title: Europaparlamentets och Rådets direktiv 98/31/EG av den 22 juni 1998 om ändring av rådets direktiv 93/6/EEG om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut

eurovoc_concepts:
credit guarantee
credit institution
financial instrument
financial solvency
management audit
share capital

text: 21. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 204/13 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 98/31/EG av den 22 juni 1998 om ändring av rådets direktiv 93/6/EEG om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europe- iska gemenskapen, särskilt första och tredje meningen i artikel 57. 2 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitte´ns yttrande (2), med beaktande av Europeiska monetära institutets ytt- rande (3), i enlighet med förfarandet som avses i artikel 189b i fördraget (4), och av följande skäl: (1) De risker som är förbundna med handel med råvaror och råvaruderivat är för närvarande före- mål för rådets direktiv 89/647/EEG av den 18 de- cember 1989 om kapitaltäckningsgrad för kreditin- stitut (5). De marknadsrisker som är förbundna med dessa positioner fångas dock inte upp på ett korrekt sätt av direktiv 89/647/EEG. Det är nöd- vändigt att utvidga begreppet ”handelslager” till positioner i råvaror eller råvaruderivat vilka hålls för omsättningsändamål och är föremål för huvud- sakligen marknadsrisker. Institut måste följa det här direktivet vad gäller täckning av råvarurisk i hela deras affärsverksamhet. Allvarliga bedrägerier som begås av vissa handlare i råvaruterminer oroar (1) EGT C 240, 6. 8. 1997, s. 24 och EGT C 118, 17. 4. 1998, s. 16. (2) EGT C 19, 21. 1. 1998, s. 9. (3) Yttrande avgivet den 7 oktober 1997. (4) Europaparlamentets yttrande av den 18 december 1997 (EGT C 14, 19. 1. 1998), rådets gemensamma ståndpunkt av den 9 mars 1998 (EGT C 135, 30. 4. 1998, s. 7) och Europaparlamentets beslut av den 30 april 1998 (EGT C 152, 18. 5. 1998), rådets beslut av den 19 maj 1998. (5) EGT L 386, 30. 12. 1989, s. 14. Direktivet senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 98/32/EG (se sidan 26 i detta nummer av EGT). i ökande grad gemenskapen och hotar terminshan- delns anseende och integritet. Det är därför önsk- värt att kommissionen överväger att definiera lämpliga ramar för tillsyn för att förhindra dessa bedrägliga förfaranden i framtiden. (2) Rådets direktiv 93/6/EEG av den 15 mars 1993 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditin- stitut (6) lägger fast en standardiserad metod för beräkning av kapitalkrav för marknadsrisker som värdepappersföretag och kreditinstitut utsätter sig för. Instituten har utvecklat sina egna riskhante- ringssystem (egna modeller), som är avsedda att mer precist än den standardiserade metoden mäta den marknadsrisk som värdepappersföretag och kreditinstitut utsätter sig för. Användandet av mer precisa metoder för riskmätning bör uppmuntras. (3) Användandet av sådana egna modeller för att beräkna kapitalkrav kräver rigorösa interna kon- trollmekanismer och bör vara föremål för erkän- nande och tillsyn av behöriga myndigheter. Den kontinuerliga tillförlitligheten av resultaten som följer av beräkningar enligt den egna modellen bör bekräftas av ett förfarande med kontrolltester. för (4) När så är lämpligt får behöriga myndigheter tillåta att marginalsäkerhetskraven terminer och optioner som omsätts på börs och under ett över- gångsskede för clearade OTC-derivat av samma slag, används i stället för det kapitalkrav som beräknas för sådana instrument i enlighet med detta direktiv, under förutsättning att detta inte leder till ett kapitalkrav som är lägre än det kapitalkrav som beräknas enligt de andra metoder som föreskrivs i detta direktiv. Vid tillämpningen av denna princip krävs det inte att överensstäm- melsen mellan sådana marginalsäkerhetskrav och (6) EGT L 141, 11. 6. 1993, s. 1. Direktivet ändrat genom Euro- paparlementets och rådets direktiv 98/33/EG (se sidan 29 i detta nummer av EGT). L 204/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 7. 98 de kapitalkrav som beräknas enligt de andra meto- der som föreskrivs i detta direktiv kontinuerligt måste kontrolleras av de institut som tillämpar denna princip. 1. Artikel 2 skall ändras på följande sätt: (5) De regler som antagits i ett vidare internationellt sammanhang kan, i syfte att uppmuntra mer sofis- tikerade riskhanteringsmetoder baserade på egna modeller, ge lägre kapitalkrav för kreditinstitut från tredje land. Dessa kreditinstitut konkurrerar med värdepappersföretag och kreditinstitut som har sitt säte i medlemsstaterna. För värdepappers- företag och kreditinstitut som har sitt säte i med- lemsstaterna kan endast en ändring av direktiv 93/6/EEG ge liknande incitament till utveckling och användande av egna modeller. (6) Vid beräkningen av kapitalkrav för marknadsrisk bör positioner i guld och guldderivat behandlas på ett liknande sätt som positioner i utländsk valuta. (7) Utfärdande av oprioriterade skuldinstrument bör inte automatiskt diskvalificera utfärdarens eget kapital från att inkluderas i en portfölj som uppfyl- ler kraven för 2 % specifik riskviktning enligt bilaga I, punkt 33 i direktiv 93/6/EEG. (8) Det här direktivet är i överensstämmelse med det arbete som utförts av ett internationellt forum av banktillsynsmyndigheter angående tillsyn av mark- nadsrisk och positioner i råvaror och råvaruderi- vat. (9) Det är nödvändigt att under en övergångsperiod ha en kapitalkravsregim på frivillig basis för de värde- pappersföretag och kreditinstitut som bedriver betydande råvaruhandel, som har en diversifierad råvaruportfölj och som ännu inte kan använda modeller för att beräkna kapitalkraven för täck- ning av råvarurisken för att säkerställa en harmo- nisk tillämpning av det här direktivet. (10) Antagande av det här direktivet är det lämpligaste sättet att nå de eftersträvade målen och går inte utöver vad som krävs för detta syfte. a) Punkt 6 a och punkt 6 b inledningsfrasen och leden i och ii skall ersättas med följande: ”a) Det egna innehavet av finansiella instrument, råvaror och råvaruderivat som innehas för försäljning eller har anskaffats av institutet i avsikt att på kort sikt dra nytta av faktiska eller förväntade skillnader mellan inköps- och försäljningspriserna eller andra förändringar av priser eller räntesatser samt innehav av finansiella instrument, råvaror och råvarude- rivat som härrör från föredling av avstämda som har huvudfordringar eller anskaffats för att skydda andra delar av innehållet i handelslagret. innehav b) Exponeringar till följd av ej avslutade