title: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) annetun asetuksen (EY) N:o 1749/96 muuttamisesta yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien tavaroiden ja palvelujen kattavuuden osalta

eurovoc_concepts:
consumer price
economic statistics
final consumption
goods and services
price index
prices policy

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 04. 06. 1998 KOM(1998)323 1opuIl. Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) annetun asetuksen (EY) N:o 1749/96 muuttamisesta yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien tavaroiden ja palvelujen kattavuuden osalta Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) asetuksen (EY) N:o 1749/96 muuttamisesta yhtenäistetyn kuluttajahintaindeksin maantieteellisen ja väestöllisen kattavuuden osalta (Komission esittämät) PERUSTELUT Viite: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) asetuksen (EY) N:o 1749/96 muuttamisesta yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien tavaroiden ja palvelujen kattavuuden osalta 1. Eurostat julkaisi neuvoston asetuksen 2494/95 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ensimmäiset yhdenmukaistetut kuluttajahintaindeksit (YKHI:t) 7. maaliskuuta 1997. YKHI:t ovat paras tilastollinen perusta vertailtaessa kuluttajahintojen inflaatiota kansainvälisellä tasolla, ja etenkin Euroopan komissio sekä Euroopan rahapoliittinen instituutti käyttävät niitä jatkossa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 109 j artiklan mukaisissa inflaatiotasovertailuissa. Ne muodostavat lisäksi tulevaisuudessa perustan rahaliiton kuluttajahintaindeksille tuleva Euroopan keskuspankki käyttää seuratessaan inflaatiokehitystä talous- ja rahaliitossa. YKIIhn tuottamista koskeva vaatimus ei millään tavalla vähennä jäsenvaltioiden oikeutta julkaista omia yhdenmukaistamattomia kuluttajahintaindeksejään, joita ne haluavat käyttää kansallisen politiikan tarkoituksiin. jota muun muassa (RLKHÏ), 2. Komissio on tähän mennessä antanut neuvoston asetuksen N:o 2494/95 nojalla kolme asetusta, jotka sisältävät yksityiskohtaisia säännöksiä YKHI:ien tuottamiseen liittyvistä täytäntöönpanotoimenpiteistä. Näistä ensimmäisessä komission asetuksessa, (EY) 1749/96, säädetään toimeenpanon alkutoimenpiteistä kuudella teknisellä osa-alueella, jotka ovat peruskattavuus, uudet keskeiset hyödykkeet ja palvelut, perusaggregaatit, laadullisten mukauttamismenettelyjen vähimmäisvaatimukset, otannat sekä hinnat. Toisessa komission asetuksessa, (EY) N:o 2214/96, säädetään YKHI:n alaindekseistä, jotka toimitetaan Eurostatille ja joiden levittämisestä Eurostat vastaa. Kolmannessa komission asetuksessa, laadinnassa käytettävien painojen laatuun liittyvät vähimmäisvaatimukset. (EY) N:o 2454/97, määritellään YKHI:ien 3. Komission asetuksen (EY) N:o 1749/96 3 artiklassa määritellään tammikuusta 1997 lähtien sovellettava YKHIiien peruskattavuus. YKHI:t eivät vielä täysin kata tiettyjä ongelmallisia luokkia, kuten terveys- ja koulutuspalveluja, joiden osalta jäsenvaltioiden järjestelmät poikkeavat merkittävästi toisistaan. Asetusluonnoksella muutetaan komission asetusta (EY) N:o 1749/96 YKHI:n kattamien tavaroiden ja palvelujen osalta, ja siinä ehdotetaan YKHI:n kattavuuden asteittaista laajentamista vuoden 1998 ja vuoden 1999 joulukuussa (katso myös asetusluonnoksen liite I a). 4. Asetusehdotuksessa määritellään käsitteen "kotitalouksien rahamääräiset kulutusmenot" avulla sekä YKHI:n kattamat tavarat ja palvelut että sovellettava hintakäsite, jonka mukaan hinnat ovat nettohintoja, joista on vähennetty hyvitykset, tuet ja alennukset. Asetusluonnoksessa noudatetaan Euroopan kansantalouden tilinpidon (EKT 1995) mukaisia määritelmiä soveltuvat käytettäviksi kansainvälisissä inflaatiotasovertailuissa (katso myös asetusluonnoksen liite I b). silloin, kun ne lopulliset 5. "Kotitalouksien lopulliset rahamääräiset kulutusmenot" kattavat vain rahataloustoimel, tuotettuja asuvien joten ne eivät kata luontoismuotoista tuloa, kuten omaan kulutukseen maataloustuotteita, asunnonhankintakustannuksia, jotka ilmoitetaan Omistusasunnossa omistusasumista. eivätkä ^ todellisia hintoja. Näitä laskennallisina vuokrina tai asuntolainan korkoina, ei pidetä inflaatiokehityksen osatekijöinä, joten ne eivät sisälly YKHI:ihin. Laskennallisia vuokria voidaan pitää omistamassaan asunnossa asuvien vaihtoehtoiskustannuksina, jotka eivät kuvasta asunnonomistajien kuluttajina maksamia ja muita vaihtoehtoiskustannuksia ei pidetä inflaation osatekijöinä. Asuntolainan korot ovat joita ei yleensä pitäisi sisällyttää KHI:eihin. Tilasto- luoton kustannuksia, ohjelmakomitea (TOK) käsitteli 13. maaliskuuta 1997 omistusasumisen käsittelyä YKHI:n jonka mukaan asunnonomistajien asunnonhankintakustannukset olisi sisällytettävä YKHI:iin, mutta katsoivat samalla, että uusien asuntojen nettohankintahintaan perustuvan indeksin käyttöönotto oli vielä liian aikaista. Eurostat perustaa erityisryhmän vuonna 1998. Omistusasumisen lopullisiin rahamääräisiin kulutusmenoihin" vasta, kun tyydyttävä ratkaisu löydetään. laadinnassa. Monet jäsenvaltiot tukivat näkemystä, "kotitalouksien kustannukset sisällytetään 6. Jäsenvaltioiden YKHI:t kattavat nykyään yli 90 % "kotitalouksien lopullisista joulukuussa 1999. rahamääräisistä kulutusmenoista". Loput 10% Asetusluonnoksessa mainittu 6 % viittaa tavaroihin ja palveluihin, jotka luonnoksen mukaan lisätään kahdessa vaiheessa, vuoden 1998 ja vuoden 1999 joulukuussa. Jäljelle jäävä 4 % viittaa YKHLn maantieteelliseen ja väestölliseen kattavuuteen. asetusluonnoksen Maantieteellistä kuulemismenettely on parhaillaan käynnissä. väestöllistä kattavuutta koskevan lisätään ja 7. YKHLä käsittelevä työryhmä ' ja sen erityisryhmät ovat käsitelleet YKHLn kattavuutta kahden vuoden aikana järjestetyissä lukuisissa pitkissä kokouksissa. Lähes kaikki YKHLä käsittelevän työryhmän jäsenet, mukaan luettuna indeksin pääasiallisiin käyttäjiin kuuluvat PO II ja ERI 2, ovat hyväksyneet asetusehdotuksen ja korostaneet, että kuluttajahintojen inflaation osatekijät olisi YKHLien avulla voitava kattaa mahdollisimman hyvin. 1 Asiantuntijaryhmä. 2 ERI:ä ei ole kuitenkaan vielä virallisesti kuultu. Ehdotus NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) N:o [xx/98], annettu [date], annetun asetuksen (EY) N:o 1749/96 muuttamisesta yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien tavaroiden ja palvelujen kattavuuden osalta (ETAn kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä 23 päivänä lokakuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95(') ja erityisesti sen 4 artiklan ja 5 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, on kuullut Euroopan rahapoliittista instituuttia asiasta, sekä katsoo, että asetuksen (EY) N:o 2494/95 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla jokaisen jäsenvaltion on laadittava tuotettava yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi (YKHI) tammikuuta 1997 koskevasta indeksistä alkaen; YKHI:n tuottamista koskeva vaatimus ei millään tavalla yhdenmukaistamattomia vähennä kuluttajahintaindeksejään, joita ne haluavat käyttää kansallisen politiikan tarkoituksiin, jäsenvaltioiden julkaista oikeutta omia komission asetuksessa (EY) N:o 1749/96(2) määritellään YKHI. ien peruskattavuudeksi ainoastaan tavarat ja palvelut, jotka sisältyvät kaikkien tai useimpien jäsenvaltioiden tuottamiin kuluttajahintaindekseihin (KHI); YKHI:iin sisällytettävät hinnat ja erityisesti tukien, alennusten ja korvausten käsittely edellyttävät yhdenmukaistettuja määritelmiä; YKHI:ien maantieteellisen ja väestöllisen kattavuuden määritelmää on tarpeen edelleen tarkentaa, asetuksen (EY) N:o 2494/95 3 artiklan mukaan YKHI:ien olisi perustuttava jäsenvaltion täyttämiseksi myyntiin asetettujen talousalueella kuluttajien tavaroiden ja palvelujen hintoihin; hinnat, joita kuluttajat eivät todellisesti maksa kyseisten ostojen yhteydessä, vaihtoehtoiskustannukset sovellu käytettäviksi kuluttajahintojen inflaation kansainvälisissä vertailuissa, tarpeiden välittömäksi tai korkosuoritukset eivät korvausten muutokset eivät yleisen käsityksen mukaan vaikuta inflaatiomittareihin laajassa mielessä, mutta ne ovat olennainen osa kuluttajahintojen inflaatiota ja näin ollen muutosten vaikutusten olisi tultava ilmi YKHI:eissä, ja 1 EY VL L 257, 27. 10. 1995, s. I. 2 LYVLL229, 10. 9. 1996, s. 3. -^ tilasto-ohjelmakomitea (TOK) ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajan asettamassa määräajassa; tässä tapaukessa komission tulee, asetuksen (EY) N:o 2494/95 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti, viipymättä tehdä neuvostolle ehdotus tarvittavista toimenpiteistä ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1749/96 liite I tämän asetuksen liitteillä Ia ja Ib. 2 artikla Poistetaan asetuksen (EY) N:o 1749/96 1 artiklan ensimmäisessä luetelmakohdassa olevan ilmauksen "peruskattavuus" alkuosa "perus". 3 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1749/96 2 artiklan ensimmäisen kohdan a alakohta seuraavasti: " ai) YKHI:n 'kattavuudella' tavaroita ja palveluja, jotka sisältyvät kotitalouksien lopullisiin rahamääräisiin kulutusmenoihin (katso jäljempänä oleva 3 artiklan a2 alakohta). Kattavuus jaetaan tämän asetuksen liitteessä Ia lueteltuihin nelinumeroisiin luokkiin ja alaluokkiin, jotka muodostavat johdettu COICOP-luokituksesta COICOP/YKHI-luokituksen (YKHI:n tarpeisiin mukautettu yksityisen kulutuksen käyttötarkoituksen mukainen luokitus). jotka on ja a2) lopullisilla rahamääräisillä kulutusmenoilla' sitä osaa lopullisista 'kotitalouksien kulutusmenoista(3), joka aiheutuu kotitalouksien^) rahataloustoimista(5) toisella vertailujaksoista tai molemmilla vertailujaksoilla ja joka on määritelty tämän asetuksen liitteessä Ib. Liitteen Ib määritelmissä noudatetaan Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT) 1995(6) määritelmiä, jollei toisin mainita. 'Kotitalouksien lopullisiin rahamääräisiin kulutusmenoihin' luetaan henkilöiden tarpeiden tai toiveiden välittömäksi seuraaville kotitalouksille koituvat menot: täyttämiseksi palveluista käytetyistä tavaroista ja •' Liitteen Ib kohdat 4-27. 4 Liitten Ib kohta 1. 5 Liitteen Ib kohta 3. 6 Neuvoston asetus (EY) N:o 2223/96, annettu 25. 6. 1996, EYVL L 310, 13. 11. 1996. 151 VU *£- S (a2a) kotimaisille(7) kotitalouksille kotimaassa tai ulkomailla, tai (a2b) kotimaisille ja ulkomaisille kotitalouksille kotimaassa, tai (a2c) kansallisen kotitaloustiedustelun kohdejoukkona oleville kotitalouksille. a3) YKHLssä käytetyt hinnat ovat ostajan hintoja(8), jotka kotitaloudet maksavat ostaessaan yksilöllisiä tavaroita ja palveluita(9) rahataloustoimina. Kun tavarat ja palvelut ovat olleet kuluttajien saatavilla maksutta ja niistä on sen jälkeen veloitettu todellinen hinta, muutos nollahinnasta todelliseen hintaan ja päinvastoin olisi otettava huomioon YKHLssä. a4) YKHLn 'painoilla' kotitalouksien yhteenlaskettuja hyödykeryhmäkohtaisia menoja, joita kotitalouksille aiheutuu YKHLn kattamien tavaroiden ja palvelujen hankinnasta ja jotka ilmoitetaan kaikista tavaroista ja palveluista aiheutuvien kokonaismenojen " osuutena. 4 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1749/96 3 artikla seuraavasti: " Kattavuus 1. YKHLt, jotka sisältävät lopullisten rahamääräisten kulutusmenojen kaikkien sellaisten luokkien hintamuutokset ja painot, jotka kattavat yli tuhannesosan kaikkien 3 artiklan 2 kohdassa määriteltyjen luokkien kokonaismenoista, ovat vertailukelpoisia. Ia mainittujen kotitalouksien liitteessä 2. Laajennetaan YKHLn kattavuutta seuraavasti: (a) (b) (c) Jäsenvaltioiden on tammikuuta 1997 koskevan YKHLn tuottamisesta alkaen käsiteltävä keräämänsä tiedot, jotka sisältyvät liitteessä Ia 'peruskattaviksi' määriteltyihin luokkiin. Jäsenvaltioiden on joulukuuta 1998 koskevan YKHLn tuottamisen aikana, mutta ei ennen sitä, käsiteltävä myös keräämänsä tiedot, jotka sisältyvät liitteen Ia kohdan'joulukuu 1998" alla oleviin luokkiin. Jäsenvaltioiden on joulukuuta 1999 koskevan YKHI. n tuottamisen aikana, multa ei ennen sitä, käsiteltävä myös keräämänsä tiedot, jotka sisältyvät liitteen Ia kohdan 'joulukuu 1999' alla oleviin luokkiin. " 7 8 9 Liitteen Ib kohta 2. Liitteen Ib kohta 28. Liitteen Ib kohta 29. r Sivu 3* 5 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1749/96 4 artiklassa oleva ilmaus "liitteessä I" ilmauksella "liitteessä Ia". 