orologi e dei gioielli, dei cosmetici e dei prodotti farmaceutici e addirittura nel settore dei prodotti tecnici come quello dell’utensileria e dei pezzi di ricambio per l’automobile. Questi ultimi sono sempre più colpiti dal fenomeno della pirateria e denunciano i rischi per gli acquirenti che, oggi più che mai, fanno affidamento sulla sicurezza dei prodotti. Tra l’altro produttori delle merci originali si trovano spesso di fronte a pretese ingiustificate in relazione alla responsa- bilità del prodotto. 1. 4. Le conseguenze economiche della pirateria rica- dono, come è ovvio, innanzitutto sui produttori degli articoli originali, ma poi anche sul commercio al dettaglio e sull’esportazione. Lo Stato perde un gettito rilevante proveniente da fonti diverse. Finora esistono purtroppo solo delle stime globali dei posti di lavoro qualificati persi (la stima per la Germania è di 70 000 posti per esempio) e degli elevati costi dei procedimenti giudiziari (costi per l’assistenza legale (1) GU C 108 del 7. 4. 1998, pag. 63. e processuale, agenzie d’investigazione private), che risultano particolarmente onerosi per le PMI innovative. Le contraffazioni costituiscono già il 5 % - 8 % del commercio mondiale. 1. 5. Per un continente la cui competitività si fonda sempre più sulle proprie capacità innovative e sulla qualità dei propri prodotti si tratta di una tendenza che va arrestata quanto prima. A tal fine il regolamento in esame dà un contributo determinante. 2. Proposta della Commissione 2. 1. Il documento della Commissione presenta da un lato una relazione sull’applicazione del regolamento e, dall’altro, una proposta di modifica del regolamento medesimo. 2. 2. Nella relazione la Commissione illustra in gene- rale i casi, raccolti da tutte le autorità doganali comunita- rie a partire dal 1o luglio 1995, di sospensione delle operazioni doganali quando le merci destinate allo sdoganamento all’importazione erano sospettate di con- traffare o usurpare merci coperte da un diritto di proprietà intellettuale per le quali il titolare del diritto aveva chiesto preventivamente una protezione doganale ai sensi del regolamento. 2. 3. Nel periodo compreso tra il 1995 ed il giugno 1997 i servizi doganali degli Stati membri hanno effettua- to 4133 interventi complessivi sia sul traffico commercia- le sia su quello postale e viaggiatori. 2. 4. In base alle esperienze acquisite, nel documento in esame la Commissione propone ora di estendere il campo di applicazione del regolamento e di adattarlo all’evoluzione della normativa comunitaria in materia di diritti di proprietà intellettuale. Cio` comporta: — estendere il campo d’applicazione del regolamento ai brevetti d’invenzione, limitatamente ai brevetti di prodotto; C 284/4 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 14. 9. 98 — ampliare le possibilità d’intervento dei servizi doga- nali alle zone franche e ai depositi franchi e nei confronti di tutte le merci sospette, a partire dal momento in cui sono poste sotto vigilanza doganale; — adattare (semplificare) il regolamento all’esistenza (dal 1o aprile 1996) del marchio comunitario, dando la possibilità ai titolari di tali marchi di presentare un’unica domanda di protezione doganale valida in diversi Stati membri. 3. Osservazioni di carattere generale 3. 1. Benché nella prima relazione sull’applicazione del Regolamento (CE) n. 3295/94 la Commissione si dichiari soddisfatta degli sviluppi registrati, si tratta solo della punta dell’iceberg delle merci contraffatte effettivamente importate. Il numero ridotto o la totale assenza di interventi in taluni Stati membri dimostra, secondo il Comitato, l’evidente necessità di una revi- sione. 3. 2. Tuttavia, dopo questi primi anni di apprendista- to, appare opportuno estendere il campo di applicazione del regolamento ai brevetti d’invenzione ed a tutte le situazioni doganali ed adattare il regolamento all’esisten- za del marchio comunitario. Il Comitato ritiene nondimeno che, specie 3. 2. 1. nel caso dei diversi tipi di brevetto, la possibilità di attuazione potrebbe essere limitata per il fatto che i servizi doganali hanno difficoltà a riconoscere le merci contraffatte. Non bisognerebbe quindi sopravvalutare l’effetto di tale estensione. 3. 3. Le esperienze precedenti dimostrano, secondo il Comitato, che le informazioni su questo strumento relativamente nuovo vanno notevolmente rafforzate in entrambe le direzioni. Da un lato occorre informare i titolari del diritto interessati (imprese) delle loro possibilità, dall’altro proprio detti titolari del diritto devono contribuire ad agevolare il lavoro pratico dei doganieri dando informazioni più efficaci ai servizi doganali. Solo questo dialogo, accompagnato da una migliore formazione dei doganieri anche in quest’ambi- to, garantisce un esito positivo della lotta contro le merci contraffatte. 