affärer, ej fullgjorda leveranser och derivatinstrument vilka handlas på OTC-marknaden som avses i punkterna 1-3 och 5 i bilaga II, expone- ringar till följd av repor och värdepappers- och råvarubaserade lån som baseras på vär- depapper eller råvaror vilka ingår i handels- lagret som definierats under a och som avses i bilaga II, punkt 4, sådana exponeringar som avser omvända repor och värdepappers- och råvarubaserade lån som beskrivs i samma punkt, under förutsättning att de behöriga myndigheterna godkänner detta, om exponer- ingarna svarar antingen mot villkoren i, ii, iii och v nedan eller mot villkoren iv och v nedan: i) Exponeringarna marknadsvärderas dagli- gen i enlighet med de förfaranden som fastställs i bilaga II. ii) Lånesäkerheten justeras för att beakta väsentliga förändringar i värdet av be- rörda värdepapper eller råvaror som ingår i ifrågavarande avtal eller affär i enlighet med en regel som kan godtas av de behö- riga myndigheterna. ” HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Direktiv 93/6/EEG ändras på följande sätt: b) Punkterna 15 och 16 skall ersättas med följande: ”15. Köpoption: värdepapper som ger innehava- ren rätt att till och med dagen för köpoptio- nens utgång köpa det underliggande till fast- ställt pris. Åtagandet kan infrias genom leverans av det underliggande eller av mot- svarande kontantbelopp. 21. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 204/15 16. lagerfinansiering: position där lager har sålts på termin och finansieringskostnaden är låst till avslutsdatum. ” 2. Artikel 4. 1 första stycket leden i och ii skall ersättas med följande: c) Punkt 17 första stycket skall ersättas med föl- jande: ”17. repa och omvänd repa: avtal enligt vilket ett institut eller dess motpart överför värdepap- per eller råvaror eller garanterade rättigheter avseende äganderätt till värdepapper eller råvaror om garantin har utfärdats av en erkänd börs som innehar rätten till värde- papperen eller råvarorna och avtalet inte ger institutet möjlighet att överföra eller pant- sätta ett enskilt värdepapper eller en enskild råvara till mer än en motpart vid varje tidpunkt, och som har förpliktat sig att återköpa dem (eller värdepapper eller råva- ror av motsvarande slag) till ett fastställt pris och vid en tidpunkt i framtiden som är fastställd eller skall fastställas av den som överför instrumentet; avtalet är en repa för det institut som säljer värdepapperen eller råvarorna och en omvänd repa för det institut som köper dem. ” d) Punkt 18 skall ersättas med följande: ”18. värdepappers- eller råvarulån: affär där ett institut eller dess motpart överför värdepap- per eller råvaror mot lämplig säkerhet under förutsättning att låntagaren åtar sig att åter- lämna likvärdiga värdepapper eller råvaror vid någon tidpunkt eller vid anfordran från den som gör överföringen. Affären är utlåning av värdepapper eller råvaror för det institut som överför värde- papperen och inlåning av värdepapper eller råvaror för det institut till vilka de över- förs. framtida ”i) För verksamhet som hänför sig till handelslagret, de kapitalkrav som beräknas i enlighet med bila- gorna I, II och VI och tillämpliga delar av bilaga VIII. ii) För all övrig verksamhet, de kapitalkrav som beräknas i enlighet med bilagorna III och VII och tillämpliga delar av bilaga VIII. ” 3. Artikel 5. 2 skall ersättas med följande: ”2. Utan hinder av innehållet i punkt 1 skall de institut som beräknar kapitalkraven för den verksam- het som hänför sig till handelslagret i enlighet med bilagorna I och II och tillämpliga delar av bilaga VIII övervaka och kontrollera sina stora exponeringar i enlighet med direktiv 92/121/EEG med de föränd- ringar som fastställs i bilaga VI till det här direkti- vet. ” 4. Artikel 7. 10 och den inledande meningen i artikel 7. 11 skall ersättas med följande: ”10. Om de möjligheter till avstående som anges i punkterna 7 och 9 inte tas i anspråk, får de behöriga myndigheterna vid beräkning av de kapitalkrav som anges i bilaga I och VIII och de exponeringar gent- emot kunder som anges i bilaga VI på gruppnivå medge att innehav i handelslagret för ett institut avräknas mot innehav i handelslagret för ett annat institut i enlighet med de regler som anges i bilagorna I, VI och VIII. Dessutom får de medge att valutapositioner i ett institut avräknas mot valutapositioner i ett annat institut i enlighet med de regler som anges i bilaga III och/eller bilaga VIII. De får också tillåta att råvarupo- sitioner i ett institut avräknas mot råvarupositioner i ett annat institut i enlighet med reglerna i bilaga VII och/eller bilaga VIII. 11. De behöriga myndigheterna får också medge avräkning i handelslagret och valutarespektive råvaru- positionerna i företag belägna i tredje land under förutsättning att följande villkor samtidigt är upp- fyllda:” 5. Artikel 8. 5 skall ersättas med följande: Inlåning av värdepapper eller råvaror skall anses vara en affär mellan personer som yrkesmässigt handlar med värdepapper om motparten är föremål för samordnad över- vakning av sundheten på gemenskapsnivå eller är ett kreditinstitut i zon A såsom det definierats i direktiv 89/647/EEG eller är ett erkänt värdepappersföretag i tredje land eller om avtalet har slutits med en erkänd clearingorganisation eller en erkänd börs. ” ”5. De behöriga myndigheterna skall förplikta insti- tuten att omedelbart rapportera varje gång en mot- part vid repor och omvända repor eller affärer som rör utlåning och lån av värdepapper och råvaror inte uppfyller sina förpliktelser. Kommissionen skall till rådet göra anmälan om sådana fall och deras inver- kan på sådana avtal och transaktioner enligt detta direktiv inom tre år efter den dag som avses i artikel 12. En sådan anmälan skall också beskriva på vilket sätt instituten uppfyller de av kraven i artikel 2. 6 b L 204/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 7. 