6 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta C f rl I VII 4 VKHI:n kattavuuteen sisältyvät seuraavat COICOP/VKHI-lnnkflt; LIIÏEJa Luokka COICOP/YKHI-nimike 01. 01. 1 01. 1. 1 01. 1. 2 01. 1. 3 01. 1. 4 01. 1. 5 01. 1. 6 01. 1. 7 01. 1. 8 01. 1. 9 01. 2 01. 2. 1 01. 2. 2 02. 02. 1 02. 1. 1 02. 1. 2 02. 1. 3 02. 2 02. 2. 1 ELINTARVIKKEET JA ALKOHOLITTOMAT JUOMAT Elintarvikkeet Viljatuotteet ja leipä Liha Kala Maitotuotteet, juustoja kananmunat Öljyt ja rasvat Hedelmät Vihannekset, kasvikset ja juurekset Sokeri, hillot, hunaja, siirapit, suklaa ja makeiset Ruokavalmisteet, muualla luokittelemattomat. Alkoholittomat juomat Kahvi, tee ja kaakao Kivennäisvedet, virvoitusjuomat ja mehut ALKOHOLIJUOMAT JA TUPAKKA Alkoholijuomat Väkevät alkoholijuomat Viini Olut Tupakka Tupakka 02. 3 02. 3. 1 Huumaavat aineet Huumaavat aineet 03. 03. 1 03. 1. 1 03. 1. 2 03. 1. 3 03. 1. 4 03. 2 03. 2. 1 03. 2. 2 04. 04. 1 04. 1. 1 04. 1. 2 VAATETUS JA JALKINEET Vaatetus Vaatteiden valmistusaineet Vaatteet Asusteet ja pukineet Vaatteiden korjaus ja vuokraus Jalkineet Kengät ja muut jalkineet Jalkineiden korjaus ja vuokraus ASUMINEN, VESI, SÄHKÖ, KAASU JA MUUT POLTTOAINEET Asuntojen todelliset vuokrat Vuokralaisen maksamat vuokrat Muut todelliset vuokrat 04. 2 04. 2. 1 04. 2. 2 Asuntojen laskennalliset vuokrat Omistusasunnossa asuvien laskennalliset vuokrat Muut laskennalliset vuokrat Perus- kattavuus tammik. 1997 Lisays joulukuu 1998 Lisays joulukuu 1999 Ei sisally indeksiin ' kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan \-^T^"-$ MXs^IsMx- SKS ^ kokonaan kokonaan - kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan X*"" : v >. %. -•Ci^V. ». <,. 0 ** v • !• ^. ^ ; ei sisally : •. *,\. ^. <Ä ^^ i •• !\ s i \ ,v v :•* ^ Mf kokonaan11 kokonaan11 • mi osittain1" osittain10 siiii-iii^'i 5%v;NV-\. s >liliiiil?;:-i ei sisally12 ei sisally * 10 Kansallisessa KHLssä noudatettavan käytännön mukaisesti. 11 Vuokralaisen todellisesti maksamat kaikki vuokrat, eli vuokralaisen vuokranantajalle maksamat vuokrat ottamatta huomioon vuokralaisen julkisviranomaisilta saamia sosiaalietuuksia (ja tukimaksuja, jotka maksetaan vuokralaisen suostumuksella suoraan vuokranantajalle); katso myös liitteen Ib kohta 12b. 12 Ei vaikuta yleisesti omistusasumisen kattavuuteen. 1 Luokka COICOP/YKHI-nimike 04. 3 04. 3. 1 04. 3. 2 04. 4 04. 4. 1 04. 4. 2 04. 4. 3 04. 4. 4 04. 5 04. 5. 1 04. 5. 2 04. 5. 3 04. 5. 4 04. 5. 5 05. 05. 1 05. 1. 1 05. 1. 2 05. 1. 3 05. 2 05. 2. 1 05. 3 05. 3. 1 05. 3. 2 05. 3. 3 05. 4 05. 4. 1 05. 5 05. 5. 1 05. 5. 2 05. 6 05. 6. 1 05. 6. 2 06. 06. 1 06. 1. 1 Asunnon säännöllinen huolto ja korjaus Asunnon säännölliseen huoltoon ja korjaukseen liittyvät tuotteet Asunnon säännölliseen huoltoon ja korjaukseen liittyvät palvelut Muut asumiseen liittyvät palvelut Jätteiden keruu Jätevesi Vesi Muut asumiseen liittyvät palvelut, muualla luokittelemattomat Sähkö, kaasu ja muut polttoaineet Sähkö Kaasu Nestemäiset polttoaineet Kiinteät polttoaineet Kuuma vesi, höyry ja jää KALUSTEET, KOTITALOUSKONEET JA YLEINEN KODINHOITO Huonekalut, kalusteet ja sisustus, matot ja muut lattianpäällysteet ja korjaukset Huonekalut ja kalusteet Matot ja muut lattianpäällysteet Huonekalujen, kalusteiden ja lattianpäällysteiden korjaus Kodintekstiilit Kodintekstiilit Lämmityslaitteet ja liedet, jääkaapit, pesukoneet ym. kodinkoneet, mukaan lukien asennus ja huolto Suuret sähkökäyttöiset ja muut kodinkoneet Kodin pienkoneet Kodinkoneiden korjaus Lasitavarat, astiat ja kotitaloustarvikkeet Lasitavarat, astiat ja kotitaloustarvikkeet Kodin ja puutarhan työkalut ja laitteet Suuret työkalut ja laitteet Pienet työkalut ja sekalaiset tarvikkeet Taloudenhoitoon liittyvät hyödykkeet ja palvelut Kodin kulutustavarat Kodinhoitopalvelut TERVEYS Lääkevalmisteet, hoitolaitteet ja koneet Lääkevalmisteet, hoitolaitteet ja koneet Lisays joulukuu 1998 Lisays joulukuu 1999 Ei sisally indeksiin kokonaan15 kokonaan15 kokonaan15 iSS-i-iS-^^SSS'S ;. 1 " Perus- kattavuus tammikuu 1997 kokonaan13 kokonaan13 osittain14 osittain14 osittain14 kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan s osittain16 kokonaan17 13 16 Pieniin huolto- ja korjaustöihin liittyvistä materiaaleista ja palveluista vuokralaiselle tai omistusasunnossa asuvalle aiheutuvat menot; omistusasumista koskevien tietojen käsittelystä tehdyn päätöksen mukaisesti näiden luokkien kattavuutta on tarpeen laajentaa siten, että luokkiin sisältyy myös menot, jotka aiheutuvat asunnon suurista sisustus-, huolto- ja korjaustöistä sekä asunnon laajennus- ja muutostöistä, jotka eivät yleensä kuulu vuokralaisten maksettaviksi; katso myös liitteen Ib kohdat 4 ja 15 Kulutukseen perustuvat menot. Asuntoon liittyvistä erityispalveluista aiheutuvat eritellyt kustannukset, jotka perustuvat kulutukseen tai ovat kiinteämääräisiä, lukuun ottamatta julkisin verovaroin rahoitettuihin palveluihin liittyviä maksuja; katso myös liitteen Ib kohdat 9 ja 29. Sosiaaliturvajärjestelmän ulkopuolelle jäävät terveydenhoiUMuotteet. O SIVU fr Luokka 1 COICOP/YKHI-nimike Perus- kattavuus tammikuu 1997 Lisays joulukuu 1998 Lisays joulukuu 1999 Ei sisally indeksiin 06. 2 06. 2. 1 06. 2. 2 06. 2. 3 06. 3 06. 3. 1 07. 07. 1 07. 1. IA 07. 1. IB 07. 1. 2 07. 1. 3 07. 2 07. 2. 1 07. 2. 2 07. 2. 3 07. 2. 4 07. 3 07. 3. 1 07. 3. 2 07. 3. 3 07. 3. 4 07. 3. 5 07. 3. 6 08. 08. 1 08. 1. 1 08. 1. 2 08. 1. 3 09. 09. 1 09. 1. 1 09. 1. 2 09. 1. 3 09. 1. 4 09. 1. 5 Avohoitopalvelut Sairaanhoito Hammashoito Avustavat hoitopalvelut Sairaalapalvelut Sairaalapalvelut18 LIIKENNE Ajoneuvon hankinta Uudet autot Käytetyt autot Moottoripyörät Polkupyörät Yksityisajoneuvojen käyttö Varaosat ja lisävarusteet Polttoaineet ja voiteluöljyt Korjaukset ja huolto Muut yksityisajoneuvoihin liittyvät palvelut Julkinen liikenne Matkustajaliikenne junilla Matkustajaliikenne teitse Matkustajalentoliikenne Matkustajaliikenne meritse tai vesiteitse Muut matkustuspalvelut Yhdistelmäliput VIESTINTA Viestintä Postipalvelut Puhelimet ja telekopiolaitteet Puhelin-, sähke-ja telekopiopalvelut KULTTUURI JA VAPAA-AIKA Audiovisuaaliset, valokuvaus- ja tietojenkäsittelylaitteet ja niiden oheislaitteet, myös korjaukset Äänen ja kuvan vastaanottoon, tallentamiseen ja toistoon käytetyt laitteet Valokuvaus-ja elokuvatarvikkeet ja optiset laitteet Tietojenkäsittelylaitteet Kuvan ja äänen tallennusvälineet Audiovisuaalisten, valokuvaus- ja tietojenkäsittelylaitteiden ja niiden oheislaitteiden korjaukset kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan19 kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan20 kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan17 kokonaan17 kokonaan17 i : \ v • '. '/" :;:^S\^ T^^K^S^ ||:l;iM;i;;5^^M> 1IIBI lllllll 17 IN l<) 20 ja kuin tarkoittaa -palveluista terveydenhoitotuotteista Kokonaiskattavuus (muista sairaalan julkisyhteisö, avohoitopalveluista) aiheutuvien menojen sitä osaa, jonka kuluttaja maksaa ja sosiaaliturvajärjestelmä tai kotitalouksia palveleva voittoa tavoittelematon yhteisö ei korvaa; katso liitteen Ib kohta 12a ja tietojen sisällyttämisen menetelmiä koskevat yksityiskohdat, jotka ovat neuvoston asetuksen (LY) N:o 2494/95 14 artiklassa säädetyn menettelyn mukaiset. Tietojen sisällyttämisen menetelmiä ja aikataulua koskevat yksityiskohdat määritellään neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 14 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Mukaan lukien ajokortit, auton katsastukset, moottoriajoneuvoyhdistysten maksut ja siltojen, tunneleiden, lossien ja moottoriteiden käyttömaksut; mukaan ei lueta ajoneuvon omistamiseen tai käyttöön vaadittuja lupia; katso myös liitteen Ib kohdat 9, 18, ja 19b. Liput, jotka kattavat kaksi tai useampia liikennevälineitä, eikä kustannuksia ole mahdollista jakaa eri liikennevälineiden kesken. jota. Sivu 7— Luokka COICOP/YKHI-nimike 09. 2 09. 2. 1 09. 2. 2 09. 3 09. 3. 1 09. 3. 2 09. 3. 3 09. 4 09. 4. 1 09. 4. 2 Muut kulttuuriin ja vapaa-aikaan liitttyvät kestokulutustavarat Muut kulttuuriin ja vapaa-aikaan liittyvät kestokulutustavarat Muiden kulttuuriin ja vapaa-aikaan liittyvien kestokulutustavaroiden korjaukset Muut kulttuuriin ja vapaa-aikaan liittyvät tavarat; kasvit, puutarha ja lemmikkieläimet Pelit, lelut ja harrastusvälineet, urheilu-ja retkeilyvälineet Puutarhanhoito Lemmikkieläimet Kulttuuri- ja vapaa-ajan palvelut Urheilu-ja vapaa-ajan palvelut Kulttuuripalvelut 09. 4. 3 Uhkapelit 09. 5 09. 5. 1 09. 5. 2 09. 5. 3 09. 5. 4 09. 6 09. 6. 1 10. 10. 1 10. 1. 1 10. 1. 2 10. 1. 3 10. 1. 4 11. 11. 1 11. 1. 1 11. 1. 2 11. 2 11. 2. 1 12. 12. 1 12. 1. 1 12. 1. 2 Sanomalehdet, kirjat ja paperitavarat Kirjat Sanoma-ja aikakauslehdet Sekalaiset painotuotteet Paperitavarat ja piirustustarvikkeet Valmismatkat Valmismatkat KOULUTUS Koulutuspalvelut Esiopetus ja ala-asteen opetus Keskiasteen opetus Ylemmän asteen opetus Koulutus, jonka astetta ei ole määritelty HOTELLIT, KAHVILAT JA RAVINTOLAT Ravintolapalvelut Ravintolat ja kahvilat Ruokalat Majoituspalvelut Majoituspalvelut MUUT TUOTTEET JA PALVELUT Henkilökohtainen hygienia Kampaamot, parturit ja kauneushoitolat Henkilökohtaisen hygienian hoitoon tarkoitetut laitteet, esineet ja tuotteet Lisays joulukuu 1998 Lisays joulukuu 1999 Ei sisally indeksiin Perus- kattavuus tammikuu 1997 kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan kokonaan-'1 kokonaan22 ei sisally • osittain23 kokonaan kokonaan osittain23 kokonaan kokonaan24 kokonaan24 , S V - - >V , ^ * »v v * ' " : kokonaan24 kokonaan24 kokonaan24 kokonaan24 osittain25. •••':':. :----:A '!;'. > •: • •: :' '; ;:'|>:vS ;!i':;:-;"-j-:::. :; '. •:. :;'•. : :'. ?:t:j kokonaan osittain23 kokonaan24 osittain2^ kokonaan24 " V^-f* s\ ^ N\ kokonaan kokonaan 12. 1. 3 Henkilökohtaisen hygienian hoitoon liittyvät palvelut, muualla luokittelemattomat 112. 2 (Henkilökohtaiset esineet, muualla luokittelemattomat , ei sisally 21 2. \ 24 25 lukien urheiluseurojen sisältää myös metsästys- ja kuntoilukeskusten käyttömaksut; Mukaan ja kalastuslupamaksut, jos julkisyhteisö käyttää lupien myöntämistä säädetyn valvontatehtävän organisoinnissa; katso myös liitteen Ib kohdat 9 ja 19b. Mukaan lukien museoiden sisäänpääsymaksut, kirjastomaksut ja televisio- ja radiolupamaksut; katso myös liitteen Ib kohdat 9 ja 10. Koulutukseen liittyvät tavarat ja palvelut, jotka kuluttajat maksavat kokonaan. Kokonaiskattavuus tarkoittaa koulutukseen liittyvistä tavaroista ja palveluista aiheutuvien menojen sitä osaa, tai kotitalouksia palveleva voittoa jonka kuluttaja maksaa ja jota julkisyhteisö, sosiaaliturvajärjestelmä tavoittelematon yhteisö ei korvaa; katso liitteen Ib kohta 12a ja tietojen sisällyttämisen menetelmiä koskevat yksityiskohdat, jotka ovat neuvoston asetuksen (LY) N:o 2494/95 14 artiklassa säädetyn menettelyn mukaiset. Tietokonekurssit, kielikurssit, konekirjoituskurssit ym. kurssit, jotka kuluttaja maksaa kokonaan. ia " MVU & " Luokka COICOP/YKHl-nimike 12. 2. 1 12. 2. 2 12. 3 12. 3. 1 12. 4 Korut ja kellot muut henkilökohtaiset esineet Sosiaalinen suojelu Sosiaaliseen suojeluun liittyvät palvelut Vakuutukset 12. 4. 1 12. 4. 2 12. 4. 3 Asumiseen liittyvät vakuutukset Terveyteen liittyvät vakuutukset 12. 4. 4 Liikenteeseen liittyvät vakuutukset 12. 4. 5 Muut vakuutukset 12. 5 12. 5. 