3. 3. 1. Il Comitato esprime preoccupazione per il fatto che la riduzione del personale delle amministrazioni doganali che si registra negli Stati membri è in contrasto con i nuovi compiti attribuiti a dette amministrazioni. Il passaggio dalla riscossione dei dazi per conto dello Stato ad una gestione dei servizi improntata al sostegno dell’economia è reso particolarmente evidente dagli interventi effettuati su richiesta di titolari del diritto di protezione privati oppure pubblici. 3. 5. Secondo il Comitato è importante sensibilizzare maggiormente gli ambienti commerciali ed il vasto pubblico sulle conseguenze dell’aumento delle merci contraffatte sui diversi mercati. Occorre rafforzare la consapevolezza dell’illegalità di questa particolare forma di reato economico. La Commissione europea dovrebbe prendere l’iniziativa di potenziare e coordinare gli sforzi compiuti dagli Stati membri in materia di informazione. 3. 5. 1. Occorre tener conto di cio` nella valutazione del traffico non commerciale, essenzialmente del turis- mo, che costituisce l’obiettivo del 50 % degli interventi in questo settore, naturalmente con un volume relativa- mente limitato. 3. 5. 2. Secondo il Comitato, non bisognerebbe avva- lersi esclusivamente del criterio dei limiti, della franchigia doganale, bensı` soprattutto nei singoli casi del criterio della «normalità». 3. 5. 3. La Commissione europea dovrebbe sensibiliz- zare le proprie delegazioni nei paesi «a rischio» sull’im- portanza del fenomeno della contraffazione, in modo da garantire l’espletamento di funzioni di controllo e di vigilanza in collegamento con le autorità degli Stati membri e con gli ambienti professionali interessati. Bisognerebbe in particolare agire di concerto per richia- mare l’attenzione delle autorità di tali paesi sulle possibili conseguenze negative, anche in materia di politica commerciale, di un atteggiamento eccessivamente per- missivo. Il sistema si trova di fronte ad una particolare 3. 6. difficoltà dovuta al fatto che a livello comunitario le norme possono avere solo un determinato raggio d’azione, mentre le modalità di applicazione vengono determinate dalle legislazioni nazionali. Dal punto di vista dell’economia, sarebbe auspicabile procedere ad un’armonizzazione in vista dell’effettiva applicazione delle principali norme in quest’ambito. 4. Osservazioni di carattere particolare 4. 1. La diversità degli interventi negli Stati membri puo` riflettere sia un diverso spessore dei diritti sulla proprietà industriale negli Stati membri, sia una diversa invita la applicazione degli Commissione, nel quadro delle discussioni sul Libro verde, a constatare il rapporto tra le richieste di protezione presentate e le violazioni accertate negli Stati membri. interventi medesimi. Si 4. 2. Le diverse cifre registrate nei singoli Stati membri per le violazioni accertate potrebbero, secondo il Comita- to, essere determinate dalla procedura che fa seguito alla violazione accertata, procedura regolata diversa- mente nei vari Stati membri. Per esempio, la scarsa efficienza della collaborazione tra il servizio doganale e le autorità giudiziarie potrebbe ridurre notevolmente la motivazione dei doganieri. Anche in questo contesto il Comitato non puo` che sottolineare l’importanza di una procedura semplice, trasparente e rapida. 3. 4. Le esperienze precedenti dimostrano inoltre che l’efficacia del sistema dipende da un numero minimo di controlli fisici, effettuati in maniera intelligente e da un elevato livello di formazione dei servizi doganali. 4. 2. 1. Benché la Commissione non disponga di alcun potere di iniziativa nei confronti delle procedure delle autorità giudiziarie nazionali, dovrebbe tuttavia richia- mare l’attenzione dei governi nazionali sull’urgente 14. 9. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 284/5 necessità di una procedura più snella, come richiesto nella terza parte dell’Accordo sugli aspetti dei diritti di proprietà intellettuale attinenti al commercio (ADPIC). Secondo il Comitato, lo svolgimento delle procedure e la motivazione dei servizi doganali nei vari paesi sono strettamente collegati. Le norme in vigore in Grecia sono, secondo il 4. 