98 i-v som är tillämpliga på dem, särskilt krav v. Des- sutom skall kommissionen lämna närmare upplys- ningar om förändringar i den relativa volymen av institutens traditionella utlåning och deras utlåning genom omvända repor och affärer med värdepappers- eller råvarulån. Om kommissionen på grundval av denna anmälan och övriga upplysningar finner att ytterligare säkerhetsåtgärder behövs för att förhindra missbruk så skall den lägga fram lämpliga förslag. ” 6. Följande artikel skall införas: ”Artikel 11a Till och med den 31 december 2006 får medlemssta- terna bemyndiga sina institut att använda de minimi- faktorer som anges i tabellen nedan i stället för de faktorer som anges i punkterna 13, 14, 17 och 18 i bilaga VII under förutsättning att instituten, enligt deras behöriga myndigheter i) har en betydande handel med råvaror och ii) har en diversifierad råvaruportfölj och iii) ännu inte har möjlighet att utnyttja egna modeller för att beräkna kapitalkrav för råvarurisk enligt bilaga VIII. Medlemsstaterna skall informera kommissionen om hur de använder denna artikel. ” 7. Bilagorna I, II, III och V skall ändras och bilagorna VII och VIII skall läggas till enligt bilagan till detta direktiv. Artikel 2 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direk- tiv senast 24 månader efter ikraftträdandet. De skall genast underrätta kommissionen om detta. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall dessa innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare före- skrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstift- ning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Artikel 3 Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentlig- görs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Tabell Ädelmetal- ler (utom guld) Basmetal- ler Jordbruks- produkter Övriga in- begripet energipro- dukter Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Grundfaktor (%) Överföringsfak- tor (%) Restfaktor (%) 1,0 1,2 1,5 1,5 Utfärdat i Luxemburg den 22 juni 1998. 0,3 8 0,5 0,6 0,6 10 12 15 På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar J. M. GIL-ROBLES J. CUNNINGHAM Ordförande Ordförande 21. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 204/17 BILAGA 1. Bilaga I skall ändras på följande sätt: a) I punkt 4 skall den sista meningen utgå och följande punkt skall läggas till: ”De behöriga myndigheterna får medge att kapitalkravet för en termin som omsätts på börsen sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med terminen och att den är minst likvärdig med kapitalkravet för en termin som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga VIII. Till och med den 31 december 2006 kan de behöriga myndigheterna också medge att kapitalkravet för OTC-derivatkontrakt av den typ som avses i detta stycke och som är clearad av en av myndigheterna erkänd clearingsorganisation får sättas lika med den marginalsäkerhet som krävs av clearingorgani- sationen om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med derivatkontraktet, och att det är minst likvärdigt med det kapitalkrav för ifrågavarande kontrakt som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga VIII. ” b) I punkt 5 skall det tredje stycket ersättas med följande: ”De behöriga myndigheterna skall kräva att skyddsåtgärder vidtas mot övriga risker, förutom deltarisken, som sammanhänger med optioner. De behöriga myndigheterna får medge att kravet på säkerhet för en utfärdad, på börsen omsatt option sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver om de är helt övertygade att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med optionen och att den är minst likvärdig med kapitalkravet för den option som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga VIII. Till och med den 31 december 2006 kan de behöriga myndigheterna också medge att kapitalkravet för en OTC-option, som är clearad av en av myndigheterna erkänd clearingsorganisation får sättas lika med den marginalsäkerhet som krävs av clearingsorganisationen om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med optionen, och att den är minst likvärdig med det kapitalkrav för en OTC-option som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga VIII. Dessutom får de medge att kravet för en köpt option som omsätts på börsen eller en OTC-option är detsammma som det som gäller för det underliggande instrumentet dock med den begränsningen att därav härrörande krav inte överstiger optionens marknadsvärde. Kravet avseende en utfärdat OTC-option skall bestämmas i förhållande till det underliggande instrumentet. ” c) Punkt 6 skall ersättas med följande: ”6. Köpoptioner som gäller skuldebrev och aktier skall behandlas på samma sätt som optioner enligt punkt 5. ” d) I punkt 33 skall led i ersättas med följande: ”i) Aktierna får inte ha utgivits av en emittent som enbart utgivit omsatta skuldinstrument som för tillfället är föremål för 8-procentskravet i tabell 1 i punkt 14 eller är föremål för ett lägre krav enbart på grund av att de är garanterade eller på grund av att säkerhet har ställts. ” 2. Bilaga II skall ändras på följande sätt: a) Punkt 1 skall ersättas med följande: ”1. Vid transaktioner i vilka räntebärande instrument, aktier och råvaror (utom repor och omvända repor och utlåning och lån av värdepapper eller råvaror) inte är avvecklade efter den överenskomna leveransdagen skall ett institut beräkna den prisskillnad det riskerar. Denna utgör skillnaden mellan överenskommet pris för det räntebärande instrumentet, aktien eller råvaran ifråga och dess aktuella marknadsvärde om skillnaden skulle kunna medföra en förlust för institutet. Prisskillnaden skall multipliceras med tillämplig faktor i kolumn A i tabellen i punkt 2 för att beräkna kapitalkravet. ” L 204/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 7. 98 b) Punkt 3. 1 och 3. 2 skall ersättas med följande: ”3. 1 Ett institut skall vara skyldigt att reservera kapital för motpartsrisker om i) det har erlagt betalning för värdepapper eller råvaror innan det har erhållit dem eller det har levererat värdepapper eller råvaror innan det har erhållit betalning för dem, och ii) vid gränsöverskridande handel en dag eller fler har förflutit efter det att betalningen eller leveransen ägde rum. 3. 2 Kapitalkravet utgör 8 % av värdet av de värdepapper, råvaror eller kontanta medel institutet har att fordra multiplicerat med det riskvikttal som är tillämpligt för ifrågavarande motpart. ” c) Rubriken till punkt 4. 1 och punkt 4. 1 första stycket skall ersättas med följande: ”Repor och omvända repor och utlåning och lån av värdepapper eller råvaror 4. 