1 Rahoituspalvelut, muualla luokittelemattomat Rahoituspalvelut, muualla luokittelemattomat Lisays joulukuu 1998 Lisays joulukuu 1999 Ei sisally indeksiin Perus- kattavuus tammikuu 1997 kokonaan kokonaan osittain 2° Henkivakuutukset ei sisally osittain27 kokonaan28 osittain31 osittain34 kokonaan 29, 30 kokonaan. 12. 30 kokonaan 33. 30 kokonaan 35 12. 5. 2 VÄ LILL1SET RA HOITUSPA L VEL UT (F1S1M) ei sisally 12. 6 12. 6. 1 Muut palvelut, muualla luokittelemattomat Muut palvelut, muualla luokittelemattomat kokonaan-^6 26 27 28 29 30 31 32 33 ja joita julkisyhteisö, sosiaaliturvajärjestelmä Oppivelvollisuuden ulkopuoliset päiväkodit ja kerhot; kattavuuteen sisältyvät ainoastaan ne menot, jotka kuluttaja maksaa tai kotitalouksia palveleva voittoa tavoittelematon yhteisö ei korvaa; katso myös liitteen Ib kohta 12a; muihin luokkaan 12. 3. 1. kuuluviin palveluihin (esim. vanhainkodit, vammaisten koulut, kodin siivouspalvelut ja ateriapalvelut) sovelletaan alaviitteessä 18 selostettu menettelyä. Irtaimistovakuutuksen palvelumaksut. Omistusasunnossa asuvan tai vuokralaisen maksamat palvelumaksut vakuutuksista, jotka vuokralainen tavallisesti ottaa (palo, varkaus, vesivahinko yms. ); katso myös liitteen Ib kohdat 7, 8 ja 24; omistusasumista koskevien tietojen käsittelystä tehdyn päätöksen mukaisesti tämän luokan kattavuutta on tarpeen laajentaa siten, että luokkaan sisältyvät myös palvelumaksut, jotka omistusasunnossa asuva maksaa vuokranantajan tavanomaisesti ottamista asuntoon liittyvistä vakuutuksista. Yksityisten sairaus- ja tapaturmavakuutusten palvelumaksut; katso myös liitteen Ib kohdat 7, 8 ja 24 ja luokan "06 terveys" sisällyttämisen menetelmiä koskevat yksityiskohdat, jotka ovat neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 14 artiklassa säädetyn menettelyn mukaiset. Tietojen sisällyttämisen menetelmiä ja aikataulua koskevat yksityiskohdat määritellään neuvoston asetuksen (LY) N:o 2494/95 14 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Täytäntöönpanoa saatetaan aikaistaa. Yksityisajoneuvon vakuutukseen sisältyvät palvelumaksut. Yksityisajoneuvojen vakuutusten ja matkustaja- ja matkatavaravakuutusten palvelumaksut; katso myös liitteen Ib kohdat 7, 8 ja 24. Vahinkovastuuvakuutusten palvelumaksut, joilla tarkoitetaan muusta kuin yksityisajoneuvon käytöstä kolmansille osapuolille ja heidän omaisuudelle aiheutuvat vauriot tai vahingot kattavien vakuutusten palvelumaksuja; katso myös liitteen Ib kohdat 7, 8 ja 24. Pankkipalvelumaksut, joita ei ole ilmoitettu osuutena pankkitoimen arvosta. Rahoituspalvelut, mukaan henkivakuutuksiin rinnastetettaviin, mutta tiettyyn henkilöryhmään rajoittuviin yksityisiin eläkerahastoihin, eikä korkosuorituksia; katso myös liitteen Ib kohdat 21 ja 23. Passin, syntymä-, vihki- ja kuolintodistuksen myöntämiskulut sekä ammatillisten seurojen jäsenmaksut, jos ne voidaan katsoa vastikkeiksi saaduista palveluista; katso liitteen Ib kohdat 9 ja 19. indeksiin ei sisälly palvelumaksuja, liittyvät tai julkisiin lukien pankkipalvelut; jotka oi -Sivu 9 A 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. LUXEIh Kotitalouksien määritelmä lopullisen rahamääräisten kulutusmenojen Kotitaloussektoriin luetaan yksilöt tai yksilöryhmät (jotka on määritelty EKT:n kohdissa 2. 76. a ja 2. 76. b) ja mahdollisesti institutionaaliset kotitaloudet (jotka on määritelty EKT:n kohdassa 2. 76. b). Kotimaiset kotitaloudet ovat sellaisia, joiden taloudellisen mielenkiinnon keskus on jäsenvaltion talousalueella, johon luetaan mahdollisesti kuuluvaksi alueen sisä- tai ulkopuoliset erillisalueet (jotka on määritelty EKT:n kohdissa 2. 04. - 2. 07. ). Rahataloustoimi on taloudellinen virta, johon liittyy institutionaalisten yksiköiden välistä yhteisestä sopimuksesta tapahtuvaa vuorovaikutusta, jossa mukana olevat yksiköt suorittavat tai vastaanottavat maksuja, tai ottavat velkoja tai saavat varoja ilmaistuna valuuttayksiköissä. Sovitun käytännön mukaisesti kotitalousjätteiden keruuta pidetään yhteisestä sopimuksesta tapahtuvana vuorovaikutuksena. Taloustoimet, joihin ei sisälly käteisvarojen vaihtoa tai valuuttayksikköinä ilmoitettuja varoja tai velkoja, ovat muita kuin rahataloustoimia. Yksiköiden sisäiset taloustoimet ovat tavallisesti muita kuin rahataloustoimia. Muita kuin rahataloustoimia, joihin osallistuu useampi kuin yksi (tuotteiden vaihtokauppa), jakotaloustoimissa (luontoiskorvaus, luontoistulonsiirrot jne. ) ja muissa taloustoimissa (valmistamattomien muiden kuin rahoitusvarojen vaihtokauppa). institutionaalinen yksikkö, esiintyy tuotetaloustoimissa Kotitalouksien lopulliset rahamääräiset kulutusmenot kattavat seuraavat rajatapaukset: Ne kattavat tavarat, joita ei pidetä välituotekäyttönä, kuten raaka-aineet sellaisia asuntojen pieniä korjauksia ja sisustustöitä varten, joita asuntojen vuokralaiset ja omistajat tyypillisesti tekevät, ja raaka-aineet kestokulutustavaroiden, mukaan luettuna ajoneuvot, korjausta ja huoltoa varten. tavarat, erityisesti Ne kattavat kestokulutustavarat, joiden käyttö jatkuu usean tilinpitojakson ajan; tähän sisältyy joidenkin kestotavaroiden omistuksen siirtyminen yritykseltä kotitaloudelle. joita ei pidetä pääoman muodostuksena, Ne kattavat suoraan veloitetut rahoituspalvelut. Ne kattavat vahinkovakuutuspalvelut niihin sisältyvän palvelumaksun määrän mukaan. rahoitetut menot, mukaan lukien Ne kattavat vahinkovakuutuskorvauksin vakuutusyhtiöiden suorat maksut autokorjaamoille, sairaaloille, lääkäreille jne. Tämä merkitsee sitä, että YK11I kattaa kotitalouksien tai vakuutusyhtiöiden autokorjaamoille, sairaaloille, lääkäreille jne. maksaman hinnan kokonaan. Vahinkovakuutuskorvaukset ovat summia, jotka vakuutuslaitokset ovat velvollisia maksamaan henkilöiden tai vaurioiden korvaamiseksi. Ne ovat tulonsiirtoja vakuutusyhtiöiltä kotitalouksille, joten ne luetaan tavaroiden karsimien vahinkojen tai AZ —Sivu 10- kotitalouksien käytettävissä olevaksi tuloksi. Menot, kuten autokorjaamoille, sairaaloille, lääkäreille jne. suoritetut maksut, katsotaan näin ollen kotitalouksille, ei vakuutusyhtiöille aiheutuneiksi. On epäolennaista, aiheutuvatko menot todellisesti kotitalouksille ennen korvausten maksamista, jolloin korvaukset muistuttavat sosiaaliturvarahastojen korvauksia, vai suorittavatko vakuutusyhtiöt maksut suoraan autokorjaamoille, sairaaloille jne. Viimeksi mainitussa tapauksessa yhtiöiden katsotaan ainoastaan toimineen niiden kotitalouksien puolesta, joille menot ovat aiheutuneet. 9. Ne kattavat kotitalouksien maksut lisensseistä, luvista ym. , joita pidetään palveluiden ostoina. Jos julkisyhteisöt käyttävät lupien myöntämistä säädetyn valvontatehtävän organisoinnissa, esimerkiksi tarkastaakseen kyseisten henkilöiden kyvykkyyden tai pätevyyden, suoritettuja maksuja olisi käsiteltävä palvelujen ostoina julkisyhteisöiltä ja hinnat olisi otettava YKHI:iin. Mutta jos luvat myönnetään automaattisesti maksusuoritusta vastaan, maksuja olisi käsiteltävä hintojen sijaan välittöminä veroina. Ajoluvat tai lentoluvat, televisio- tai radioluvat, ampuma-aseluvat, museoiden ja kirjastojen pääsymaksut, jätehuoltomaksut ym. katsotaan useimmiten maksuiksi julkisyhteisöjen suorittamista palveluista. Sitä vastoin ajoneuvojen, veneiden tai lentokoneiden käyttölupia pidetään useimmiten veroina. 10. Ne kattavat tuotoksen oston taloudellisesti merkityksettömiin hintoihin, esim. museon sisäänpääsymaksut. 11. 12. Kotitalouksien lopulliset rahamääräiset kulutusmenot eivät kata seuraavia rajatapauksia: Ne eivät kata luontoismuotoisia tuloja, koska ne eivät ole rahataloustoimia (vaikka ne EKT:n kohdan 3. 76. b mukaan sisältyvät kulutusmenoihin). tai palvelun, joka korvataan sille myöhemmin osittain (a) Ne eivät kata kotitalouksien saamia luontoismuotoisia sosiaalisia tulonsiirtoja, eivätkä niitä menoja, jotka ovat alkuaan koituneet kotitalouksille mutta jotka sosiaaliturva, julkisyhteisö tai kotitalouksia palveleva voittoa tavoittelematon yhteisö on myöhemmin korvannut, esim. sairaanhoito- tai koulutusmenot. Kun kotitalous ostaa tavaran tai kokonaan, kotitalouden katsotaan toimivan sosiaaliturvarahaston, julkisyhteisön tai kotitalouksia palvelevan voittoa tavoittelemattoman yhteisön puolesta. Kotitalouksille korvattuja määriä pidetään sosiaaliturvarahaston, julkisyhteisön tai kotitalouksia palvelevan voittoa luontoismuotoisina sosiaalisina tulonsiirtoina. Kyseisiä määriä ei kirjata käteisvarojen siirtoina kotitalouksille, eikä niitä lueta kotitalouksien käytettävissä olevaksi tuloksi. Tämä tilinpitokäsittely johtaa samaan tulokseen kuin tapauksessa, jossa sosiaaliturvarahasto ostaa tavarat ja palvelut markkinatuottajilta ja jälleenmyy ne kotitalouksille markkinahintaa alhaisempaan hintaan. Tämä merkitsee sitä, että YKHI:iin otettu hinta on kotitalouden maksama hinta miinus korvaus. tavoittelemattoman yhteisön suorittamina (b) Kaikki muut julkisviranomaisten myöntämät alennukset, erityisesti vuokralaisille suoritetut maksut vuokran alentamiseksi (mukaan lukien maksut, jotka vuokralaisen suostumuksella maksetaan suoraan vuokranantajalle), katsotaan käteisenä maksetuiksi sosiaalietuuksiksi, joten niiden katsotaan kuuluvat kotitalouksien käytettävissä olevaan tuloon. Tämä merkitsee sitä, että YKHI kattaa tavaran tai palvelun kokonaishinnan ennen alennusta. 13 — S i vu 11 13. 14. 15. 16. 17. 18. 19. 20. 21. 22. Ne eivät kata omistusasumista, koska ne eivät ole rahataloustoimia (vaikka ne EKT:n kohdan 3. 76. a mukaan sisältyvät kulutusmenoihin). Ne eivät kata asuntojen ostoja eivätkä eriä, joita käsitellään valmistamattomien varojen hankintana, erityisesti maan ostamista. Ne eivät kata menoja, joita asunnon omistajalle aiheutuu asunnon sellaisesta sisustamisesta, huollosta ja korjauksesta, joita vuokralaiset eivät tyypillisesti tee. Ne eivät kata arvoesineistä aiheutuneita menoja. Ne eivät kata yhtiöimättömiä yrityksiä omistavien kotitalouksien menoja, jotka ovat aiheutuneet elinkeinon harjoittamisesta. Ne eivät kata juoksevia tulo- ja varallisuusveroja, joita ovat kaikki rahamääräiset tai luontoismuotoiset pakolliset, vastikkeettomat maksut, joita julkisyhteisöt tai ulkomaat perivät jaksoittain institutionaalisten yksiköiden tuloista ja varallisuudesta, sekä eräät jaksoittaiset verot, jotka määräytyvät muiden kuin tulojen ja varallisuuden perusteella. Muihin juokseviin veroihin sisältyvät kotitalouksien maksut ajoneuvojen, veneiden, lentokoneiden jne. omistus- tai käyttöluvista. (a) Ne eivät kata jäsenmaksuja, osuusmaksuja ja muita sen kaltaisia maksuja, joita kotitaloudet ovat maksaneet kotitalouksia palveleville voittoa tavoittelemattomille yhteisöille, kuten ammattiliitoille, ammatillisille yhdistyksille kuluttajayhdistyksille, kirkoille ja yhteiskunnallisille, kulttuuri-ja viihdealan sekä urheiluseuroille. (b) Kuitenkin mikäli seura, liitto tai yhdistys on markkinatuottaja, joka myy palvelujaan taloudellisesti merkittävään hintaan, mikä on hyvin tavallista, vaikka kyseessä olisi oikeudelliselta asemaltaan voittoa tavoittelematon yhteisö, kotitalouksien maksamia jäsenmaksuja, osuusmaksuja ja muita sen kaltaisia maksuja pidetään maksuina saaduista palveluista - ei tulonsiirtoina - ja ne siinä tapauksessa sisältyvät YKHI:iin. Ne eivät kata kotitalouksien vapaaehtoisia käteis- tai luontoismuotoisia tulonsiirtoja hyväntekeväisyys-, hätäapu-ja avunantojärjestöille. Ne eivät kata omaisuustuloon liittyviä maksuja, mukaan lukien korot. Omaisuustulot ovat tuloja, joita rahoitusvarojen tai aineellisten valmistamattomien varojen omistaja saa korvaukseksi sijoittaessaan varoja tai antaessaan aineellisen valmistamattoman varan toisen institutionaalisen yksikön käyttöön. Velallisen ja velkojan keskenään sopimien rahoitusinstrumentin ehtojen mukaan korko on määrä, joka velallisen on maksettava velkojalle tietyltä ajanjaksolta pienentämättä velkapääomaa. Ne eivät kata pakollisia tai vapaaehtoisia sosiaaliturvamaksuja, joita ovat esimerkiksi työnantajan ylläpitäville todelliset epäitsenäisille sosiaaliturvarahastoille, eläkerahastoille sosiaalietuuksien varmistamiseksi työntekijöille, sekä palkansaajien maksamat sosiaaliturvamaksut sosiaaliturvajärjestelmiin, yksityisesti rahastoituihin ja rahastoimattomiin järjestelmiin. sosiaaliturvajärjestelmiä ja sosiaaliturvamaksut vakuutuslaitoksille itsenäisille tai 4M sivu VI 23. 