3. Comitato, oltremodo insoddisfacenti. Si sollecita la Commissione ad assistere la Grecia, che potenzialmente costituisce la porta d’accesso al mercato interno europeo, nella ricerca di una soluzione praticabile. 4. 4. Il regolamento prevede l’intervento solo negli scambi con i paesi terzi alle frontiere esterne della Comunità. Una volta che le merci contraffate si inserisco- no nel commercio intracomunitario senza essere ricono- sciute, vengono, semmai, perseguite in base alle disposi- zioni nazionali. Nel quadro delle discussioni sul Libro verde, la Commissione dovrebbe studiare delle soluzioni anche a questi problemi possibilmente orientate all’ar- monizzazione. 4. 5. Il periodo di validità delle domande di sequestro varia attualmente da tre mesi e due anni nei diversi Stati membri. Secondo il Comitato bisognerebbe accordarsi a livello comunitario su un periodo di validità di almeno un anno, considerato che gli effetti si manifesteranno solamente dopo qualche tempo. Il Comitato ritiene che la possibilità di limitare 4. 6. in questo caso a determinati paesi dell’UE la domanda di sequestro alla frontiera sia in contraddizione con il concetto di base di marchio comunitario. Il marchio comunitario costituisce un marchio unico con un unico fondamento giuridico per l’intera Comunità. Se si segue coerentemente questa logica, la sola soluzione ragionevole è rappresentata da un’unica domanda di sequestro alla frontiera valida in tutti gli Stati membri. Una soluzione diversa comporterebbe il rischio 4. 6. 1. che, nel caso di una limitazione a determinati paesi, il contraffattore che venisse a conoscenza di cio`, tenterebbe naturalmente di lanciare la merce nei «paesi non pro- tetti». Bruxelles, 1o luglio 1998. Secondo il Comitato, gli Stati membri che riscuotono indennità dovrebbero ridurle in modo da consentire anche alle piccole e medie imprese di presentare domande di protezione. 4. 7. Nel caso si ordinasse la distruzione delle merci contraffatte a seguito dell’intervento, i costi talora elevati dovrebbero essere sostenuti dal responsabile della violazione, ovvero di norma dal produttore delle merci contraffatte. Qualora non fosse possibile individuarlo o portarlo in giudizio, bisognerebbe ricorrere all’importa- tore, a meno che non abbia agito in buona fede. Secondo il Comitato, il ricorso al titolare del diritto alla protezione o allo Stato per i costi di distruzione appare ingiusto nei casi in cui si possono portar in giudizio il produttore della merce contraffatta oppure l’importatore che abbia agito in cattiva fede. Il 4. 8. livello delle indennità per la domanda di intervento dei servizi doganali e le garanzie da depositare per i costi amministrativi e la responsabilità nelle successive procedure vengono attualmente fissate in modo assai diverso dagli Stati membri. Secondo il Comitato è essenziale che non siano scoraggianti, affinché anche le piccole e medie imprese possano avvalersi di questo strumento. 4. 8. 1. Per quanto riguarda la presentazione delle garanzie, tutti gli Stati membri dovrebbero prevedere la possibilità di presentare garanzie bancarie, conforme- mente agli usi locali. I contatti diretti tra i titolari del diritto (imprese) 4. 9. ed i servizi doganali sono indispensabili. I servizi doganali dovrebbero in particolare essere informati delle conseguenze ulteriori delle violazioni accertate, contribuendo in tal modo ad accrescere la motivazione dei doganieri. 4. 10. Anche le sanzioni vengono fissate dalle autorità giudiziarie nazionali. Esse dovrebbero essere estrema- mente scoraggianti, anche se non si dovesse conseguire un’armonizzazione in tempi brevi. Il Presidente del Comitato economico e sociale Tom JENKINS


title: Ευρωπαϊκή Τράπεζα Επενδύσεων : 40 χρόνια χρηματοδοτήσεων υπέρ της ευρωπαϊκής ολοκλήρωσης.

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
European integration
activity report
economic policy


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 1407/98 af 1. juli 1998 om tolvte ændring af forordning (EF) nr. 913/97 om undtagelsesforanstaltninger til støtte for markedet for svinekød i Spanien

eurovoc_concepts:
Spain
market support
pigmeat
swine
veterinary inspection