1 Vad gäller repor och utlåning av värdepapper eller råvaror som grundas på sådana värdepap- per eller råvaror som ingår i handelslagret skall institutet beräkna skillnaden mellan marknads- värdet för värdepapperen eller råvarorna och det belopp institutet har lånat respektive marknadsvärdet för den erhållna säkerheten om denna skillnad är positiv. Vad gäller omvända repor och lån av värdepapper eller råvaror skall institutet beräkna skillnaden mellan det belopp som institutet lånat ut eller säkerhetens marknadsvärde och marknadsvärdet av de värdepapper eller råvaror det har mottagit, om denna skillnad är positiv. ” 3. Bilaga III skall ändras på följande sätt: a) Punkt 1 skall ersättas med följande: ”1. Om summan av den totala nettopositionen i valuta och nettopositionen i guld hos ett institut beräknade i enlighet med förfarandet nedan överstiger 2 % av dess sammanlagda kapitalbas skall summan av dess nettoposition i valuta och dess nettoposition i guld multipliceras med 8 % för att beräkna kapitalbaskravet mot valutakursrisk. Till och med den 31 december 2004 kan de behöriga myndigheterna tillåta instituten att beräkna sina kapitalbaskrav genom att multiplicera det belopp med vilket summan av den totala nettopositionen i valuta och nettopositionen i guld överstiger 2 % av dess sammanlagda kapitalbas med 8 %. ” b) Punkt 3. 1 och 3. 2 skall ersättas med följande: ”3. 1 För det första beräknas institutets öppna nettoposition i varje valutaslag (inklusive rapportva- lutan) och i guld. Denna position består av summan av följande (positiva eller negativa) poster: — Nettopositionen avista (dvs. alla tillgångsposter minus alla skuldposter inklusive upplupen ränta i ifrågavarande valuta eller, vad gäller guld, nettopositionen avista i guld). — Nettoterminspositionen (dvs. alla tillgodohavanden minus alla belopp som skall betalas på grundval av terminsaffärer med valuta och guld inklusive valuta- och guldterminer och kapitalbeloppet i valutaswappar som inte inberäknas i avistapositionen). — Oåterkalleliga garantier (och jämförbara instrument) som med visshet kommer att behöva infrias och för vilken sannolikt återbetalning inte kommer att ske. — Framtida nettointäkter och nettoutgifter som ännu inte har uppstått men som är helt säkrade (enligt det rapporterande institutets bedömning och med förhandsgodkännande av de behöriga myndigheterna; nettointäkter och nettoutgifter som ännu inte bokförts men som redan är helt säkrade genom terminsaffärer i utländsk valuta får inräknas här). Bedömningen skall göras konsekvent. — Motsvarigheten till nettodeltat (eller deltabaserat) för det samlade innehavet av optioner i utländsk valuta och i guld. — Marknadsvärdet av övriga optioner (dvs. inte avser utländsk valuta eller guld). 21. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 204/19 — Positioner som ett institut avsiktligt har skaffat för att säkra sig mot kursförändringars negativa påverkan på kapitalbasen får undantas från beräkningen av öppna nettopositioner i valuta. Sådana positioner bör vara av en art som inte är avsedd att omsättas eller av strukturell beskaffenhet och uteslutandet av dem och varje förändring av villkoren för att utesluta dem kräver de behöriga myndigheternas medgivande. Samma behandling får på samma villkor som ovan tillämpas på ett instituts positioner som är hänförliga till poster som redan har dragits av vid beräkningen av kapitalbasen. 3. 2 De behöriga myndigheterna har frihet att medge ett institut rätt att använda nettodagsvärdet vid beräkning av den öppna nettopositionen i varje valuta och i guld. ” c) Punkt 4 första meningen skall ersättas med följande: ”4. För det andra omräknas korta och långa nettopositioner i varje valuta förutom rapportvalutan och den långa eller korta nettopositionen i guld till rapportvalutan efter avistakursen. ” d) Punkt 7 skall ersättas med följande: ”7. För det andra får de behöriga myndigheterna till och med den 31 december 2004 medge att instituten tillämpar en annan metod i stället för den som beskrivits i punkterna 1—6 vid tillämpningen av denna bilaga. Det kapitalkrav som följer av denna metod måste vara tillräckligt för att överstiga 2 % av den öppna nettopositionen som den beräknas i punkt 4 och, på grundval av en analys av växelkursförändringar under alla rullande perioder om tio arbetsdagar under de föregående tre åren, överstiga den sannolika förlusten minst 99 % av tiden. Den andra metod som beskrivs i denna punkt får användas endast på följande villkor: i) Beräkningsformeln och korrelationskoefficienterna skall fastställas av behöriga myndigheter på grundval av deras analys av växelkursförändringar. ii) De behöriga myndigheterna skall regelbundet se över korrelationskoefficienterna mot bakgrund av utvecklingen på valutamarknaderna. ” 4. Bilaga V skall ändras på följande sätt: a) Punkt 2 första meningen skall ersättas med följande: ”Utan hinder av punkt 1 får de behöriga myndigheterna tillåta sådana institut som är skyldiga att uppfylla de krav på kapitalbas som uppställts i bilagorna I, II, III, IV, VI, VII och VIII att använda en annan definition när endast de kraven skall uppfyllas. ” b) Punkt 4 skall ersättas med följande: ”4. De förlagslån som avses i punkt 2 c får inte överstiga 150 % av den ursprungliga kapitalbas som återstår för att täcka de krav som fastställs i bilagorna I, II, III, IV, VI, VII och VIII och får uppgå till detta högsta belopp endast under särskilda omständigheter som kan godtas av de behöriga myndigheterna. ” c) Punkterna 6 och 7 skall ersättas med följande: ”6. De behöriga myndigheterna får tillåta att värdepappersföretag överskrider det tak för förlags- lån som föreskrivs i punkt 4 om de efter prövning finner detta förnuftigt och under förutsättning att summan av sådana förlagslån och de poster som avses i punkt 5 inte överstiger 200 % av den ursprungliga kapitalbas som återstår till täckande av de krav som åläggs i bilagorna I, II, III, IV, VI, VII och VIII eller 250 % av det beloppet, om värdepappersföretagen vid beräkning av kapitalbasen drar av post 2 d i punkt 2. 7. De behöriga myndigheterna får tillåta att det tak för förlagslån som föreskrivs i punkt 4 överskrids av ett kreditinstitut om de efter prövning bedömer detta förnuftigt och under förutsättning att summan av sådana förlagslån och de poster som avses i punkt 5 inte överstiger 250 % av den ursprungliga kapitalbas som återstår till täckande av de krav som uppställs i bilagorna I, II, III, VI, VII och VIII. ” L 204/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 7. 98 5. Följande bilagor skall läggas till: ”BILAGA VII RÅVARURISK 1. Varje position i råvaror eller råvaruderivat skall uttryckas i termer av standardiserade måttenheter. Avistapriset på varje råvara skall uttryckas i rapportvalutan. 2. Positioner i guld eller guldderivat skall anses vara föremål för valutakursrisk och behandlas i enlighet med bilaga III eller bilaga VIII, i tillämpliga delar, för att beräkna marknadsrisk. 3. Såvitt avser denna bilaga får positioner som innebär ren lagerfinanisering uteslutas endast vid beräkningen av råvarurisk. 