24. 25. 26. 27. B 28. Ne eivät kata henkivakuutuksia eivätkä eläkerahastopalveluja (vaikka EKT:n kohtien 3. 76. f ja g mukaisesti ne sisältyvät kulutusmenoihin implisiittisen palvelumaksun määrän mukaan). riippumatta hankkimiseksi julkisyhteisöistä sosiaalivakuutusjärjestelmien vakuutuskatteen ja Ne eivät kata nettomääräisiä vahinko vakuutusmaksuja, jotka ovat maksuja institutionaalisten yksiköiden ottamista vakuutuksista. Yksittäisten kotitalouksien ottamat vakuutukset on otettu niiden omasta aloitteesta ja omaksi hyväksi työnantajista ulkopuolella. tai ja todelliset Nettomääräiset vahinko vakuutusmaksut käsittävät vakuutuksenottajien aikana vakuutusmaksut tilinpitojakson maksettavat (vakuutusmaksut) vakuutusmaksutäydennykset, järjestävien vakuutuslaitosten palvelumaksut. (Huom: Kotitalouksien lopulliset rahamääräiset kulutusmenot kattavat kyseiset palvelumaksut. ) Nettomääräiset vahinkovakuutusmaksut ovat vakuutussuojan hankkimiseen käytettävissä olevia summia sellaisten erilaisten tapahtumien ja onnettomuuksien varalta, jotka johtavat tavaroiden ja omaisuuden vaurioitumiseen tai henkilövahinkoihin luonnon aiheuttamien tai inhimillisten syiden vuoksi - tulipalot, tulvat, kolarit, yhteentörmäykset, uppoamiset, varkaus, väkivalta, onnettomuudet, sairaudet ym. - tai sairaudesta, työttömyydestä, onnettomuuksista ym. syistä aiheutuneiden taloudellisten menetysten varalta. vakuutuksenottajien omaisuustuloista vakuutukset vähennetty joista on Ne eivät kata kotitalouksien välisiä tulonsiirtoja, jotka koostuvat kaikista kotimaisten kotitalouksien muille kotimaisille tai ulkomaisille kotitalouksille suorittamista tai niiltä saamista rahamääräisistä tai luontoismuotoisista tulonsiirroista. Ne eivät kata sakkoja ja uhkasakkoja, jotka ovat oikeusistuinten ja oikeusistuinten kaltaisten elinten institutionaalisille yksiköille määräämiä sakkoja ja uhkasakkoja, joita käsitellään pakollisina tulonsiirtoina. Ne eivät myös kata veroviranomaisten veronmaksun kiertämisestä tai myöhästymisestä määräämiä sakkoja ja uhkasakkoja, joita ei yleensä voida erottaa itse verosta. Ne eivät kata arpajaisia ja uhkapelejä, eivätkä palvelumaksun maksamista arpajaisia tai uhkapelejä järjestävälle yksikölle tai jäljellejäävää voittajille maksettavaa tulonsiirtoa (vaikka EKT. n kohdan 4. 135 mukaisesti palvelumaksut sisältyvät kulutusmenoihin). Hinnan määritelmä Ostohetkellä ostajan hinta on hinta, jonka ostaja tosiasiassa maksaa tuotteista; mukaan luettuna kaikki tuoteverot miinus tuotetukipalkkiot; kaikkien suurostojen ja sesonkiajan tai -maksuista myönnettyjen ulkopuolisten ostojen perusteella normaalihinnoista alennusten vähentämisen jälkeen; pois luettuna korko- ja palvelumaksut, jotka liittyvät luottojärjestelyihin; pois luettuna kaikki ylimääräiset maksut, jotka ovat aiheutuneet siitä, että maksua ei ole pystytty suorittamaan ostohetkellä määrätyn maksuajan kuluessa. 29. Kotitalous hankkii tavarat ja palvelut yksilöllistä kulutusta varten ('yksilölliset tavarat ja palvelut') ja käyttää niitä tuon kotitalouden jäsenten taipeiden tyydyttämiseen. Yksilöllisillä tavaroilla ja palveluilla on seuraavat ominaisuudet: (a) Yksittäisen kotitalouden tai sen jäsenen tavaroiden ja palveluiden hankintaa ja ajankohtaa, jolloin se tapahtuu, täytyy olla mahdollista havainnoida ja kirjata. 'IS •—Sivu f* (b) Kotitalouden on täytynyt suostua tavaran tai palvelun hankintaan ja ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin sen mahdollistamiseksi - esim. olemalla läsnä koulussa tai klinikalla. (c) Tavaran tai palvelun täytyy olla sellainen, että kun yksi kotitalous tai henkilö tai mahdollisesti pieni, rajoitettu henkilöryhmä on sen hankkinut, se sulkee pois muiden kotitalouksien tai henkilöiden mahdollisuuden hankkia kyseinen tavara tai palvelu. Kaikki kotitalouden kulutusmenot ovat yksilöllisiä. Sovitun käytännön mukaisesti kaikki kotitalouksia palvelevien voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen tarjoamat tavarat ja palvelut käsitellään yksilöllisinä. sääntelyyn, Sovitun käytännön mukaisesti kaikkia julkisyhteisöjen kulutusmenoja, jotka liittyvät koulutukseen, terveydenhuoltoon, sosiaaliturvaan ja sosiaalipalveluihin, urheiluun ja viihteeseen sekä kulttuuriin, pitäisi käsitellä yksilöllisiin kulutuspalveluihin kohdistuneina menoina lukuun ottamatta kuhunkin ryhmään sisältyvään yleiseen kohdistuneita menoja. Lisäksi hallintoon, ja kuljetusjärjestelmän asumispalvelujen toiminnan menoja pitäisi käsitellä yksilöllisinä. Loput julkisyhteisöjen lopullisista kulutusmenoista ovat kollektiivisia kulutusmenoja. Niihin sisältyvät erityisesti yhteisön johtaminen ja sääntely, turvallisuus- ja maanpuolustuspalvelut, lain ja järjestyksen ylläpito ja lainsäädäntö, yleisen terveyden ylläpito, ympäristönsuojelu, tutkimus ja kehittäminen sekä infrastruktuuri ja taloudellinen kehitys. tarjonnan, kotitalousjätteiden keruun tutkimukseen ym. u RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) asetuksen (EY) N:o 1749/96 muuttamisesta yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien tavaroiden ja palvelujen kattavuuden osalta. 2. Budjettikohdat B5-604 3. Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 2494/95 4. Toimenpiteen kuvaus 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite yhteisön Euroopan perustamissopimuksessa Neuvoston asetuksen tarkoituksena on edistää työohjelmaa, jonka tavoitteena on määrättyjen lähentymiskriteerien mukaisten yhdenmukaistettujen kuluttahintaindeksien (YKHLien) käyttöönotto. Neuvoston asetus (EY) N:o 2494/95 muodostaa perustan yksityiskohtaisia säännöksiä sisältäville komission asetuksille, joissa käsitteiden, jäsenvaltiot menetelmien KHLien yhdenmukaistamista käsittelevä työryhmä1 on ehdottanut ja jotka tilasto- ohjelmakomitea on sääntelykomiteamenettelyn mukaisesti hyväksynyt. tuottamaan YKHLejä niiden ja menettelytapojen velvoitetaan mukaisesti, joita Syyskuun 9 päivänä 1996 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1749/% säädetään toimenpiteistä, joka koskevat peruskattavuutta, uusia keskeisiä hyödykkeitä laadullisten mukauttamismenettelyjen vähimmäisvaatimuksia, hintojen vähimmäisvaatimuksia, perusaggregaattien hintaindeksejä sekä otantojen vähimmäisvaatimuksia. palveluja, ja Marraskuun 20 päivänä annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2214/96 määritellään YKHLn alaindeksit, jotka tuotetaan, ilmoitetaan komissiolle ja levitetään kuukausittain tammikuun 1997 indeksistä alkaen. Asiantuntijaryhmä. "R Joulukuun 10 päivänä annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2454/97 määritellään YKHLien laadinnassa käytettävien painojen laatuun liittyvät vähimmäisvaatimukset. aiheutuvien jäsenvaltioille Syyskuun 9 päivänä 1996 tehdyssä komission päätöksessä (C(96)2452) osittaisesta säädetään rahoittamisesta. Tällä neuvoston asetusluonnoksella muutetaan komission asetusta (EY) N:o 1749/96 tavaroiden ja palvelujen kattavuuden osalta. Siinä ehdotetaan YKHLn kattavuuden asteittaista indeksiin sisällytetään myös ongelmallisia luokkia, kuten terveys- ja koulutuspalvelut, joiden osalta jäsenvaltioiden järjestelmät poikkeavat merkittävästi toisistaan. lisäkustannusten laajentamista siten, että joka koskee neuvoston Samalla on käynnistetty kuulemismenettely, asetusluonnosta 1749/96 muuttamiseksi asetuksen yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien maantieteellisen ja väestöllisen kattavuuden osalta. (EY) Nro 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset toimenpiteet Neuvoston asetuksessa edellytetään asteittaiseen yhdenmukaistamiseen perustuvaa täytäntöönpanoa. Ensimmäinen vaihe helmikuussa 1996 vaati vain hyvin vähän resursseja ja perustui lähes täysin jo olemassa oleviin kuluttajahintaindekseihin (KHI). Toinen vaihe tammikuussa 1997 vaati merkittävästi resursseja. Joulukuussa 1998 toteutettava kolmas ja joulukuussa 1999 toteutettava neljäs vaihe vaativat myös merkittävästi resursseja. 5. Menojen ja tulojen luokitus Ei-pakollinen: jaksotetut määrärahat. 6. Meno- ja tulolaji Yhteisrahoitusmuotoinen tuki (66,6 %) jäsenvaltioille. Hallintomenojen osalta katso kohta 10. 7. Rahoitusvaikutukset 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa laajentaminen ehdotetulla varmistamiseksi. tarpeen YKHLin kattavuuden vertailukelpoisuuden edellyttävät jäsenvaltioilta kuitenkin huomattavia lisäresursseja, ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 13 artiklan mukaisesti kaksi kolmasosaa lisäkustannuksista on toimenpiteiden täytäntöönpanon kahden ensimmäisen vuoden ajan (Eurostatin) vastuulla. Neuvoston asetuksen N:o 2494/95 komission Laajennukset tavalla on •1 s mukaisten toimenpiteiden täytäntöönpanon kustannukset vuoteen 1998 mennessä ovat arvion mukaan enintään 4,5 miljoonaa ecua, josta tämän neljännen asetuksen kustannusten osuus edellä mainitulla jaksolla on enintään 0,5 miljoonaa ecua. Neljännestä asetuksesta komissiolle aiheutuvat kustannukset ovat siis enintään kaksi kolmasosaa 0,5 miljoonasta ecusta. Tietyillä jäsenvaltioilla on muita paremmat edellytykset järjestelmiin liittyvien muutosten toteuttamiseen. 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken laativat Jäsenvaltiot tekemisen yhteydessä. toimiaan koskevan kustannuserittelyn sopimusten 8. Petosten torjunta Jäsenvaltioiden kanssa tehdään sopimukset, joiden tarkoituksena on varmistaa, että asianmukaiset toimet toteutetaan ja että niistä annetaan asianmukaiset selvitykset. 9. Kustannustehokkuusanalyysi 9. 1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Erityistavoitteet: Vertailukelpoisuudeltaan ja laadultaan paremmat kuluttajahintaindeksit. Kohderyhmä: Parannuksista hyötyvät hintaindeksien käyttäjät jäsenvaltioissa, ja ne helpottavat ERI:n ja komission päätöksentekoa rahaliittoon ja muuhun makrotaloudelliseen kehitykseen liittyvissä asioissa. 9. 2 Toimenpiteen perustelut Neuvoston asetuksen seurauksena jäsenvaltioiden KHLien luotettavuuden ja kansainvälisen vertailukelpoisuuden pitäisi parantua. Asetuksen pitäisi lisäksi saada aikaan jäsenvaltioiden välistä tiedonvaihtoa, joka koskee KHI:n laadintaan liittyvää asiantuntemusta ja siinä käytettäviä teknisiä sovelluksia. Tärkein epävarmuustekijä: Neuvoston asetus tarjoaa ainoastaan yleiset puitteet, ja monet tekniset yksityiskohdat on ratkaistava yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevat säännökset mahdollistavat kattavan tarkastuskäynteihin sekä kyselytutkimuksiin seurannan perustuvien laatimisen (katso tarkoituksenmukaisten jäljempänä oleva kustannuserittely). ja Eurostatin tulosindikaattorien ,19 asetuksessa Neuvoston ja marraskuuhun 1999 mennessä toteutettavista tarkastuksista. Vuoden 1997 kertomus on jo toimitettu komission pääsihteeristölle toimitettavaksi edelleen ministerineuvostolle. lisäksi marraskuuhun säädetään 1997 10. Hallintomenot (talousarvion III pääluokan A osa) Tarvittavien hallinnollisten resurssien tosiasiallinen käyttöönotto riippuu komission vuosittaisesta varojen jakamista koskevasta päätöksestä, jota tehtäessä otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymä henkilöstön ja lisähenkilöstön maara. 10. 1 Vaikutus henkilöstön määrään Toimen tyyppi Toimenpiteen hallintoon osoitettu henkilosto Vakinaiset virat Määräaikai set virat A B c Virka- miehia" tai tilapaisia toimen- haltijoita Muuta henkilöstöä A-7000 Yhteensä 3'/2 2 l 2 TA joista Kesto lisShenkilfis -ton kaytto" 3 vuotta kyseisen pSaosaston tai yksikiin nykyisen henkilSston kaytto 314 2 1 1 7-/2 Nykyisen henkilöstön vuosikustannukset: Virkamiehet (Al, A2, A4, A5) Asiantuntijat (A-1178) = 682 500 ecua x 3 vuotta = 2 047 500 = 98 000 ecua x 3 vuotta = 294 000 =2 341500 Yhteensä 10. 