text: L 188/26 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 2. 7. 98 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1407/98 af 1. juli 1998 om tolvte ændring af forordning (EF) nr. 913/97 om undtagelsesforanstaltninger til støtte for markedet for svinekød i Spanien KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2759/75 af 29. oktober 1975 om den fælles markedsordning for svinekød (1), ved forordning (EF) nr. 3290/94 (2), særlig artikel 20, og senest ændret ud fra følgende betragtninger: På grund af udbrud af klassisk svinepest i visse produk- tionsområder i Spanien blev der ved Kommissionens forordning (EF) nr. 913/97 (3), senest ændret ved forord- ning (EF) nr. 1147/98 (4), fastsat undtagelsesbestemmelser til støtte for markedet for svinekød i denne medlemsstat; undtagelsesforanstaltningerne kan ikke gennemføres hur- tigt og effektivt på grund af kapacitetsproblemer hos de destruktionsanstalter, der skal forarbejde smågrisene; de bør derfor kunne slagtes og anbringes på kølelagre; på grund af den fortsatte anvendelse af veterinære og handelsmæssige restriktioner bør antallet af fedesvin og smågrise, der kan leveres til myndighederne, forhøjes, så de undtagelsesforanstaltningerne kommende uger, og listen over støtteberettigede områder i bilag II til forordning (EF) nr. 913/97 bør tilpasses den nuværende situation på veterinær- og sundhedsområdet; videreføres kan i medført en betydelig forøgelse af dyrenes vægt og dermed en utålelig situation med hensyn til deres velfærd; det er derfor berettiget at anvende forhøjelsen af det pågældende juni 1998; antal dyr fra den 12. de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Svinekød — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 I forordning (EF) nr. 913/97 foretages følgende ændringer: 1) I artikel 3, tredje afsnit, og bilag III, nr. 2, ændres »fedesvin« til »dyrene«. 2) Bilag I affattes som angivet i bilag I til nærværende forordning. 3) Bilag II affattes som angivet i bilag II til nærværende forordning. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggø- relsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. fuld- undtagelsesforanstaltningernes ophør på grund af stændig udnyttelse af det disponible antal smågrise har Bestemmelserne i artikel 1, nr. 2, anvendes dog fra den 12. juni 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 1. juli 1998. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 282 af 1. 11. 1975, s. 1. (2) EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 105. (3) EFT L 131 af 23. 5. 1997, s. 14. (4) EFT L 159 af 3. 6. 1998, s. 35. 2. 7. 98 ‹ ‹DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 188/27 BILAG I »BILAG I Samlet maksimalt antal dyr fra den 6. maj 1997: Fedesvin Smågrise Udsættersøer Fedesvin af den iberiske race 655 000 dyr 250 000 dyr 8 000 dyr 6 000 dyr« BILAG II »BILAG II Del 1 — I provinsen Zaragoza, beskyttelseszonerne og overvågningszonerne som fastsat i bilag I og II til bekendt- gørelse af 25. marts 1998 fra Diputación General de Aragón, offentliggjort i provinsens lovtidende af 27. marts 1998, s. 1411. — I provinsen Zaragoza, beskyttelseszonerne og overvågningszonerne som fastsat i bilag I og II til bekendt- gørelse af 17. april 1998 fra Diputación General de Aragón, offentliggjort i provinsens lovtidende af 20. april 1998, s. 1868. — I provinsen Zaragoza, beskyttelseszonerne og overvågningszonerne som fastsat i bilag I og II til bekendt- gørelse af 28. april 1998 fra Diputación General de Aragón, offentliggjort i provinsens lovtidende af 4. maj 1998, s. 1999. — I provinsen Sevilla, beskyttelseszonerne og overvågningszonerne som fastsat i bilag I og II til bekendtgø- relse af 23. april 1998 fra Junta de Andalucía, offentliggjort i provinsens lovtidende af 28. april 1998, s. 4951. De veterinærdistrikter (comarcas) i provinserne Zaragoza og Sevilla, der er omhandlet i bilag I til beslutning 98/339/EF. « Del 2


title: 1999/226/EHTY: Komission päätös, tehty 1 päivänä heinäkuuta 1998, Friuli-Venezia Giulian alueen suunnittelemasta tuesta terästeollisuusyritykselle Servola SpA:lle (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1941) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
Friuli-Venezia Giulia
State aid
aid to industry
environmental protection
investment aid
iron and steel industry

text: 27. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 83/69 KOMISSION P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)S, tehty 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998, Friuli-Venezia Giulian alueen suunnittelemasta tuesta ter(cid:132)steollisuusyritykselle Servola SpA:lle (tiedoksiannettu numerolla K(1998) 1941) (Ainoastaan italiankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (1999/226/EHTY) EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan hiili- ja ter(cid:132)syhteis(cid:148)n perusta- missopimuksen, ottaa huomioon ter(cid:132)steollisuudelle my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) tukea koskevista yhteis(cid:148)n