4. De ränte- och valutakursrisker som inte omfattas av andra bestämmelser i denna bilaga skall ingå i beräkningen av allmän risk för omsatta räntebärande instrument och i beräkningen av valutakurs- risk. 5. När den korta positionen förfaller före den långa positionen skall instituten också gardera sig mot den risk för likviditetsbrist som kan förekomma på vissa marknader. 6. Såvitt avser punkt 19 skall ett instituts nettoposition i varje råvara vara lika med överskottet av ett instituts långa (korta) positioner i förhållande till dess korta (långa) positioner i samma råvara och i identiska råvaruterminer och optioner. De behöriga myndigheterna skall medge att positioner i derivatinstrument behandlas som positioner i den underliggande råvaran enligt punkterna 8—10. 7. De behöriga myndigheterna kan anse följande positioner som positioner i samma råvara: — Positioner i olika underkategorier av råvaror i de fall där underkategorierna kan levereras istället för varandra. — Positioner i likartade råvaror om det klart kan fastställas att korrelationen i prisrörlighet, över en period om minst ett år, mellan dessa år är minst 0,9. Särskilda instrument 8. Råvaruterminer och andra terminsåtaganden att köpa eller sälja enskilda råvaror skall inordnas i måttsystemet som nominella belopp uttryckta i den gängse måttenheten och åsätts en löptid med hänvisning till förfallodagen. De behöriga myndigheterna får medge att kapitalkravet för en termin som omsätts på börsen sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med terminen och att den är minst likvärdig med kapitalkravet för den termin som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod egna modeller som beskrivs i bilaga VIII. Till och med den 31 december 2006 får de behöriga myndigheterna också medge att kapitalkravet för ett på råvaruderivat grundat OTC-kontrakt av den typ som avses i detta stycke och som är clearad av en av myndigheterna erkänd clearingorganisation får sättas lika med den marginalsäkerhet som krävs av clearingorganisationen om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med derivatkontraktet, och att det är minst likvärdigt med det kapitalkrav för ifrågavarande kontrakt som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga VIII. 9. Råvaruswappar där transaktionens ena sida är ett fast pris och den andra är det löpande marknadspriset skall inordnas i löptidsmetoden som en serie positioner lika med värdet på kontraktets tänkta belopp, där varje position motsvarar en betalning på swappen och placeras in i en löptidsgrupp i tabellen i punkt 13 i överensstämmelse med detta. Positionerna är långa positioner om institutet betalar ett fast pris och erhåller rörligt pris och korta positioner om institutet erhåller ett fast pris och betalar ett rörligt pris. Råvaruswappar där transkationens båda sidor är i olika råvaror placeras i relevanta kategorier i löptidsmetoden. 21. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 204/21 10. Optioner på råvaror eller på råvaruderivat skall behandlas som om de vore positioner vars värde motsvarar det underliggande värdet som optionen hänför sig till multiplicerat med dess delta vid tillämpning av denna bilaga. De senare nämnda positionerna får nettas mot motstående positioner i samma slag av underliggande råvara eller råvaruderivat. Det delta som används skall vara det som gäller för berörd börs, det som beräknats av de behöriga myndigheterna eller, där inget av dessa finns att tillgå eller vid OTC-optioner, det som beräknats av institutet självt, under förutsättning att de behöriga myndigheterna är övertygade om att den beräkningsmetod institutet använder är rimlig. De behöriga myndigheterna får emellertid även föreskriva att instituten skall beräkna sina delta med metoder som anges av de behöriga myndigheterna. De behöriga myndigheterna skall kräva att åtgärder vidtas för hantering av övriga risker, förutom deltarisk, som sammanhänger med råvaruoptioner. De behöriga myndigheterna får medge att kravet för en utfärdad, på börsen omsatt råvaruoption sätts lika med den marginalsäkerhet som börsen kräver, om de är helt övertygade att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med optionen och att den är minst likvärdig med kapitalkravet för den option som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga VIII. Till och med den 31 december 2006 får de behöriga myndigheterna också medge att kapitalkravet för en OTC-råvaruoption, som är clearad av en av myndigheterna erkänd clearingorganisation får sättas lika med den marginalsäkerhet som krävs av clearingsorganisationen om de är helt övertygade om att denna marginalsäkerhet ger ett riktigt mått på den risk som är förenad med optionen, och att den är minst likvärdig med det kapitalkrav för en OTC-option som följer av en beräkning enligt den metod som anges nedan i denna bilaga eller enligt den metod med egna modeller som beskrivs i bilaga VIII. Dessutom får de medge att kravet för en köpt råvaruoption som omsätts på börsen eller en OTC-råvaruoption är detsamma som det som gäller för den underliggande råvaran, dock med den begränsningen att därav härrörande krav inte överstiger optionens marknadsvärde. Kravet avseende en utfärdad OTC-option skall bestäm- mas i förhållande till den underliggande råvaran. 11. Köpoptioner baserade på råvaror skall behandlas på samma sätt som råvaruoptioner enligt punkt 10. 12. De som överför råvaror eller garanterade rättigheter avseende äganderätt till råvaror i en repa och den som lånar ut råvaror i ett avtal om råvarulån skall ta med sådana råvaror vid beräkningen av sitt kapitalkrav enligt denna bilaga. a) Löptidsmetoden 13. Institutet skall använda en särskild löptidsmetod för varje råvara i överenstämmelse med följande tabell. Alla positioner i en viss råvara och alla positioner som betraktas som positioner i samma råvara enligt punkt 7 ovan skall föras till respektive löptidsband. Fysiska lager skall föras till första löptidsbandet. Löptidsband (1) 0 # 1 månad. 1 # 3 månader. 3 # 6 månader. 6 # 12 månader. 1 # 2 år. 2 # 3 år. 3 år Spridningsfaktor (i %) (2) 1,50 1,50 1,50 1,50 1,50 1,50 1,50 14. Behöriga myndigheter får tillåta att positioner som enligt punkt 7 ovan är eller betraktas som positioner i samma råvara avräknas och förs till respektive löptidsband på nettobasis för — positioner i kontrakt som förfaller samma dag och L 204/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 7. 98 — positioner i kontrakt som förfaller inom tio dagar från varandra, om kontrakten omsätts på marknader som har dagliga leverenstidpunkter. 