2 Lisähenkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus Ei rahoituksellista vaikutusta. 10. 3 Toimenpiteestä aiheutuva muiden hallintomenojen kasvu Budjcttikohdat 7031 - A ohjelmakomitean tyoryhmat tilasto- MSara 96 000 Laskentamenetelma' ecua 4 kokousta, kunkin kustannukset 8 000 sisaltaa valtuuskuntien kulut (x 3 vuotta) ecua, joka 2 Kymmeneen jäsenvaltioon tehtävien tarkastuskäyntien vuosikustannukset - kolme päivää x 120 ecua päivää kohti + matkalippujen hinnat - ovat arviolta 31 800 ecua. A-701 =31 800 ecua x 3 vuotta = 95 400 ^ ^ LAUSUNTO EHDOTUKSEN VAIKUTUKSISTA ELINKEINOELÄMÄÄN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN Ehdotuksen nimi (EY) N:o 1749/96 muuttamisesta Ehdotus neuvoston asetukseksi yhdenmukaistettuun kuluttajahintaindeksiin sisältyvien tavaroiden ja palvelujen kattavuuden osalta (EY) asetuksen Ehdotus 1. Kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate, miksi tällä alalla tarvitaan yhteisön lainsäädäntöä ja mitkä ovat lainsäädännön päätavoitteet? määrättyjen lähentymiskriteerien työohjelmaa, jonka tavoitteena on Euroopan yhteisön Tarkoituksena on edistää perustamissopimuksessa mukaisten yhdenmukaistettujen kuluttahintaindeksien (YKHLien) käyttöönotto. YKHLt on laadittu kuluttajahintojen inflaation kansainvälistä vertailua varten. Niitä käyttävät varsinkin instituutti Euroopan yhteisön Euroopan komissio sekä Euroopan rahapoliittinen perustamissopimuksen 109 j artiklan mukaisissa inflaatiotasovertailuissa. YKHLt muodostavat lisäksi tulevaisuudessa perustan rahaliiton kuluttajahintaindeksille (RLK1II), jota muun muassa tuleva Euroopan keskuspankki käyttää seuratessaan inflaatiokehitystä talous- ja rahaliitossa. ja menettelytapojen mukaisesti, täytäntöönpanotoimenpiteet takaamiseksi sekä niiden Neuvoston asetus (EY) N:o 2494/95 muodostaa perustan yksityiskohtaisia säännöksiä sisältäville komission asetuksille, joissa jäsenvaltiot velvoitetaan tuottamaan YKHLejä niiden käsitteiden, menetelmien joita KHLien yhdenmukaistamista käsittelevä työryhmä1 on ehdottanut ja jotka tilasto-ohjelmakomitea on sääntelykomiteamenettelyn mukaisesti hyväksynyt. Neuvoston asetuksen 5 artiklan 3 ovat välttämättömiä YKHLien kohdan mukaisesti vertailukelpoisuuden ja luotettavuuden ylläpitämiseksi vahvistamiseksi. Komissio on tähän mennessä antanut kolme asetusta, jotka sisältävät yksityiskohtaisia säännöksiä YKHLien tuottamiseen liittyvistä tilastollisista standardeista. Näistä ensimmäisessä komission asetuksessa, (EY) 1749/96, säädetään toimeenpanon alkutoimenpiteistä kuudella teknisellä osa-alueella, jotka ovat peruskattavuus, uudet keskeiset hyödykkeet ja palvelut, perusaggregaatit, laadullisten mukauttamismenettelyjen vähimmäisvaatimukset, otannat sekä hinnat. Toisessa komission asetuksessa, (EY) N:o 2214/96, säädetään YKHLn alaindekseistä, jotka toimitetaan Eurostatille ja joiden levittämisestä Eurostat vastaa. Kolmannessa komission asetuksessa, (EY) N:o 2454/97, Asiantuntijaryhmä. ^ määritellään YKHLien vähimmäisvaatimukset. laadinnassa käytettävien painojen laatuun liittyvät Eurostat julkaisi neuvoston asetuksen 2494/95 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ensimmäiset yhdenmukaistetut kuluttajahintaindeksit (YKHLt) 7. maaliskuuta 1997. YKHLt ovat paras tilastollinen perusta vertailtaessa kuluttajahintojen inflaatiota kansainvälisellä tasolla, ja menetelmiä on onnistuttu yhdenmukaistamaan merkittävästi. Yhdenmukaistamista on kuitenkin vielä j atkettava. Komission asetuksen (EY) N:o 1749/96 3 artiklassa määritellään tammikuusta 1997 lähtien sovellettava YKHLien peruskattavuus. YKHLt eivät täysin kata tiettyjä ongelmallisia luokkia, kuten terveys- ja koulutuspalveluja, joiden osalta jäsenvaltioiden järjestelmät poikkeavat merkittävästi toisistaan. Ehdotetulla asetuksella muutetaan komission asetusta (EY) 1749/96 kattavuuden osalta. lopullisilla rahamääräisillä kulutusmenoilla' tarkoitetaan asetusluonnoksessa YKHLn kattamia tavaroita ja palveluja sekä YKHLssä käytettyjä hintoja, joiden olisi oltava nettohintoja, joista on vähennetty hyvitykset, tuet ja alennukset. Asetusluonnoksessa noudatetaan Euroopan kansantalouden tilinpidon (EKT 1995) mukaisia määritelmiä silloin, kun ne inflaatiotasovertailuissa. Asetusluonnoksen soveltuvat käytettäviksi kansainvälisissä mukaan YKHLn kattavuutta täydennetään kahdessa vaiheessa joulukuussa 1998 ja joulukuussa 1999 seuraavasti: 'Kotitalouksien a) Vuokrat: Tuettujen vuokrien käsittely yhdenmukaistetaan joulukuuhun 1998 mennessä. b) Asumiseen liittyvät palvelut: Jätteiden keruu sekä vesi- ja jätevesihuolto lisätään joulukuuhun 1998 mennessä, ellei niitä rahoiteta yleisin verovaroin. c) Rahoituspalvelut Joulukuuhun 1999 mennessä YKHI kattaa loput rahoituspalvelut, esimerkiksi vero- tai sijoitusneuvonnasta suoritetut maksut. d) Koulutus: Joulukuuhun 1998 mennessä YKHI kattaa kaikki koulutukseen liittyvät tavarat ja palvelut yhdenmukaisesti. Koulutus katetaan nettomääräisesti, eli paino ja hinnat viittaavat kuluttajien todella maksamiin määriin, joista on vähennetty valtion ja muita materiaaleja, suorittamat hyvitykset. Tämä koskee koulukirjoja tuottamia kouluaterioita yliopistojen ja koulutuspalveluja. Eurostat on perustanut erityisryhmän käsittelemään tiettyjä menetelmään liittyviä yksityiskohtia, kuten tuloista riippuvaisten hintojen käsittelyä. kaikenlaisten koulujen sekä e) Terveys: Joulukuuhun 1998 mennessä YKHI kattaa yhdenmukaisesti kaikki terveyteen liittyvät tavarat ja palvelut (sairaalapalvelulta lukuun ottamatta). Terveys katetaan nettomääräisesti, eli painoja hinnat viittaavat kuluttajien todella maksamiin määriin, joista on vähennetty sosiaaliturvajärjestelmän suorittamat hyvitykset. Erityisryhmä selvittää menetelmälliset yksityiskohdat. Sairaalapalvelujen mukaan ottamiseen liittyvät menetelmäkysymykset ratkaistaan viimeistään joulukuussa 1998. Luokka lisätään sen jälkeen mahdollisimman nopeasti. f) Vakuutukset: Joulukuuhun 1998 mennessä YKHI kattaa kaikki asuntoon liittyvät vakuutukset, ei ainoastaan irtaimistovakuutuksia. Joulukuuhun 1999 mennessä YKHI ja kattaa myös yksityiset liittyvät vakuutukset vastuuvakuutukset. Menetelmäkysymyksiä selvittää toinen Eurostatin asettama erityisryhmä. Jos ryhmä löytää ratkaisun aikaisemmin, toteutusta voidaan aikaistaa. liikenteeseen terveyteen ja ^3 g) Sosiaaliseen suojeluun liittyvät palvelut: Joulukuuhun 1998 mennessä YKHI kattaa yhdenmukaisesti lastentarhojen, päiväkotien ja leikkikoulujen palvelut. Palvelut katetaan nettomääräisesti, eli paino ja hinnat viittaavat kuluttajien todella maksamiin määriin, joista on vähennetty valtion suorittamat hyvitykset. Muut sosiaaliseen liittyvät palvelut, varsinkin vanhainkodit, aiheuttavat samanlaisia suojeluun toteutusongelmia kuin sairaalat. Näiden palvelujen merkitys kasvaa kuitenkin koko ajan, ja ne olisi saatava YKHLn piiriin. Esimerkiksi vanhainkotien mukaan ottamiseen liittyvät menetelmäkysymykset ratkaistaan viimeistään joulukuussa 1998. Luokka lisätään sen jälkeen mahdollisimman nopeasti. Kun otetaan huomioon teknisten neuvottelujen nykytilanne, seuraavat tavarat ja palvelut eivät kuulu YKHLn kattavuuteen ainakaan ennen vuotta 2000: huumausaineet, asunnon tietyt omistajien henkilökohtaiset hoitopalvelut, henkivakuutukset ja välilliset rahoituspalvelut. laskennalliset vuokrat, uhkapelit, laskennalliset vuokrat, muut Vaikutus yrityksiin 2. Keneen ehdotus vaikuttaa? • toimiala Kuluttajahintaindeksit laaditaan hintojen ja painojen perusteella. Painot saadaan pääosin olemassa olevista tiedoista. Hinnat kerätään kaikilta yrityksiltä, jotka tarjoavat suoraan kuluttajien tarpeiden täyttämiseksi tavaroita ja palveluja, jotka kuuluvat kotitalouksien lopullisten rahamääräisten kulutusmenojen piiriin. Näitä yrityksiä kutsutaan jäljempänä "vähittäismyyjiksi". Toissijaisuusperiaatteen mukaan jälleenmyyjien otoksen määrittelee kansallinen tilastolaitos. Laitokset keräävät jo nyt hintoja vähittäismyyjiltä kansallisten kuluttajahintaindeksien (KHI) laskemista varten. YKHLt perustuvat pääosin tähän tietoon. Uusi asetus voi kuitenkin edellyttää uusien tietojen keruuta joissakin jäsenvaltioissa. YKHLiin lisättävät tavarat ja palvelut toimittaa suurelta osin julkishallinto. • yrityksen koko (mikä on pienten ja keskisuurten yritysten osuus?) Yrityksen koolla on merkitystä vain siinä mielessä, että kerättyjen hintojen olisi heijastettava kaikkien yritysten hintakehitystä kotitalouksien lopullisten rahamääräisten kulutusmenojen puitteissa. vähittäismyyjät. Toissijaisuusperiaatteen mukaan jälleenmyyjien otoksen määrittelee kansallinen tilastolaitos. kaikenkokoiset Periaatteessa kuuluvat mukaan • yritysten sijoittuminen EU:n alueella Maantieteellisellä alueella on merkitystä vain siinä mielessä, että kerättyjen hintojen on heijastettava oikein hintakehitystä talousalueella kotitalouksien lopullisten rahamääräisten kulutusmenojen puitteissa. Asia koskee kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioita, Norjaa ja Islantia. jäsenvaltioiden koko 3. Mitä yritysten on tehtävä ehdotuksen noudattamiseksi? Kansalliset tilastolaitokset lähettävät hintojen kerääjiä vähittäismyyjien luokse. Asetuksen noudattamiseksi vähittäismyyjien on päästettävä hintojen kerääjät tiloihinsa ja annettava heille lupa kerätä hintoja. Yleensä osallistuminen näihin tutkimuksiin on vapaaehtoista. 4. Mitä taloudellisia vaikutuksia ehdotuksella todennäköisesti on • • • työllisyyteen investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen yritysten kilpailukykyyn? Ehdotuksella on epäsuoria vaikutuksia. YKHLien avulla voidaan verrata kuluttajahintojen inflaatiota kansainvälisesti, ja ne ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 109 j artiklan mukaisen hintatason vakauden arvioinnin perustana. EMU:n III vaiheessa YKHLejä käytetään tulevan Euroopan laadittaessa keskuspankin rahapoliittinen indikaattori. Yhteinen vakaa valuutta on tärkeä askel Euroopan yhdentymisen etenemisessä ja talouden vahvistamisessa, ja sillä on suuri vaikutus työllisyyteen, investointeihin ja kilpailukykyyn. rahaliiton kuluttajahintaindeksiä (RLKHI), joka on 5. Otetaanko ehdotuksessa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityisluonne (esim. vähäisemmät tai erilaiset vaatimukset)? Toissijaisuusperiaatteen mukaan jälleenmyyjien otoksen määrittelee kansallinen tilastolaitos. Laitokset keräävät jo nyt hintoja vähittäismyyjiltä kansallisten kuluttajahintaindeksien (KHI) laskemista varten. YKHLt perustuvat pääosin tähän tietoon. YKHLiin lisättävät tavarat ja palvelut toimittaa suurelta osin julkishallinto. Yleensä osallistuminen näihin tutkimuksiin on vapaaehtoista. Uusi asetus saarta kuitenkin edellyttää uusien tietojen keruuta joissakin jäsenvaltioissa. Kuuleminen 6. Mitä organisaatioita on kuultu ehdotusta laadittaessa ja mitkä ovat niiden tärkeimmät näkemykset? Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea (CEIES)2, komission pääosasto II, Euroopan rahapoliittinen instituutti ja jäsenvaltioiden keskuspankit osallistuvat aktiivisesti KHLien yhdenmukaistamista käsittelevän työryhmän3 ja sen erityisryhmien kokouksiin. Ne korostavat, että YKHLn kattavuuden olisi oltava mahdollisimman laaja, ja kanattavat siksi ehdotettua asetusta. 2 Perustettu neuvoston päätöksellä 91/116/ETY; komiteaan kuuluu talouden, sosiaalialan ja tieteen eri alojen edustajia ja se kattaa tilastotietojen tuottajat ja käyttäjät. 