s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)ist(cid:132) 18 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1996 tehdyn komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 2496/96/EHTY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan 5 kohdan, on kehottanut asianomaisia esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n huomautuksensa ja on ottanut huomioon kyseiset huomautukset (2), sek(cid:132) katsoo seuraavaa: I Italian viranomaisille kirjeell(cid:132) 28 Komissio ilmoitti p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1996 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132)(cid:132)n aloittaa komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3855/91/EHTY (korvattu 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) tammikuuta 1997 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) N:o 2496/96/EHTY, j(cid:132)ljem- p(cid:132)n(cid:132) ”ter(cid:132)stukis(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t”) 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu menettely osasta niit(cid:132) tukia, jotka Friuli-Venezia Giulian autonominen alue alkoi my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) ter(cid:132)steollisuusyritykselle Servola SpA:lle, j(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) ”Servola”. Komission k(cid:132)ytett(cid:132)viss(cid:132) olevat tiedot perustuvat l(cid:132)hinn(cid:132) Italian viranomaisten toimittamiin asiakirjoihin, joista on k(cid:132)ynyt ilmi seuraavaa: Friuli-Venezia Giulian autonominen alue aikoi auttaa Servolaa saattamaan Triesten tuotantolaitoksensa voimas- saolevan ymp(cid:132)rist(cid:148)lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n mukaisiksi ja perus- teena k(cid:132)ytettiin aluehallinnon 22 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) toukokuuta 1995 hyv(cid:132)ksym(cid:132)(cid:132) ehdotusta aluelaiksi N:o 166. Tukena my(cid:148)nnettiin 8,5 miljardin Italian liiran suuruinen p(cid:132)(cid:132)- omanlis(cid:132)ys ymp(cid:132)rist(cid:148)suojelun hyv(cid:132)ksi teht(cid:132)viin investoin- teihin, joiden kokonaisarvoksi arvioitiin v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n 37,9 miljardia Italian liiraa. Investointien tarkoituksena oli p(cid:132)(cid:132)asiassa savu-, p(cid:148)ly- ja melup(cid:132)(cid:132)st(cid:148)jen v(cid:132)hent(cid:132)minen sek(cid:132) tuotantolaitoksen vedenpuhdistusj(cid:132)rjestelm(cid:132)n paran- taminen. Tutkittuaan ilmoitetut tuet ja investoinnit komissio p(cid:132)(cid:132)tti aloittaa p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen N:o 3855/91/EHTY 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menettelyn, koska noin 10 miljardin (1) EYVL L 338, 28. 12. 1996, s. 42 (2) EYVL C 273, 19. 9. 1996, s. 4 Italian liiran suuruinen osa investoinneista, joiden tarkoi- tuksena oli saatujen tietojen perusteella ter(cid:132)stehtaan eri p(cid:148)ly- ja hiukkasp(cid:132)(cid:132)st(cid:148)jen v(cid:132)hent(cid:132)minen ymp(cid:132)rist(cid:148)nsuoje- lusyist(cid:132), liittyi p(cid:132)(cid:132)osin laitoksiin, jotka oli otettu k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n vuosina 1991–1992. Kyseiset 10 miljardin Italian liiran suuruiset investoinnit perustuivat hein(cid:132)kuussa 1990 annettuihin ymp(cid:132)rist(cid:148)nsuo- siten t(cid:132)yttynyt jelustandardeihin eik(cid:132) niiden osalta mainitun p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 3 artiklassa s(cid:132)(cid:132)detty edellytys, ett(cid:132) tuki voidaan hyv(cid:132)ksy(cid:132) vain silloin kun asianomaiset laitokset on otettu k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n v(cid:132)hint(cid:132)(cid:132)n kaksi vuotta ennen uusien ymp(cid:132)rist(cid:148)nsuojelustandardien voimaantuloa. Toisaalta komissio ep(cid:132)ili vahvasti edelleen ilmoitetun investoinnin toisen osan, noin 4 miljardin Italian liiran suuruisen investoinnin soveltuvuutta yhteismarkkinoille, jolla oli tarkoitus v(cid:132)hent(cid:132)(cid:132) p(cid:148)ly- ja meluhaittoja p(cid:132)(cid:132)llyst(cid:132)- m(cid:132)ll(cid:132) uudelleen teollisuusalueella sijaitsevia teit(cid:132) ja auki- oita. Komissio katsoi, ettei t(cid:132)llaista toimenpidett(cid:132) voida hyv(cid:132)ksy(cid:132) mainitun p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 3 artiklan nojalla, koska ter(cid:132)steollisuusyrityksen alueella sijaitsevia teit(cid:132) ja aukioita ei voida pit(cid:132)(cid:132) artiklassa mainittuina ”laitoksina”. Komissio p(cid:132)(cid:132)tti olla vastustamatta suunnitellun tuen loppuosaa, jonka m(cid:132)(cid:132)r(cid:132) oli 