15. Institutet skall därefter beräkna summan av de långa positionerna och summan av de korta positionerna i varje löptidsband. Summan av långa (korta) positioner som motsvaras av korta (långa) positioner i ett visst löptidsband utgör den avstämda positionen i den gruppen medan återstående långa eller korta positioner utgör den icke avstämda positionen i samma band. 16. Den del av den icke avstämda långa (korta) positionen i ett visst löptidsband som motsvaras av den icke avstämda korta (långa) positionen i ett högre löptidsband utgör den avstämda positionen mellan två löptidsband. Den del av den icke avstämda långa eller icke avstämda korta positionen som inte kan avstämmas på detta sätt utgör den icke avstämda positionen. 17. Institutets kapitalkrav för varje råvara skall beräknas på grundval av den relevanta löptidsmetoden som summan av följande: i) Summan av de avstämda långa och korta positionerna, multiplicerad med relevant grundfaktor enligt kolumn 2 i tabellen i punkt 13 för varje löptidsband och med råvarans avistapris. ii) Den avstämda positionen mellan två löptidsband för varje löptidsband dit en icke avstämd position överförs, multiplicerad med 0,6 % (överföringsfaktor) och med råvarans avistapris. iii) Återstående icke avstämda positioner multiplicerade med 15 % (restfaktor) och med råvarans avistapris. 18. Institutets totala kapitalkrav för råvarurisker skall beräknas som summan av de kapitalkrav som beräknas för varje råvara enligt punkt 17. b) Förenklad metod 19. Institutets kapitalkrav för varje råvara beräknas som summan av: i) 15 % av nettopositionen, lång eller kort, multiplicerad med råvarans avistapris, ii) 3 % av bruttopositionen, lång samt kort, multiplicerad med råvarans avistapris. 20. Institutets totala kapitalkrav för varje råvarurisk skall beräknas som summan av de kapitalkrav som beräknas för varje råvara enligt punkt 19. BILAGA VIII EGNA MODELLER 1. De behöriga myndigheterna får, om inte annat följer av villkoren i denna bilaga, medge att institut vid beräkning av sina kapitalkrav för positionsrisk, valutakursrisk och/eller råvarurisk använder sina egna riskhanteringsmodeller i stället för, eller tillsammans med, de metoder som beskrivs i bilagorna I, III och VII. I varje enskilt fall krävs ett uttryckligt godkännande från den behöriga myndigheten för användning av modeller för övervakning av kapitalsituationen. 2. Den behöriga myndigheten skall ge sitt godkännande endast om den är övertygad om att institutets riskhanteringssystem är sunt och genomförs med integritet och att i synnerhet följande kvalitativa normer uppfylls: i) ii) Den egna riskberäkningsmodellen skall vara väl integrerad i institutets dagliga riskhanterings- process och utgöra grunden för rappotering om institutets riskexponering till institutets högsta ledning. Institutet skall ha en enhet för riskkontroll som är fristående från de affärsdrivande handelsenheterna och rapporterar direkt till institutets högsta ledning. Enheten skall vara ansvarig för att utforma och genomföra institutets riskhanteringssystem. Den skall utarbeta och analysera dagliga rapporter om resultaten av riskberäkningsmodellen och om lämpliga åtgärder som skall vidtas avseende begränsningar i handeln. 21. 7. 98 SV iii) iv) v) Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 204/23 Institutets styrelse och högsta ledning skall ta aktiv del i riskkontrollprocessen, och de dagliga rapporter som utarbetas av riskkontrollenheten skall ses över på en ledningsnivå med tillräckliga befogenheter för att kunna genomdriva minskningar såväl i de positioner som enskilda handlare tar som i institutets totala riskexponering. Institutet skall ha tillräckligt många anställda som har kunskaper i användningen av avancerade modeller inom områdena handel, riskkontroll, revision och affärsadministration (back-office). Institutet skall ha fastställt förfaranden för övervakning och säkerställande av att en rad skriftligt fastlagda interna riktlinjer för och kontroller av om riskberäkningssystemets funktion i sin helhet efterlevs. vi) Institutets modell skall ha en dokumenterad historia av rimlig noggrannhet i sina riskberäk- ningar. vii) Institutet skall ofta genomföra ett rigoröst påfrestningstest och resultaten därav skall ses över av högsta ledningen och återspeglas i de riktlinjer och limiter som den fastställer. viii) Institutet skall, som ett led i sin regelbundna interna revision, genomföra en fristående översyn av sitt riskberäkningssystem. Denna översyn skall inbegripa både de affärsdrivande handelsenheternas och den fristående riskkontrollenhetens verksamhet. Åtminstone en gång om året skall institutet se över sin riskhanteringsprocess i dess helhet. Vid denna översyn skall man beakta följande: — Hur ändamålsenlig dokumentationen från riskhanteringssystemet och -processen är samt riskkontrollenhetens organisation. — Integreringen av marknadsriskberäkningen i den dagliga riskhanteringen och integriteten i informationssystemet för riskhanteringen. — Vilket förfarande institutet använder för att godkänna riskvärderingsmodeller och värde- ringssystem som används av personalen inom handelsavdelningar och affärsadminstra- tionsavdelningar. — Omfattningen av de marknadsrisker som kan iakttas genom riskberäkningsmodellen och valideringen av betydande förändringar i riskberäkningsprocessen. — Graden av riktighet och fullständighet i positionsuppgifter, graden av riktighet och lämplighet i antaganden om volatilitet och korrelation samt riktigheten i värdering och beräkningar av riskkänslighet. — Vilken kontrollmetod som institutet använder för att utvärdera konsistens, aktualitet och tillförlitlighet i informationskällor som används för egna modeller, inbegripet dessa informationskällors oberoende. — Vilken kontrollmetod som institutet använder för att utvärdera ’back-testing’ som utförs för att bedöma modellens riktighet. 3. Institutet skall övervaka modellens riktighet och prestanda genom att använda ett program för ’back-testing’. Denna kontroll skall för varje bankdag ge en jämförelse mellan det värde på risk (value-at-risk) som genereras av institutets modell för portföljens positioner vid dagens slut och dagsförändringen av portföljens värde vid slutet av påföljande bankdag. De behöriga myndigheterna skall granska institutets förmåga att företa sådan ’back-testing’ med avseende på både faktiska och hypotetiska förändringar i portföljens värde. ’Back-testing’ med avseende på hypotetiska föränd- ringar är baserad på en jämförelse mellan portföljens värde vid dagens slut och, under antagande om oförändrade positioner, dess värde vid slutet av påföljande dag. De behöriga myndigheterna skall kräva att institutet vidtar lämpliga åtgärder för att förbättra sitt ’back-testing’-program i de fall det anses bristfälligt. 