3 Asiantuntijaryhmä. EFTA-MAITA KOSKEVA LISÄLAUSUNTO Otsikko: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) asetuksen (EY) N:o 1749/96 sisältyvien kuluttajahintaindeksiin yhdenmukaistettuun muuttamisesta tavaroiden ja palvelujen kattavuuden osalta Vaikutukset EFTA-maihin kuluttajahintaindeksien ovat EFTA-maat yhdenmukaistamista tietoisia asetusehdotuksesta, ja niiden näkökannat on otettu huomioon luonnosta laadittaessa. Maat aikovat laatia yhdenmukaistetut kuluttajahintaindeksit (YKHLt) tämän asetuksen mukaisesti. tilasto-ohjelmakomitean työryhmän osallistuneet käsittelevän työhön. Ne ovat täysin ja £G> PERUSTELUT Viite: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) asetuksen (EY) N:o 1749/96 kuluttajahintaindeksin muuttamisesta maantieteellisen ja väestöllisen kattavuuden osalta yhdenmukaistetun 1. Eurostat julkaisi neuvoston asetuksen 2494/95 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ensimmäiset yhdenmukaistetut kuluttajahintaindeksit (YKHLt) 7. maaliskuuta 1997. YKHLt ovat paras tilastollinen perusta vertailtaessa kuluttajahintojen inflaatiota kansainvälisellä tasolla, ja etenkin Euroopan komissio sekä Euroopan rahapoliittinen instituutti käyttävät niitä jatkossa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 109 j artiklan mukaisissa inflaatiotasovertailuissa. Ne muodostavat lisäksi tulevaisuudessa perustan rahaliiton kuluttajahintaindeksille tuleva Euroopan keskuspankki käyttää seuratessaan inflaatiokehitystä talous- ja rahaliitossa. YKHLn tuottamista koskeva vaatimus ei millään tavalla vähennä jäsenvaltioiden oikeutta julkaista omia yhdenmukaistamattomia kuluttajahintaindeksejään, joita ne haluavat käyttää kansallisen politiikan tarkoituksiin. (RLKHI), jota muun muassa 2. Komissio on tähän mennessä antanut neuvoston asetuksen N:o 2494/95 nojalla kolme asetusta, jotka sisältävät yksityiskohtaisia säännöksiä YKHLien tuottamiseen liittyvistä täytäntöönpanotoimenpiteistä. Näistä ensimmäisessä komission asetuksessa. (EY) 1749/96, säädetään toimeenpanon alkutoimenpiteistä kuudella teknisellä osa-alueella, jotka ovat peruskattavuus, uudet keskeiset hyödykkeet ja palvelut, perusaggregaatit, laadullisten mukauttamismenettelyjen vähimmäisvaatimukset, otannat sekä hinnat. Toisessa komission asetuksessa, (EY) N:o 2214/96, säädetään YKHLn alaindekseistä, jotka toimitetaan Eurostatille ja joiden levittämisestä Eurostat vastaa. Kolmannessa komission asetuksessa, laadinnassa käytettävien painojen laatuun liittyvät vähimmäisvaatimukset. (EY) N:o 2454/97, määritellään YKHLien tarvitaan kuitenkin yhdenmukaistettu määritelmä, 3. Neuvoston asetuksen (EY) N. o 2494/95 3 artiklassa säädetään, että YKHLn on perustuttava jäsenvaltion talousalueella kuluttajien tarpeiden välittömäksi tyydyttämiseksi myyntiin asetettujen tavaroiden ja palvelujen hintoihin. YKHLn maantieteelliselle ja ja väestölliselle kattavuudelle asetusluonnoksen tarkoituksena on luoda sellainen. Siinä määritellään, että YKHLien painojen laskennassa käytettävään kattavuuteen kuuluvat kaikki kotitalouksien lopulliset rahamääräiset kulutusmenot kyseisen jäsenvaltion talousalueella. Erityisesti kattavuuteen pitäisi sisältyä ulkomaisten vierailijoiden (kotimaisuuskäsite) ja laitoksissa asuvien kulutus, mutta ei kansalaisten kulutusta ulkomailla. Kaikkien yksityisten kotitalouksien pitäisi sisältyä kattavuuteen tulonjaossa. Liiketoimintaan liittyvää kulutusta ei pitäisi ottaa mukaan. riippumatta asuinalueesta tai asemasta 4. YKHLn maantieteellisen ja väestöllisen kattavuuden yhdenmukaistettua määritelmää tarvitaan vertailukelpoisuuden saavuttamiseksi ja aukkojen ja kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi jäsenvaltioiden YKHLejä Euroopan kuluttajahintaindeksin (EKI II) ja rahaliiton kuluttajahintaindeksin (RLKHI) laskemiseksi. RLKHI on tärkein indikaattori, jonka avulla seurataan tulevan Euroopan keskuspankin (EKP) hintavakauspolitiikan onnistumista. silloin, kun aggregoidaan ^ 5. Kotimaisuuskäsitettä on sovellettava seuraavista syistä: YKHLn tarkoituksena on hintavakauskriteerin mittaaminen, ja se on tulevan RLKHLn perusta. Tavoitteena on mitata hintamuutoksia kaikilla kunkin jäsenvaltion alueilla, ei niinkään muutoksia, jotka vaikuttavat tiettyihin, esimerkiksi kotimaisiin kotitalouksiin. Jäsenvaltion alueella tapahtuvista hintamuutoksista on mitattava myös ne, jotka vaikuttavat ulkomaisiin vierailijoihin. Mittauksen ulkopuolelle on jätettävä ne muutokset, jotka vaikuttavat valtion asukkaisiin näiden oleskellessa ulkomailla. Siksi lähentymisen mittaamisessa on sovellettava kotimaisuuskäsitettä. Lisäksi Euroopan keskuspankin (EKP) on otettava tavoitteena on ylläpitää RLKHI huomioon EMU:n III-vaihetta varten. EKP:n hintavakautta euroalueella, ja RLKHI on tärkein indikaattori hintavakauspolitiikan onnistumisen seurannassa. Siksi euroalueen ja RLKHLn soveltamisalueen on oltava yhteneväiset. Tämä ehto täyttyy kotimaisuuskäsitteen avulla. 6. Laitostalouksissa, kuten vanhainkodeissa, asuvien kulutus on sisällytettävä indeksiin seuraavasta syystä: YKHI kattaa määritelmän mukaan tavarat ja palvelut, jotka sisältyvät kotitalouksien lopullisiin rahamääräisiin kokonaismenoihin. Laitoksissa asuvat sisältyvät kotitalouksiin, ja siksi heidän kulutuksensa olisi sisällyttävä YKHLn painoihin. EU:ssa tapahtuvien väestörakenteen muutosten takia laitoksissa, varsinkin vanhainkodeissa, asuvien kulutuksen merkitys kasvaa, ja siksi se on otettava huomioon mitattaessa kuluttajahintojen inflaatiota. 7. Asetusluonnoksessa vain silloin, ehdotetaan kattavuuden laajentamista kun vertailukelpoisuus kärsisi, jos laajennusta ei tehtäisi. Siinä määritellään kotitalouksien joukko, joka YKHLn pitäisi kattaa. Käytännössä tämä tarkoittaa kaikkia kotitalouksia: varakkaita ja vähävaraisia, kaupungissa ja maaseudulla asuvia, kotimaisia ja ulkomaisia, yksityisiä ja laitoskotitalouksia. Asetusluonnoksen mukaan osa näistä kotitalouksista voidaan kuitenkin jättää pois jostakin alaindeksistä, jos niiden kyseiseen alaindeksiin kuuluva kulutus on merkityksetöntä. Tässä yhteydessä "merkityksettömällä" tarkoitetaan kulutusta, kattamasta kokonaiskulutuksesta. Pois jätettävään osuuteen voi kuulua millaisia kotitalouksia tahansa, esimerkiksi laitoskotitaloudet ja ulkomaiset vierailijat yhdessä tai vain ulkomaiset vierailijat. tuhannesosa YKHLn on pienempi joka kuin yksi kulutusmenoista". Loput 8. Jäsenvaltioiden YKHLt kattavat nykyään yli 90 % "kotitalouksien lopullisista rahamääräisistä 1999. Asetusluonnoksessa mainittu 4 % viittaa YKHLn maantieteelliseen ja väestölliseen kattavuuteen. Jäljellejäävä 6 % viittaa tavaroihin ja palveluihin, jotka lisätään joulukuussa 1998 kuulemismenettely asetusluonnoksesta, jossa määritellään asteittainen menettely sille, miten ja milloin puuttuvat tavarat ja palvelut lisätään. joulukuussa joulukuussa Parhaillaan käynnissä lisätään 1999. 10% on ja 2* 9. YKHLä käsittelevä työryhmä1 ja sen erityisryhmät ovat käsitelleet YKHLn maantieteellistä ja väestöllistä kattavuutta kahden vuoden aikana järjestetyissä lukuisissa pitkissä kokouksissa. Lähes kaikki YKHLä käsittelevän työryhmän jäsenet, mukaan luettuna indeksin pääasiallisiin käyttäjiin kuuluvat PO II ja ERI2 ovat hyväksyneet ehdotuksen. Ne korostivat, että YKHLn maantieteellisen ja väestöllisen kattavuuden yhdenmukaistettua määritelmää ja aukkojen ja kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi rahaliiton kuluttajahintaindeksissä (RLKHI). RLKHLn laadinta on aloitettava tammikuusta 1999 lähtien, ja se on tärkein indikaattori, jonka avulla seurataan Euroopan keskuspankin (EKP) hintavakauspolitiikan onnistumista. tarvitaan vertailukelpoisuuden saavuttamiseksi 1 Asiantuntijaryhmä. 2 ERl. ä ei ole kuitenkaan vielä virallisesti kuultu. 29 Ehdotus NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o [xx/98], annettu [date], asetuksen (EY) N:o 1749/96 muuttamisesta yhtenäistetyn kuluttajahintaindeksin maantieteellisen ja väestöllisen kattavuuden osalta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä 23 päivänä lokakuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95( ) ja erityisesti sen 4 artiklan ja 5 artiklan 3 annetun kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, on kuullut Euroopan rahapoliittista instituuttia asiasta, sekä katsoo, että asetuksen (EY) N:o 2494/95 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla jokaisen jäsenvaltion on tuotettava yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi (YKHI) tammikuuta 1997 koskevasta indeksistä alkaen; YKHLn tuottamista koskeva vaatimus ei millään tavalla vähennä jäsenvaltioiden oikeutta julkaista omia yhdenmukaistamattomia kuluttajahintaindeksejään, joita ne haluavat käyttää kansallisen politiikan tarkoituksiin, komission asetuksessa (EY) N:o 1749/96( ) määritellään YKHLien peruskattavuudeksi ainoastaan tavarat ja palvelut, jotka sisältyvät kaikkien tai useimpien jäsenvaltioiden tuottamiin kuluttajahintaindekseihin (KHI), komission asetuksen (EY) N:o 1749/96(3) muuttamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o [xx/98] YKHLien kattavuudeksi määritellään tavarat ja palvelut, jotka sisältyvät kotitalouksien lopullisiin rahamääräisiin kulutusmenoihin, asetuksen (EY) N:o 2494/95 3 artiklan mukaan YKHLien olisi perustuttava jäsenvaltion täyttämiseksi myyntiin asetettujen talousalueella kuluttajien tavaroiden ja palvelujen hintoihin; YKHLien painojen käyttäminen edellyttää painojen maantieteellisen ja väestöllisen kattavuuden yhdenmukaistettua määrittelyä, tarpeiden välittömäksi 1 2 HY VL L 257, 27. 10. 1995, s. I. liYVL L229, 10. 9. 1996, s. 3. EYVL L xxx, [date], s. x. '2 o rahaliiton kuluttajahintaindeksin (RLKHI) ja Euroopan kuluttajahintaindeksin (EKHI) laatiminen edellyttää YKHLien maantieteellistä yhdenmukaistamista, ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitea (TOK) ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajan asettamassa määräajassa; tässä tapaukessa komission tulee, asetuksen (EY) N:o 2494/95 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti, viipymättä tehdä neuvostolle ehdotus tarvittavista toimenpiteistä ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1749/96 2 artiklan ensimmäisen kohdan a2 alakohta seuraavasti: " 'kotitalouksien lopullisilla rahamääräisillä kulutusmenoilla' niitä lopullisia kulutusmcnojaQ, jotka aiheutuvat: - kotitalouksissa(5), kansalaisuudesta ja kotipaikka-asemasta riippumatta, ja - rahataloustoimissa(r'), ja -jäsenvaltion talousalueella(7), ja - tavaroista ja palveluista, joita käytetään yksilöllisten tarpeiden tai toiveiden välittömäksi täyttämiseksi, ja - toisella vertailujaksoista tai molemmilla vertailujaksoilla. Kotitalouksien lopulliset rahamääräiset kulutusmenot määritellään tämän asetuksen liitteessä Ib noudattaen Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT) 1995(s) määritelmiä. " 2 artikla sätään asetuksen (EY) N:o 1749/96 3 artiklaan kolmas kohta seuraavasti: sijaan kotitalouksista poimitun "3. YKHLt, jotka on laadittu käyttäen osaindeksien9 painoja, jotka perustuvat kaikkien kotitalouksien rahamääräisiin kulutusmenoihin, ovat vertailukelpoisia, kun ero on käytännössä vähemmän kuin yksi tuhannesosa kohdassa määritellyn vertailukelpoisuuden varmistamiseksi tarvittavat painojen muutokset on toteutettava viimeistään joulukuussa 1998. " kokonaismenoista. osajoukon('°) kattamista lopullisiin YKIIIn Tässä Liitteen Ib kohdat 4 - 2 7. Liitteen Ib kohta I. Liitteen Ib kohta 3. Liillccn Ib kohta 2. Neuvoston asetus (HY) No 222 3/96. anneltu 25. 6. IW6. KY VL L 310. 13. 1 I IM%. Komission asetuksen (LY) No 2214/% 2 artikla, anneltu 20 I I. IW6. I-YVI. I. 2(V 2111 \WU. s S lailleen Ib kohta I 3> A 3 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1749/96 liitteen Ib kohdat 1 ja 2 seuraavasti: "1. Kotitaloussektori kattaa henkilöistä tai henkilöryhmistä muodostuvat kotitaloudet (jotka on määritelty EKT:n kohdissa 2. 76. a ja 2. 76. b) riippumatta varsinkaan kyseisten henkilöiden asuinalueesta, asemasta tai kotipaikka-asemasta. luetaan institutionaalisissa kotitalouksissa (jotka on määritelty EKT:n Kotitaloussektoriin kohdassa 2. 76b) asuvat henkilöt. Kotitaloussektoriin ei lueta yrityksiä. tai kansalaisuudesta tulonjakaumassa 2. Talousalueella tarkoitetaan EKT:n kohdassa 2. 