23,94 miljardia Italian liiraa. II Komissio kehotti Italian hallitusta esitt(cid:132)m(cid:132)(cid:132)n menettelyn aloittamista koskevat huomautuksensa ja ilmoitti menet- telyn aloittamisesta muille j(cid:132)senvaltioille ja asianomaisille julkaisemalla p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen menettelyn aloittamisesta. Ison-Britannian ter(cid:132)stuottajien liitto BISPA (the British Iron and Steel Producers Association) ilmoitti komissiolle kirjeell(cid:132) 17 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) lokakuuta 1996 huomautuksensa, jotka toimitettiin edelleen Italian viranomaisille kirjeell(cid:132) 23 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) joulukuuta 1996. Huomautuksissaan BISPA ilmoittaa kannattavansa komis- sion p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)st(cid:132) menettelyn aloittamisesta ja toteaa, ett(cid:132) eten- k(cid:132)(cid:132)n vuosina 1991–1992 k(cid:132)ytt(cid:148)(cid:148)n otetuille laitoksille my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) tukea ei pit(cid:132)isi hyv(cid:132)ksy(cid:132), koska niit(cid:132) koskevat ymp(cid:132)rist(cid:148)nsuojelunormit olivat tulleet voimaan jo vuonna 1990. Teollisuusalueen katujen ja aukioiden L 83/70 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 27. 3. 1999 p(cid:132)(cid:132)llyst(cid:132)minen ei ole ter(cid:132)stukis(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen 3 artiklassa tarkoitettua tukea laitokselle, koska komission aikai- semman tulkinnan mukaan kyseisess(cid:132) artiklassa ”laitok- silla” tarkoitetaan ainoastaan koneita ja kalustoa. BISPA kehotti komissiota julistamaan kyseiset tuet hiilen ja ter(cid:132)ksen yhteismarkkinoille EHTY:n perustamissopi- muksen 4 artiklan c alakohdan nojalla soveltumattomaksi. III Vastauksena menettelyn aloittamiseen sek(cid:132) kolmansien osapuolten esitt(cid:132)miin huomautuksiin ja saatuaan tiedon komission p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksest(cid:132) Italian hallitus m(cid:132)(cid:132)ritteli uudelleen kirjeess(cid:132) 20 p(cid:132)iv(cid:132)lt(cid:132) lokakuuta 1997 kyseiseen ilmoituk- seen sis(cid:132)ltyneet tukikelpoiset investoinnit ja suunnitellut tuet. Italian hallitus ilmoitti ensiksi peruuttavansa ne yhteens(cid:132) 14 miljardin Italian liiran tuet, joiden osalta komissio oli aloittanut menettelyn, ja toiseksi pyysi lupaa 7,2 miljardin Italian liiran investoinneille, joita komissio ei vastustanut p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) menettelyn aloittamisesta. Komissiolle toimitetuista tiedoista ilmenee toisaalta, ett(cid:132) osa ilmoitetuista investoinneista mahdollistaa ymp(cid:132)rist(cid:148)n- suojelun tason huomattavan parantamisen. T(cid:132)m(cid:132) koskee erityisesti j(cid:132)tevesien puhdistamiseen tarkoitettua Still-lait- teistoa (NH3 5 mg/l ja H2S 0,2 mg/l, kun Italian lains(cid:132)(cid:132)- d(cid:132)nn(cid:148)ss(cid:132) vahvistettu raja-arvo on edellisen osalta 15 mg/l ja j(cid:132)lkimm(cid:132)isen 1 mg/l) sek(cid:132) sintrauslaitteiden primaarista p(cid:148)lynpoistoa (p(cid:148)ly(cid:132) 25 mg/m3 ja 250 mg/m3, kun Italian s(cid:132)(cid:132)nt(cid:148)jen mukaiset raja-arvot ovat 50 ja 400). T(cid:132)m(cid:132)n vuoksi Italian hallitus pyysi lupaa my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) tukea 7,2 miljardia Italian liiraa niihin ymp(cid:132)rist(cid:148)nsuojelutoi- menpiteisiin, joita komissio ei ollut vastustanut menet- telyn aloittamisen yhteydess(cid:132). N(cid:132)iden toimenpiteiden kustannukset olivat yhteens(cid:132) 23,94 miljardia liiraa (1). Komissio huomauttaa, ett(cid:132) kun ter(cid:132)steollisuusyritys p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)(cid:132) noudattaa tiukempia ymp(cid:132)rist(cid:148)nsuojelustandardeja kuin mit(cid:132) asianomainen kansallinen lains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nt(cid:148) edel- lytt(cid:132)(cid:132), se voi saada ymp(cid:132)rist(cid:148)nsuojeluun my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) valtiontukea koskevissa yhteis(cid:148)n suuntaviivoissa tarkoi- tettua lis(cid:132)tukea vain jos se osoittaa muun muassa p(cid:132)(cid:132)tt(cid:132)- neens(cid:132) noudattaa lis(cid:132)investointeja edellytt(cid:132)vi(cid:132) tiukempia ja jos se todistaa, ett(cid:132) on standardeja vapaaehtoisesti olemassa my(cid:148)s edullisempi ratkaisu, joka t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) ymp(cid:132)ris- t(cid:148)nsuojelua koskevat kansalliset