4. För att beräkna kapitalkraven för den specifika risk som finns i innehav av räntebärande instrument och aktier i handelslagret får de behöriga myndigheterna medge att ett instituts egna modell används, om modellen uppfyller villkoren nedan i denna bilaga och dessutom — förklarar den historiska prisvariationen i portföljen, — fångar upp koncentrationen i fråga om omfattning och förändring av portföljens sammansätt- ning, — är robust mot ogynnsamma marknadsbetingelser, — utvärderas genom ’back-testing’ i syfte att uppskatta om den specifika risken fångas upp på ett riktigt sätt. Om de behöriga myndigheterna medger att denna ’back-testing’ utförs på grundval av relevanta underportföljer måste dessa väljas på ett konsekvent sätt. L 204/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 7. 98 5. Institut som använder egna modeller som inte erkänns enligt punkt 4 skall åläggas ett särskilt kapitalkrav för den specifika risken beräknad enligt bilaga I. 6. Vid tillämpning av punkt 10 ii skall resultatet av institutets egna beräkningar ökas genom att multipliceras med en faktor på minst 3. 7. Multiplikationsfaktorn skall ökas med en plusfaktor mellan 0 och 1 i överensstämmelse med följande tabell beroende på det antal överskridanden som konstaterats genom institutets ’back- testing’ under de närmast föregående 250 bankdagarna. De behöriga myndigheterna skall kräva att instituten på ett konsekvent sätt beräknar överskridanden på grundval av ’back-testing’ av antingen faktiska eller hypotetiska förändringar i portföljens värde. Ett överskridande är den en-dags- förändring i portföljens värde som överskrider det motsvarande en-dags-värde på risk (value- at-risk)-mått som genererats av institutets modell. För att bestämma plusfaktorn skall antalet överskridanden bedömas åtminstone kvartalsvis. Antal överskridanden Plusfaktor Färre än 5 5 6 7 8 9 10 eller fler 0,00 0,40 0,50 0,65 0,75 0,85 1,00 De behöriga myndigheterna kan i enskilda fall och på grund av en speciell situation avstå från kravet på att öka multiplikationsfaktorn med plusfaktorn enligt tabellen ovan om institutet på ett tillfredsställande sätt för de behöriga myndigheterna har påvisat att en sådan ökning är omotiverad och att modellen i grunden är sund. Om det genom upprepade överskridanden påvisas att modellen inte är tillräckligt exakt skall de behöriga myndigheterna återkalla godkännandet av modellen eller vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att modellen snarast förbättras. För att ge de behöriga myndigheterna möjlighet att kontinuerligt övervaka plusfaktorns lämplighet skall institution snarast och under alla omständigheter senast inom fem arbetsdagar underrätta de behöriga myndigheterna om alla överskridanden som konstateras med deras ’back-testing’-program och som i enlighet med ovanstående tabell skulle medföra en ökning av en plusfaktor. 8. Om institutionens modell godkänns av de behöriga myndigheterna i enlighet med punkt 4 för att beräkna kapitalkraven för en specifik risk skall institutet öka sitt kapitalkrav som beräknas i enlighet med punkterna 6, 7 och 10 genom ett extra kapitalkrav som antingen motsvarar i) andelen specifik risk i ’value-at-risk’-måttet som urskilts i enlighet med riktlinjerna för tillsyn, eller, enligt institutets val, ii) ’value-at-risk’-måtten för underportföljer med positioner i räntebärande instrument och aktier som innehåller en specifik risk. Institut som använder valmöjlighet ii måste redovisa hur deras underportfölj är uppbyggd på förhand och bör inte förändra den utan de behöriga myndigheternas medgivande. 9. De behöriga myndigheterna får avstå från kravet på extra kapitalkrav enligt punkt 8, om institutet kan visa att dess modell i linje med överenskommen internationell standard på ett riktigt sätt fångar upp också risken för oförutsedda händelser och risken för fallissemang (’event risk and default risk’) i fråga om innehavet av räntebärande instrument och aktier i handelslagret. 10. Alla institut skall uppfylla ett kapitalkrav som uppgår till det som är högst av i) föregående dags ’value-at-risk’-värde som beräknats enligt de riktlinjer som anges i denna bilaga, och 21. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 204/25 ii) medelvärdet av de dagliga ’value-at-risk’-mått beräknat på de närmast föregående 60 bankda- garna multiplicerat med de faktorer som omnämns i punkt 6 justerade med den faktor som omnämns i punkt 7. 11. Följande miniminorm skall gälla vid beräkning av riskerat värde, ’value-at-risk’: i) Åtminstone daglig beräkning av riskerat värde, ’value-at-risk’. ii) Ett 99-procentigt ensidigt konfidensintervall. iii) En innehavsperiod motsvarande tio dagar. iv) En faktisk historisk observationsperiod på minst ett år utom då enkortare observationsperiod är motiverad på grund av en betydande ökning i prisvolatiliteten. v) Uppdatering av dataunderlaget var tredje månad. 12. De behöriga myndigheterna skall kräva att modellen på ett korrekt sätt tar med alla väsentliga prisrisker på optioner eller på optionsliknande positioner och att andra risker som inte tas med i modellen täcks tillräckligt av kapitalbasen. 13. De behöriga myndigheterna skall kräva att riskberäkningsmodellen fångar upp tillräckligt antal riskfaktorer, beroende på institutets aktivitetsnivå på respektive marknad. Åtminstone följande bestämmelser skall följas: i) I fråga om ränterisk skall riskberäkningssystemet innefatta en uppsättning riskfaktorer som motsvarar räntorna i varje valuta i vilken institutet har räntekänsliga positioner, vare sig dessa är i eller utanför balansräkningen. Institutet skall basera sina avkastningskurvor på någon vedertagen metod. När det gäller väsentlig ränteriskexponering i de viktigaste valutorna och på de viktigaste marknaderna skall avkastningskurvan delas upp i minst sex löptidssegment för att fånga upp variationer i räntornas volatilitet utmed avkastningskurvan. Riskberäkningssystemet måste även fånga upp den risk som är förkippnad med ej fullständigt korrelerade rörelser mellan olika avkastnsingskurvor. ii) I fråga om valutakursrisk skall riskberäkningssystemet omfatta riskfaktorer som hänför sig till guld och de enskilda utländska valutorna som institutets positioner är denominerade i. iii) För aktierisk skall riskberäkningssystemet tillämpa en särskild riskfaktor åtminstone för var och en av de aktiemarknader där institutet har väsentliga positioner. iv) För råvarurisk skall institutet tillämpa en särskild riskfaktor åtminstone för var och en av de råvaror där institutet har väsentliga positioner. Riskberäkningssystemet skall dessutom fånga upp risken i ej fullständigt korrelerade rörelser mellan likartade men ej identiska råvaror och även exponering för förändringar i terminspriser som uppstår till följd av bristande överens- stämmelse mellan löptider. Det skall också beakta marknadssärdrag, särskilt leveransdagar och handlares möjligheter att stänga positioner. 14. De behöriga myndigheterna får tillåta institut att använda empiriska korrelationer inom riskkatego- rier och mellan olika riskkategorier om de är övertygade om att institutets system för att mäta korrelationer är sunt och genomförs med integritet. ”