05 määriteltyä talousaluetta, mukaan lukien maan rajojen sisäpuolella sijaitsevat alueen ulkopuoliset erillisalueet ja lukuun ottamatta ulkomailla sijaitsevia erillisalueita. " 4 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta 3 X RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) asetuksen (EY) N:o 1749/96 muuttamisesta yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin maantieteellisen ja väestöllisen kattavuuden osalta 2. Budjettikohdat B5-604 3. Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 2494/95 4. Toimenpiteen kuvaus 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite Neuvoston asetuksen tarkoituksena on edistää työohjelmaa, jonka tavoitteena on lähentymiskriteerien Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa määrättyjen mukaisten yhdenmukaistettujen kuluttahintaindeksien (YKHLen) käyttöönotto. Neuvoston asetus (EY) N:o 2494/95 muodostaa perustan yksityiskohtaisia säännöksiä sisältäville komission asetuksille, joissa jäsenvaltiot velvoitetaan tuottamaan YKHLejä niiden käsitteiden, menetelmien ja menettelytapojen työryhmä1 on mukaisesti, ehdottanut sääntelykomiteamenettelyn mukaisesti hyväksynyt. joita KHLien yhdenmukaistamista käsittelevä tilasto-ohjelmakomitea on ja jotka Syyskuun 9 päivänä 1996 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1749/96 joka koskevat peruskattavuutta, uusia keskeisiä säädetään hyödykkeitä mukauttamismenettelyjen vähimmäisvaatimuksia, hintojen vähimmäisvaatimuksia, perusaggregaattien hintaindeksejä sekä otantojen vähimmäisvaatimuksia. toimenpiteistä, ja laadullisten palveluja, Marraskuun 20 päivänä annetussa komission asetuksessa (EY) N. o 2214/96 määritellään YKHLn alaindeksit, jotka tuotetaan, ilmoitetaan komissiolle ja levitetään kuukausittain tammikuun 1997 indeksistä alkaen. Asiantuntijaryhmä. •--, Joulukuun 10 päivänä annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 2454/97 liittyvät määritellään YKHLien vähimmäisvaatimukset. laadinnassa käytettävien painojen laatuun Syyskuun 9 päivänä 1996 tehdyssä komission päätöksessä [ C(96)2452] säädetään jäsenvaltioille aihetuvien lisäkustannusten osittaisesta rahoittamisesta. Tällä neuvoston asetusluonnoksella muutetaan asetusta (EY) N:o 1749/96 ja väestöllisen yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien maantieteellisen kattavuuden osalta. Luonnoksessa ehdotetaan yhdenmukaista määritelmää euroalueelle ja rahaliiton kuluttajahintaindeksin (RLKHI) kattavuusalueelle. RLKHLä käyttää muiden muassa tuleva Euroopan keskuspankki talous- ja rahaliiton inflaation seurannassa tammikuusta 1999 lähtien. Samalla on käynnistetty koskee neuvoston kuulemismenettely, asetusluonnosta asetuksen (EY) N:o 1749/96 muuttamiseksi yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien tavaroiden ja palvelujen kattavuuden osalta. joka 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset toimenpiteet asetuksessa edellytetään asteittaiseen Neuvoston yhdenmukaistamiseen perustuvaa täytäntöönpanoa. Ensimmäinen vaihe helmikuussa 1996 vaati vain jo olemassa oleviin hyvin vähän kuluttajahintaindekseihin tammikuussa 1997 vaati merkittävästi resursseja. Joulukuussa 1998 toteutettava kolmas ja joulukuussa 1999 toteutettava neljäs vaihe vaativat myös merkittävästi resursseja. ja perustui (KHI). Toinen vaihe resursseja täysin lähes 5. Menojen ja tulojen luokitus Ei-pakolliset menot: jaksotetut määrärahat 6. Meno- ja tulolaji Yhteisrahoitusmuotoinen tuki (66,6 %) jäsenvaltioille. Hallintomenojen osalta katso kohta 10. 7. Rahoitusvaikutukset 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa Se on asetus välttämätön vertailukelpoisten tarpeen on (RLKHI) inflaatiomittareiden Ehdotettu rahaliiton aikaansaamiseksi. kuluttajahintaindeksin määritelmien yhdenmukaistamiseksi. RLKHLä käyttää muiden muassa tuleva Euroopan keskuspankki talous- ja rahaliiton inflaation seurannassa tammikuusta 1999 lähtien. Laajennukset edellyttävät jäsenvaltioilta kuitenkin lisäresursseja, ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 13 artiklan mukaisesti kaksi kolmasosaa euroalueen soveltamisalueen ja 3>M lisäkustannuksista on toimenpiteiden täytäntöönpanon kahden ensimmäisen vuoden ajan komission (Eurostatin) vastuulla. Arvion mukaan tämän neuvoston täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset ovat enintään asetusluonnoksen 900 000 ecua. Komissiolle aiheutuvat kustannukset ovat siten enintään 600 000 ecua. Tietyillä jäsenvaltioilla on muita paremmat edellytykset järjestelmiin liittyvien muutosten toteuttamiseen. Jäsenvaltiot eivät 13 artiklan mukaan ole velvollisia panemaan ehdotettua asetusta täytäntöön, ellei komissio (Eurostat) vastaa kahdesta kolmasosasta lisäkustannuksia. 7. 2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Jäsenvaltiot laativat toimiaan koskevan kustannuserittelyn sopimusten tekemisen yhteydessä. 8. Petosten torjunta Jäsenvaltioiden kanssa tehdään sopimukset, joiden tarkoituksena on varmistaa, että asianmukaiset toimet toteutetaan ja että niistä annetaan asianmukaiset selvitykset. 9. Kustannustehokkuusanalyysi 9. 1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Erityistavoitteet: Vertailukelpoisuudeltaan ja laadultaan paremmat kuluttajahintaindeksit. Kohderyhmä: Parannuksista hyötyvät hintaindeksien käyttäjät jäsenvaltioissa, ja ne helpottavat ERLn ja komission päätöksentekoa rahaliittoon ja muuhun makrotaloudelliseen kehitykseen liittyvissä asioissa. 9. 2 Toimenpiteen perustelut Neuvoston asetuksen seurauksena jäsenvaltioiden KHLien luotettavuuden ja kansainvälisen vertailukelpoisuuden pitäisi parantua. Asetuksen pitäisi lisäksi saada aikaan jäsenvaltioiden välistä tiedonvaihtoa, joka koskee KHLn laadintaan liittyvää asiantuntemusta ja siinä käytettäviä teknisiä sovelluksia. Tärkein epävarmuustekijä: Neuvoston asetus yksityiskohdat on ratkaistava yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. tarjoaa ainoastaan yleiset puitteet, ja monet tekniset 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi • Täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevat säännökset mahdollistavat kattavan seurannan sekä kyselytutkimuksiin ja Eurostatin tarkastuskäyntcihin perustuvien tulosindikaattorien laatimisen (katso jäljempänä oleva tarkoituksenmukaisten kustannuserittely). 3^ Neuvoston asetuksessa säädetään lisäksi marraskuuhun 1997 ja marraskuuhun 1999 mennessä toteutettavista tarkastuksista. Vuoden 1997 kertomus on jo toimitettu edelleen ministerineuvostolle. pääsihteeristölle toimitettavaksi komission 10. Hallintomenot (talousarvion III pääluokan A osa) Tarvittavien hallinnollisten resurssien tosiasiallinen käyttöönotto riippuu komission vuosittaisesta varojen jakamista koskevasta päätöksestä, jota tehtäessä otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymä henkilöstön ja lisähenkilöstön määrä. 10. 1 Vaikutus henkilöstön määrään Toimen tyyppi Toimenpiteen hallintoon osoitettu henkilöstö Vakinaiset virat Määräaikai set virat A B C Virka- miehia tai tilapaisia toimen- haltijoita Muuta henkilöstöä A-7000 Yhteensä VA 2 1 2 TA Kesto 3 vuotta joista lisa henkiloston kaytto" kyseisen paaosaston tai yksikfin nykyisen henkiloston kaytto 3'/2 2 1 1 TA Nykyisen henkilöstön vuosikustannukset: Virkamiehet (Al, A2, A4, A5) Asiantuntijat (A-1178) = 682 500 ecua x 3 vuotta = 2 047 500 - 294 000 = 98 000 ecua x 3 vuotta =2 341500 Yhteensä 10. 2 Lisähenkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus Ei rahoituksellista vaikutusta. 10. 3 Toimenpiteestä aiheutuva muiden hallintomenojen kasvu Budjettikohdat A-7031 tilasto-ohjelmakomitean tyoryhmat Maara 96 000 Laskentamenetelma ecua 4 kokousta, kunkin kustannukset 8 000 ecua, joka sisaltaa valtuuskuntien kulut (x 3 vuotta) '£C >N Kymmeneen jäsenvaltioon tehtävien tarkastuskäyntien vuosikustannukset - kolme päivää x 120 ecua päivää kohti + matkalippujen hinnat - ovat arviolta 31 800 ecua. A-701 = 31 800 ecua x 3 vuotta = 95 400 ~S} ^ LAUSUNTO EHDOTUKSEN VAIKUTUKSISTA ELINKEINOELÄMÄÄN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN Ehdotuksen nimi (EY) asetuksen Ehdotus neuvoston asetukseksi yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin maantieteellisen ja väestöllisen kattavuuden osalta (EY) N:o 1749/96 muuttamisesta EMsim 1. Kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate, miksi tällä alalla tarvitaan yhteisön lainsäädäntöä ja mitkä ovat lainsäädännön päätavoitteet? määrättyjen työohjelmaa, jonka Tarkoituksena on edistää tavoitteena on Euroopan yhteisön mukaisten perustamissopimuksessa lähentymiskriteerien yhdenmukaistettujen kuluttahintaindeksien (YKHLien) käyttöönotto. YKHLt on laadittu kuluttajahintojen inflaation kansainvälistä vertailua varten. Niitä käyttävät varsinkin instituutti Euroopan yhteisön Euroopan komissio sekä Euroopan rahapoliittinen perustamissopimuksen 109 j artiklan mukaisissa inflaatiotasovertailuissa. YKHLt muodostavat lisäksi tulevaisuudessa perustan rahaliiton kuluttajahintaindeksille (RLKHI), jota muun muassa tuleva Euroopan keskuspankki käyttää seuratessaan inflaatiokehitystä talous- ja rahaliitossa. ja menettelytapojen mukaisesti, täytäntöönpanotoimenpiteet takaamiseksi sekä niiden Neuvoston asetus (EY) N:o 2494/95 muodostaa perustan yksityiskohtaisia säännöksiä sisältäville komission asetuksille, joissa jäsenvaltiot velvoitetaan tuottamaan YKHLejä joita KHL. ien niiden käsitteiden, menetelmien yhdenmukaistamista käsittelevä työryhmä1 on ehdottanut ja jotka tilasto-ohjelmakomitea on sääntelykomiteamenettelyn mukaisesti hyväksynyt. Neuvoston asetuksen 5 artiklan 3 ovat välttämättömiä YKHLien kohdan mukaisesti ja luotettavuuden ylläpitämiseksi vertailukelpoisuuden vahvistamiseksi. Komissio on tähän mennessä antanut kolme asetusta, jotka sisältävät yksityiskohtaisia säännöksiä YKHLien tuottamiseen liittyvistä tilastollisista standardeista. Näistä ensimmäisessä komission asetuksessa, (EY) 1749/96, säädetään toimeenpanon alkutoimenpiteistä kuudella teknisellä osa-alueella, jotka ovat peruskattavuus, uudet keskeiset hyödykkeet ja palvelut, perusaggregaatit, laadullisten mukauttamismenettelyjen vähimmäisvaatimukset, otannat sekä hinnat. Toisessa komission asetuksessa, (EY) N:o 2214/96, säädetään YKHLn alaindekseistä, jotka toimitetaan Eurostatille ja joiden levittämisestä Eurostat vastaa. Kolmannessa komission asetuksessa, (EY) N:o 2454/97, määritellään YKHLien liittyvät vähimmäisvaatimukset. käytettävien laadinnassa painojen laatuun Asiantuntijaryhmä. 3» K Eurostat julkaisi neuvoston asetuksen 2494/95 5 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti ensimmäiset yhdenmukaistetut kuluttajahintaindeksit (YKHLt) 7. maaliskuuta 1997. YKHLt ovat paras tilastollinen perusta vertailtaessa kuluttajahintojen inflaatiota kansainvälisellä tasolla, ja menetelmiä on onnistuttu yhdenmukaistamaan merkittävästi. Yhdenmukaistamista on kuitenkin vielä jatkettava. tarvitaan kuitenkin yhdenmukaistettu määritelmä, Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 3 artiklassa säädetään, että YKHLn on perustuttava jäsenvaltion talousalueella kuluttajien tarpeiden välittömäksi tyydyttämiseksi myyntiin asetettujen tavaroiden ja palvelujen hintoihin. YKHLn maantieteelliselle ja väestölliselle kattavuudelle ja asetusluonnoksen tarkoituksena on luoda sellainen. Siinä määritellään, että YKHLien painojen laskennassa käytettävään kattavuuteen kuuluvat kaikki kotitalouksien lopulliset rahamääräiset kulutusmenot kyseisen jäsenvaltion talousalueella. Erityisesti kattavuuteen pitäisi sisältyä ulkomaisten vierailijoiden (kotimaisuuskäsite) ja laitoksissa asuvien kulutus. Kaikkien yksityisten kotitalouksien pitäisi sisältyä kattavuuteen riippumatta asuinalueesta tai asemasta tulonjaossa. Liiketoimintaan liittyvää kulutusta ei pitäisi ottaa mukaan. YKHLn maantieteellisen ja väestöllisen kattavuuden yhdenmukaistettua määritelmää tarvitaan vertailukelpoisuuden saavuttamiseksi ja aukkojen ja kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi rahaliiton kuluttajahintaindeksissä kuluttajahintaindeksissä (RLKHI). Euroopan (EKHI) ja Kotimaisuuskäsitettä on sovellettava seuraavista syistä: YKHLn tarkoituksena on hintavakauskriteerin mittaaminen, ja se on tulevan RLKHI:n perusta. Tavoitteena on mitata hintamuutoksia kaikilla kunkin jäsenvaltion alueilla, ei niinkään muutoksia, jotka vaikuttavat tiettyihin, esimerkiksi kotimaisiin kotitalouksiin. Jäsenvaltion alueella tapahtuvista hintamuutoksista on mitattava myös ne, jotka vaikuttavat ulkomaisiin vierailijoihin. Siksi lähentymisen mittaamisessa on sovellettava kotimaisuuskäsitettä. Lisäksi Euroopan keskuspankin (EKP) on otettava RLKHI huomioon EMU. n 111-vaihetta varten. EKP:n tavoitteena on ylläpitää hintavakautta euroalueella. Siksi euroalueen ja RLKHLn täyttyy kotimaisuuskäsitteen avulla. yhteneväiset. Tämä soveltamisalueen oltava ehto on Laitostalouksissa asuvien kulutus on sisällytettävä indeksiin seuraavasta syystä: YKH1 kattaa määritelmän mukaan tavarat ja palvelut, jotka sisältyvät kotitalouksien lopullisiin rahamääräisiin kokonaismenoihin. Laitoksissa asuvat sisältyvät kotitalouksiin, ja siksi heidän kulutuksensa olisi sisällyttävä YKHLn painoihin. Vaikutus yrityksiin 2. Keneen ehdotus vaikuttaa? • toimiala Kuluttajahintaindeksit laaditaan hintojen ja painojen perusteella. Useimmissa jäsenvaltioissa joudutaan asetusluonnoksen takia laajentamaan YKHLien painojen laskennassa käytettävien tietojen kattavuutta. Mukaan on otettava esimerkiksi ulkomaisten vierailijoiden ja laitoksissa asuvien kulutus. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti on kansallisten tilastolaitosten vastuulla päättää miten ja mistä tiedot kerätään. Suuri osa tiedoista voidaan saada jo olemassa olevista lähteistä, kuten matkailutilastoista. Laitoskotitalouksissa asuvia koskevat tiedot voidaan saada kotitalouksia palvelevilta voittoa tuottamattomilta järjestöiltä tai hallinnolta. l>9 • yrityksen koko (mikä on pienten ja keskisuurten yritysten osuus?) Yrityksen koolla on merkitystä vain siinä mielessä, että painojen on heijastettava oikein kaikkien kotitalouksien kulutusta, myös niiden, jotka asuvat laitoskotitalouksissa, kuten vanhainkodeissa. Toissijaisuusperiaatteen mukaan kansallinen tilastolaitos. tietolähteet valitsee • yritysten sijoittuminen EU:n alueella Maantieteellisellä alueella on merkitystä vain siinä mielessä, että painojen on heijastettava oikein kotitalouksien rahamääräisiä kulutusmenoja jäsenvaltioiden koko talousalueella. Asia koskee kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioita, Norjaa ja Islantia. 3. Mitä yritysten on tehtävä ehdotuksen noudattamiseksi? Kansalliset tilastolaitokset keräävät tarvittavat tiedot kaikkien talousalueen kotitalouksien kulutuksesta olemassa olevista tietolähteistä, kuten kotitaloustiedusteluista, matkailutilastoista ja kansantalouden tilinpidosta. Joissakin tapauksissa voi olla tarpeen laajentaa nykyisiä tutkimuksia tai kerätä tietoja suoraan kotitalouksia palvelevilta voittoa tuottamattomilta järjestöiltä, virastoilta tai vanhainkodeista. Yleensä osallistuminen näihin tutkimuksiin on vapaaehtoista. 4. Mitä taloudellisia vaikutuksia ehdotuksella todennäköisesti on • • • työllisyyteen investointeihin ja uusien yritysten perustamiseen yritysten kilpailukykyyn? Ehdotuksella on epäsuoria vaikutuksia. YKHLien avulla voidaan verrata kuluttajahintojen inflaatiota kansainvälisesti, ja ne ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 109 j artiklan mukaisen hintatason vakauden arvioinnin perustana. EMU:n III vaiheessa YKHLejä käytetään laadittaessa tulevan Euroopan keskuspankin rahapoliittinen indikaattori. Yhteinen vakaa valuutta on tärkeä askel Euroopan yhdentymisen etenemisessä ja talouden vahvistamisessa, ja sillä on suuri vaikutus työllisyyteen, investointeihin ja kilpailukykyyn. rahaliiton kuluttajahintaindeksiä (RLKHI), joka on 5. Otetaanko ehdotuksessa huomioon pienten ja keskisuurten yritysten erityisluonne (esim. vähäisemmät tai erilaiset vaatimukset)? Toissijaisuusperiaatteen mukaan tietolähteet määrittelee kansallinen tilastolaitos. Laitokset keräävät jo samanlaista tietoa painoista kansallisen kuluttajahintaindeksin (KHI) laskemista varten. YKHLt perustuvat pääosin tähän tietoon. Uusi asetus saatta kuitenkin edellyttää uusien tietojen keruuta joissakin jäsenvaltioissa. Suuri osa tiedoista voidaan saada jo olemassa olevista lähteistä, kuten matkailutilastoista. Laitoskotitalouksissa asuvia koskevat tiedot voidaan saada kotitalouksia palvelevilta voittoa tuottamattomilta järjestöiltä tai hallinnolta. Yleensä osallituminen näihin tutkimuksiin on vapaaehtoista. 4 o Kuuleminen 6. Mitä organisaatioita on kuultu ehdotusta laadittaessa ja mitkä ovat niiden tärkeimmät näkemykset? Euroopan talous- ja sosiaalitilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea (CEIES)2, komission pääosasto II, Euroopan rahapoliittinen instituutti ja jäsenvaltioiden keskuspankit osallistuvat aktiivisesti KHLien yhdenmukaistamista käsittelevän ja erityisryhmien kokouksiin. Ne korostivat, että YKHLn maantieteellisen ja väestöllisen kattavuuden yhdenmukaistettua määritelmää tarvitaan vertailukelpoisuuden saavuttamiseksi ja aukkojen ja kaksinkertaisen laskennan välttämiseksi rahaliiton kuluttajahintaindeksissä (RLKHI), jonka laadinta on aloitettava tammikuusta 1999 lähtien. Järjestöt kannattavat siten ehdotettua asetusta. työryhmän3 2 Perustettu neuvoston päätöksellä 91/116/ETY; komiteaan kuuluu talouden, sosiaalialan ja tieteen eri alojen edustajia ja se kattaa tilastotietojen tuottajat ja käyttäjät. 1 Asiantuntijaryhmä. Ml EFTA-MAITA KOSKEVA LISÄLAUSUNTO Qtgikko: Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) N:o 1749/96 muuttamisesta yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin maantieteellisen ja väestöllisen kattavuuden osalta (EY) asetuksen Vaikutukset EFTA-maihin kuluttajahintaindeksien EFTA-maat ovat yhdenmukaistamista tietoisia asetusehdotuksesta, ja niiden näkökannat on otettu huomioon luonnosta laadittaessa. Maat aikovat laatia yhdenmukaistetut kuluttajahintaindeksit (YKHL. t) tämän asetuksen mukaisesti. tilasto-ohjelmakomitean työryhmän osallistuneet käsittelevän työhön. Ne ovat täysin ja c i <£ ISSN 1024-4492 KOM(98) 323 lopullinen ASIAKIRJAT FI 10 09 06 17 Luettelonumero : CB-CO-98-331-F1-C ISBN 92-78-36390-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg Mi


title: Commission Regulation (EC) No 1166/98 of 4 June 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: L 162/16 EN Official Journal of the European Communities 5. 6. 98 COMMISSION REGULATION (EC) No 1166/98 of 4 June 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Commission Regulation (EC) No 3223/ 94 of 21 December 1994 on detailed rules for the applica- the import arrangements for fruit and veget- tion of ables (1), as last amended by Regulation (EC) No 2375/ 96 (2), and in particular Article 4 (1) thereof, Having regard to Council Regulation (EEC) No 3813/92 of 28 December 1992 on the unit of account and the conversion rates to be applied for the purposes of the common agricultural policy (3), as last amended by Regu- lation (EC) No 150/95 (4), and in particular Article 3 (3) thereof, Whereas Regulation (EC) No 3223/94 lays down, pursuant to the outcome of the Uruguay Round multilat- eral trade negotiations, the criteria whereby the Commis- sion fixes the standard values for imports from third countries, in respect of the products and periods stipu- lated in the Annex thereto; Whereas, in compliance with the above criteria, the stand- ard import values must be fixed at the levels set out in the Annex to this Regulation, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The standard import values referred to in Article 4 of Regulation (EC) No 3223/94 shall be fixed as indicated in the Annex hereto. Article 2 This Regulation shall enter into force on 5 June 1998. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 4 June 1998. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 337, 24. 12. 1994, p. 66. (2) OJ L 325, 14. 12. 1996, p. 5. (3) OJ L 387, 31. 12. 1992, p. 1. (4) OJ L 22, 31. 1. 1995, p. 1. 5. 6. 98 EN Official Journal of the European Communities L 162/17 to the Commission Regulation of 4 June 1998 establishing the standard import values for determining the entry price of certain fruit and vegetables ANNEX CN code 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 Third country code (1) Standard import value (ECU/100 kg) 204 999 052 068 999 052 999 382 388 528 999 388 400 404 508 512 524 528 720 804 999 85,8 85,8 94,8 64,4 79,6 66,7 66,7 59,0 59,0 56,1 58,0 70,5 90,0 82,8 70,8 69,9 90,2 63,9 139,8 97,9 86,2 (1) Country nomenclature as fixed by Commission Regulation (EC) No 2317/97 (OJ L 321, 22. 11. 1997, p. 19). Code ‘999' stands for ‘of other origin'


title: Kommissionens förordning (EG) nr 1168/98 av den 4 juni 1998 om de anbud som meddelats för export av korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1078/98

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export

text: L 162/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 6. 98 KOMMISSIONENS F(cid:153)RORDNING (EG) nr 1168/98 av den 4 juni 1998 om de anbud som meddelats f(cid:148)r export av korn inom ramen f(cid:148)r den anbuds- infordran som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1078/98 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA F(cid:153)RORDNING f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92, besluta att inte fullf(cid:148)lja anbudsinfordran. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av (cid:132)ndrad genom spannm(cid:134)l (1), marknaden f(cid:148)r kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 923/96 (2), senast med beaktande av kommissionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa till(cid:132)mpningsf(cid:148)re- skrifter f(cid:148)r r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de (cid:134)tg(cid:132)rder som skall vidtas vid st(cid:148)rningar inom spannm(cid:134)lssektorn (3), senast (cid:132)ndrad genom f(cid:148)rordning (EG) nr 2052/97 (4), s(cid:132)rskilt artikel 4 i denna, och med beaktande av f(cid:148)ljande: En anbudsinfordran f(cid:148)r bidrag och/eller avgift f(cid:148)r export av korn till alla tredje l(cid:132)nder har inletts genom kommis- sionens f(cid:148)rordning (EG) nr 1078/98 (5). I enlighet med artikel 4 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 kan kommissionen p(cid:134) grundval av meddelade anbud och i enlighet med det f(cid:148)rfarande som f(cid:148)reskrivs i artikel 23 i S(cid:132)rskilt med h(cid:132)nsyn till de kriterier som avses i artikel 1 i f(cid:148)rordning (EG) nr 1501/95 (cid:132)r det inte uppenbart att ett h(cid:148)gsta exportbidrag eller en l(cid:132)gsta exportavgift skall fast- st(cid:132)llas. De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i denna f(cid:148)rordning (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n F(cid:148)rvaltningskommitt(cid:130)n f(cid:148)r spannm(cid:134)l. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 De anbud som meddelats fr(cid:134)n och med den 29 maj till och med den 4 juni 1998 inom ramen f(cid:148)r den anbuds- infordran f(cid:148)r exportbidrag eller exportavgift f(cid:148)r korn som avses i f(cid:148)rordning (EG) nr 1078/98 skall inte fullf(cid:148)ljas. Artikel 2 Denna f(cid:148)rordning tr(cid:132)der i kraft den 5 juni 1998. Denna f(cid:148)rordning (cid:132)r till alla delar bindande och direkt till(cid:132)mplig i alla medlemsstater. Utf(cid:132)rdad i Bryssel den 4 juni 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 126, 24. 5. 1996, s. 37. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 287, 21. 10. 1997, s. 14. (5) EGT L 154, 28. 5. 1998, s. 20


title: Miljön i Europa: En andra utvärdering. En översikt.

eurovoc_concepts:
climate
environmental policy
environmental protection
pollution
quality of the environment
report