v(cid:132)himm(cid:132)iss(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)kset. Toisaalta Italian esitt(cid:132)m(cid:132)n laskutavan mukaan yhteis(cid:148)n suuntaviivoissa tarkoitettu lis(cid:132)tuki lasketaan ymp(cid:132)rist(cid:148)n- suojeluinvestointien kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n perusteella, mutta komissio katsoo, ett(cid:132) suuntaviivojen mukaan kyseist(cid:132) lis(cid:132)- tukea voidaan soveltaa ainoastaan ymp(cid:132)rist(cid:148)nsuojeluinves- (1) Alkuper(cid:132)inen suunnitelma Investoinnit, Yhteens(cid:132) 37 940 jotka eiv(cid:132)t ole tukikelpoisia – 14 000 = 23 940 tointien siihen osaan, m(cid:132)isstandardit ylitt(cid:132)v(cid:132)n tason saavuttamiseen. joka tarvitaan kansalliset v(cid:132)him- Komission saamien tietojen mukaan kyseisess(cid:132) tapauk- sessa yritys on k(cid:132)ytt(cid:132)nyt yhteens(cid:132) 17,2 miljardia liiraa investointeihin, joiden ansiosta sen ymp(cid:132)rist(cid:148)nsuojelutoi- mien taso ylitt(cid:132)(cid:132) Italian ymp(cid:132)rist(cid:148)nsuojelulains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n edellytt(cid:132)m(cid:132)n v(cid:132)himm(cid:132)istason. T(cid:132)llaisia toimenpiteit(cid:132) ovat muun muassa p(cid:148)lyn poisto sintrauslaitteista, mink(cid:132) kustannukset olivat 1,5 miljardin liiran sijasta 8 miljardia, koksintuotannossa k(cid:132)ytett(cid:132)vien ekologisten laitteiden hankinta, varatun 2 miljardin sijasta 9 miljardia liiraa, ekologisten laitteiden hankinta p(cid:148)lyn poistamiseksi valmistus- ja kuljetushihnoista sek(cid:132) hiilen ja muiden mineraalien varastointitilojen hankinta (1 miljardin liiran lis(cid:132)investoinnit), yhteydess(cid:132) syntyv(cid:132)n j(cid:132)teveden NH3-pitoisuuksien alentaminen (800 miljoonan liiran lis(cid:132)investoinnit). tuotantoprosessin sek(cid:132) jotka aiheutuvat Huomattavia lis(cid:132)kustannuksia, lains(cid:132)(cid:132)- d(cid:132)nt(cid:148)(cid:148)n perustuvat v(cid:132)himm(cid:132)isnormit ylitt(cid:132)vist(cid:132) ymp(cid:132)ris- t(cid:148)nsuojeluinvestoinneista, voidaan perustella t(cid:132)ss(cid:132) tapauk- sessa l(cid:132)hinn(cid:132) sill(cid:132), ett(cid:132) kyseinen ter(cid:132)steollisuusyritys sijaitsee keskell(cid:132) Triesten kaupungin asuttua keskusta, mink(cid:132) vuoksi Servola on toteuttanut huomattavasti suurempia ymp(cid:132)rist(cid:148)nsuojeluinvestointeja kuin voimassa olevan ymp(cid:132)rist(cid:148)nsuojelulains(cid:132)(cid:132)d(cid:132)nn(cid:148)n perusteella olisi ollut v(cid:132)ltt(cid:132)m(cid:132)t(cid:148)nt(cid:132). Edell(cid:132) esitetyn perusteella voidaan p(cid:132)(cid:132)tell(cid:132), ett(cid:132) vaikka Servola olisi voinut k(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132) suurimman osan ilmoitetuista investoinneista t(cid:132)ytt(cid:132)(cid:132)kseen Italian ymp(cid:132)rist(cid:148)lains(cid:132)(cid:132)- d(cid:132)nn(cid:148)n vaatimukset, ehdotetun tuen m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) ei silti voida hyv(cid:132)ksy(cid:132). Toisin kuin Italian viranomaiset ehdottavat, lis(cid:132)tuen osalta ei voida ottaa huomioon investointien kokonaism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) vaan ainoastaan se osa, joka aiheutuu v(cid:132)himm(cid:132)isstandardit ylitt(cid:132)vist(cid:132) investoinneista. Valtion- tuki voi siis olla yhteens(cid:132) enint(cid:132)(cid:132)n 6,171 miljardia Italian liiraa toisin sanoen 5,160 miljardia (mik(cid:132) on 30 prosenttia 17,2 miljardin liiran investoinneista) sek(cid:132) 1,011 miljardia (mik(cid:132) on 15 prosenttia j(cid:132)ljell(cid:132) olevista 6,740 miljardin liiran investoinneista). Lopuksi komissio huomauttaa, ett(cid:132) kyseisess(cid:132) tapauksessa ei voida hyv(cid:132)ksy(cid:132) lis(cid:132)tuen my(cid:148)nt(cid:132)mist(cid:132) mill(cid:132)(cid:132)n muulla- kaan perusteella. T(cid:132)ss(cid:132) tarkoitetaan erityisesti pk-yrityk- sille my(cid:148)nnett(cid:132)v(cid:132)(cid:132) lis(cid:132)tukea, jota ei voida hyv(cid:132)ksy(cid:132), koska 31 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) joulukuuta 1997 Servolan palveluksessa oli 746 ty(cid:148)ntekij(cid:132)(cid:132). IV Komissio ottaa huomioon Italian viranomaisten lopul- lisen p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen peruuttaa tuki, jota komissio vastusti p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) menettelyn aloittamisesta. Sen vuoksi t(cid:132)m(cid:132) 27. 3. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 83/71 p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s koskee ainoastaan suunniteltua muuta julkista rahoitustukea, jota komissio ei ole vastustanut, koska se todetaan ilmoittamisen yhteydess(cid:132) voimassa olevien yhteis(cid:148)n ymp(cid:132)rist(cid:148)standardien mukaiseksi. ON TEHNYT T(cid:142)M(cid:142)N P(cid:142)(cid:142)T(cid:153)KSEN: 2 artikla Italian on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen tiedoksiantamisesta, kuinka paljon tukea se on my(cid:148)nt(cid:132)nyt Servola SpA:lle, jotta komissio voi tarkistaa, ettei hyv(cid:132)ksytty(cid:132) tukim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132) ole ylitetty. 3 artikla T(cid:132)m(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)s on osoitettu Italian tasavallalle. 1 artikla Tehty Brysseliss(cid:132) 1 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. jonka Valtiontuki ymp(cid:132)rist(cid:148)nsuojeluinvestointitoimille, Friuli-Venezia Giulian alue aikoo my(cid:148)nt(cid:132)(cid:132) Servola SpA:lle, soveltuu hiilen ja ter(cid:132)ksen yhteismarkkinoille 6,171 miljardin Italian liiran enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)r(cid:132)(cid:132)n saakka. Komission puolesta Karel VAN MIERT Komission j(cid:132)sen


title: Verordnung (EG) Nr. 1404/98 der Kommission vom 1. Juli 1998 zur Änderung der Ausfuhrerstattungen für Weißzucker und Rohzucker in unverändertem Zustand

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 188/22 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 2. 7. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 1404/98 DER KOMMISSION vom 1. Juli 1998 zur (cid:142)nderung der Ausfuhrerstattungen f(cid:129)r Weißzucker und Rohzucker in unver- (cid:132)ndertem Zustand DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) derzeit geltenden Ausfuhrerstattungen entsprechend dem Anhang zu dieser Verordnung zu (cid:132)ndern sind (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 des Rates vom 30. Juni 1981 (cid:129)ber die gemeinsame Marktorgani- sation f(cid:129)r Zucker (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 1599/96 (2), insbesondere auf Artikel 19 Absatz 4 zweiter Unterabsatz, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die Erstattungen, die bei der Ausfuhr von Weiß- und Rohzucker anzuwenden sind, wurden durch die Verord- nung (EG) Nr. 1306/98 der Kommission (3), ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1380/98 (4), festgesetzt. Die Anwendung der in der Verordnung (EG) Nr. 1306/98 enthaltenen Modalit(cid:132)ten auf die Angaben, (cid:129)ber die die f(cid:129)hrt dazu, daß die Kommission gegenw(cid:132)rtig verf(cid:129)gt, HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Erstattungen bei der Ausfuhr in unver(cid:132)ndertem Zustand der in Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe a) der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 genannten und nicht denaturierten Erzeugnisse, die im Anhang der Verord- nung (EG) Nr. 1306/98 festgesetzt wurden, werden wie im Anhang angegeben ge(cid:132)ndert. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 2. Juli 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 1. Juli 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 177 vom 1. 7. 1981, S. 4. (2) ABl. L 206 vom 16. 8. 1996, S. 43. (3) ABl. L 182 vom 25. 6. 1998, S. 6. (4) ABl. L 187 vom 1. 7. 1998, S. 8. 2. 7. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 188/23 zur Verordnung der Kommission vom 1. Juli 1998 zur (cid:142)nderung der Ausfuhrerstattungen f(cid:129)r Weißzucker und Rohzucker in unver(cid:132)ndertem Zustand ANHANG Erzeugniscode 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Betrag der Erstattung (cid:190) in ECU/100 kg (cid:190) 40,71 39,67 40,71 39,67 (1) (1) (2) (1) (1) (2) (cid:190) in ECU/1 % Saccharose (cid:253) 100 kg (cid:190) 1701 91 00 9000 0,4425 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 (cid:190) in ECU/100 kg (cid:190) 44,25 43,80 43,80 (cid:190) in ECU/1 % Saccharose (cid:253) 100 kg (cid:190) 1701 99 90 9100 0,4425 (1) Dieser Betrag gilt f(cid:129)r Rohzucker mit einem Rendementwert von 92 v. H. Wenn der Rendementwert des ausgef(cid:129)hrten Rohzuckers von 92 v. H. abweicht, wird der anwendbare Erstattungsbetrag gem(cid:132)ß den Bestimmungen von Artikel 17a Absatz 4 der Verordnung (EWG) Nr. 1785/81 errechnet. (2) Diese Festsetzung wurde ausgesetzt durch die Verordnung (EWG) Nr. 2689/85 der Kommission (ABl. L 255 vom 26. 9. 1985, S. 12), ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EWG) Nr. 3251/85 (ABl. L 309 vom 21. 11. 1985, S. 14)