title: Rådets resolution av den 22 juni 1998 om ökad samverkan mellan Europeiska rymdorganisationen och Europeiska gemenskapen

eurovoc_concepts:
EU policy
European Communities
European Space Agency
cooperation policy
space technology

formats: html pdf print

text: 17. 7. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 224/1 I (Meddelanden) R¯DET R¯DETS RESOLUTION av den 22 juni 1998 om ‰kad samverkan mellan Europeiska rymdorganisationen och Europeiska gemenskapen (98/C 224/01) EUROPEISKA UNIONENS R¯D SOM BEAKTAR utvecklingen av rymdforskningen och rymdtekniken och deras till…mpningar, SOM BETONAR att rymdteknikerna ‰ppnar nya markna(cid:220) der, och d…rigenom ‰kar det ekonomiska v…rdet av verk(cid:220) samhet i rymden, samtidigt som deras politiska, kultu(cid:220) rella och sociala implikationer fortfarande …r en domine(cid:220) rande faktor, SOM INSER att s¿dana rymdtekniker utg‰r ett st‰d f‰r den offentliga politiken i fr¿ga om milj‰n, informations(cid:220) samh…llet och transport samt att de bidrar till att skapa nya arbetstillf…llen och ‰ka livskvaliteten, SOM BEAKTAR den ‰kande internationella konkurren(cid:220) sen och behovet av att se till att den europeiska industrin st¿r p¿ j…mlik fot med internationella konkurrenter, SOM INSER att s¿dant samarbete b‰r utg¿ ifr¿n den komplementaritet som r¿der mellan ESA:s intressen (d…r ESA fr…mst ansvarar f‰r att utarbeta och genomf‰ra en l¿ngsiktig europeisk rymdpolitik, ¿tg…rder och program p¿ rymdomr¿det och den industripolitik som …r l…mplig f‰r dess program) och gemenskapens (som har beh‰rig(cid:220) het inom de r…ttsliga, ekonomiska och sociala omr¿den som p¿verkar regleringen av de rymdrelaterade markna(cid:220) derna) n…r det g…ller gemenskapens politik i fr¿ga om milj‰, transport och informationssamh…llet vars genom(cid:220) f‰rande kommer att underl…ttas av anv…ndningen av rymdsystem, SOM ANSER att detta samarbete kommer att fungera som uppmuntran f‰r europeisk industri att investera i rymdprojekt med l‰nsamhetspotential, SOM NOTERAR Europeiska kommissionens meddelande om rymden och Europaparlamentets d…rmed samman(cid:220) h…ngande resolution av den 13 januari 1998(cid:216)(˛), kommis(cid:220) sionens initiativ att utarbeta konkreta handlingsplaner f‰r vissa rymdsektorer, och slutsatserna i samband med detta fr¿n Europeiska unionens r¿d av den 22 september 1997, den 27 juni 1997 och den 17 mars 1998, SOM BETONAR de framsteg som redan gjorts n…r det satellit(cid:220) vetenskap, uppskjutningsanordningar, g…ller till…mpningar och rymdf…rder med m…nniskor, SOM BEAKTAR r¿dets gemensamma st¿ndpunkt (EG) nr 31/98(cid:216)(ˇ) om det femte ramprogrammet d…r det f‰re(cid:220) skrivs samordning av rymdteknikrelaterade till…mpningar inom de enskilda programmen, SOM ERK´NNER de framsteg som redan gjorts i samar(cid:220) betet mellan en m…ngd olika akt‰rer inom den euro(cid:220) peiska rymdsektorn, s…rskilt Europeiska rymdorganisa(cid:220) tionen (nedan kallad ESA), Europeiska gemenskapen (nedan kallad gemenskapen), nationella rymdmyndighe(cid:220) ter, industrin, forskningsv…rlden och operat‰rer, och de f‰rdelar som f‰ljer av s¿dana framsteg inom samarbetet f‰r europeiska anv…ndare och europeisk industri, SOM P¯MINNER OM det fruktbara samarbete som un(cid:220) der ¿rens lopp utvecklats mellan ESA och gemenskapen, (˛)(cid:217)EGT C 34, 2. 2. 1998, s. 27. (ˇ)(cid:217)EGT C 178, 10. 6. 1998, s. 49. C 224/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 7. 98 SOM ´R ˆVERTYGAT OM att Europa beh‰ver en ge(cid:220) mensam vision och referensram inom vilken de olika ak(cid:220) t‰rer som …r inblandade i den ovan n…mnda rymdsektorn skall kunna samordna sina ¿tg…rder, SOM NOTERAR att de f‰r rymdfr¿gor ansvariga minist(cid:220) rarna fr¿n ESA:s medlemsstater vid det firande av 25(cid:220)¿rsjubileet av 1973 ¿rs europeiska rymdkonferens, som kommer att …ga rum den 23 juni 1998, kommer att betona vikten av ‰kad samverkan mellan ESA och gemenskapen, UTF´RDAR DENNA RESOLUTION. R¯DET 1. ´R ENIGT om att det …r n‰dv…ndigt att ytterligare ‰ka samverkan och komplementariteten mellan ge(cid:220) menskapen och ESA i enlighet med deras respektive beh‰righet f‰r att statliga investeringar i rymdsystem och rymdtekniker skall bli mer effektiva till f‰rm¿n f‰r anv…ndarna, industrin och de relaterade euro(cid:220) peiska politikomr¿dena, 2. BETONAR att de ovan n…mnda m¿len skall efterstr…(cid:220) vas aktivt, s…rskilt p¿ de till…mpningsomr¿den d…r rymdteknik och rymdsystem kan utnyttjas och f‰r vilka kommissionen utarbetat eller avser att utarbeta en handlingsplan, dvs. telekommunikation, navigering och ‰vervakning av jorden, 3. ´R ENIGT om att inom dessa omr¿den ta st‰rsta m‰j(cid:220) liga h…nsyn till de l…nders intressen som …r ESA(cid:220)med(cid:220) lemmar men inte ing¿r i gemenskapen och att upp(cid:220) mana ESA att ta motsvarande h…nsyn till de staters intressen som …r medlemsstater i gemenskapen men inte ESA(cid:220)medlemmar, och att anstr…nga sig p¿ alla s…tt f‰r att s¿dana stater inte skall f‰rf‰rdelas j…mf‰rt med stater som …r medlemmar i b¿da organisatio(cid:220) nerna, 4. UPPMANAR kommissionen att n…r det g…ller ovan n…mnda rymdtill…mpningar l¿ta ESA bli delaktig n…r handlingsplaner skall fastst…llas, revideras och genom(cid:220) f‰ras och i dialogen med andra akt‰rer inom rymd(cid:220) sektorn, i syfte att maximera nyttan av ESA:s och ge(cid:220) menskapens ¿tg…rder till st‰d f‰r samtliga medlems(cid:220) staters m¿l p¿ rymdomr¿det, 5. UPPMUNTRAR kommissionen att b‰rja genomf‰ra praktiska ¿tg…rder f‰r att fr…mja samverkan mellan ESA:s och gemenskapens ¿tg…rder, samtidigt som on‰digt dubbelarbete undviks och man koncentrerar sig p¿ de s…rskilda till…mpningsomr¿den som det h…n(cid:220) visas till ovan, 6. UPPMANAR komissionen att ta l…mpliga initiativ i syfte att erh¿lla n‰dv…ndiga beslut fr¿n r¿det