title: Förslag till Rådets beslut om bemyndigande för republiken Italien att införa en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 2 och 10 i rådets sjätte direktiv (77/388/EEG) av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter

eurovoc_concepts:
Italy
VAT
derogation from EU law
tax exemption
waste

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 16. 06. 1998 KOM(1998) 375 slutlig Förslag till RÅDETS BESLUT om bemyndigande för republiken Italien att införa en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 2 och 10 i rådets sjätte direktiv (77/388/EEG) av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Genom en skrivelse som registrerades vid kommissionens generalsekretariat den 19 mars 1998 begärde den italienska regeringen tillstånd att införa en särskild beskattningsordning för sektorn för handel med använt material och avfall, med hänvisning till artikel 27 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund1. I enlighet med artikel 27. 3 i det sjätte direktivet informerades de övriga medlemsstaterna om Italiens begäran genom en skrivelse av den 17 april 1998. Den särskilda ordning som Italien framlagt för kommissionen innehåller följande bestämmelser: - Skattebefrielse utan avdragsrätt avseende leveranser av järnskrot och annat återvunnet material (returpapper, lump, osv) utförda av företag som 1) antingen har en fast anläggning och som under föregående år hade en omsättning före skatt på högst 2 miljarder lire, 2) eller som inte har någon fast anläggning. - En möjlighet att välja det allmänna skattesystemet för de företag som avses i punkt 1 och vars omsättning före skatt under föregående år överstiger 150 miljoner lire, under förutsättning att de tillhandahåller en tillräcklig garanti. - Obligatorisk tillämpning av det allmänna mervärdesskattesystemet för de företag som avses i punkt 1 och vars omsättning före skatt under föregående år överstiger 2 miljarder lire. - Uppskov med mervärdesskatten samt avdragsrätt för leveranser av icke-järnhaltigt metallskrot (däribland sådant som genomgått en grov inledande omvandling som gjort det möjligt att reducera det till ursprunglig form med hjälp av enkel och grundläggande teknik), oavsett hur stor omsättning det berörda företaget har. Av Italiens begäran framgår dessutom att de företag som är verksamma både i sektorn för icke-järnhaltigt metallskrot och sektorn för annat återvinningsmaterial skall omfattas av den ordning som gäller icke-järnhaltigt material. Enligt den skattebedrägerier som verkar bli allt vanligare förekommande i denna bransch. regeringen syftar dessa åtgärder italienska till att bekämpa de EGT L 145, 13. 6. 1977, s. 1. Direktiv senast ändrat genom direktiv 96/95/EG (EGT L 338, 28. 12. 1996, s. 89). - 2- I detta sammanhang påpekar den italienska regeringen att det för närvarande förekommer fiktiva företag som tar ut mervärdesskatten, vilket gör det möjligt för köparen att dra av den, men som sedan inte betalar in den till statskassan. Kommissionen anser att skattebefrielsen av leveranser som utförs av små företag utgör både en förenkling och en åtgärd för att bekämpa bedrägerierna, eftersom den gör det möjligt att från mervärdesskattesystemet undanta en kategori skattskyldiga, för vilka kontroll- och uppbördskostnaderna inte skulle stå i proportion till skatteintäkterna. Att foretag har möjlighet att välja det allmänna skattesystemet, om de har en fast anläggning och om deras omsättning före skatt föregående år uppgår till mellan 150 miljoner och 2 miljarder lire, innebär att företag som har tillräckliga garantier kan integreras i det normala mervärdesskattesystemet. Kommissionen anser också att uppskov med mervärdesskatten bör ges för leveranser av icke-jämhaltigt metallskrot, däribland produkter som genomgått en första omvandling, i syfte att säkerställa att de transaktioner för vilka bedrägeririsken är större på grund av varornas värde kan ske utan risk. Enligt de uppgifter kommissionen förfogar över kännetecknas den italienska marknaden för använt material och avfall av att företagen oftast är verksamma både inom sektorn för icke-jämhaltigt metallskrot och sektorn för annat återvinningsmaterial (järnhaltig metall, papper och textilier). För att det särskilda mervärdesskattesystemet skall vara enkelt anser kommissionen att Italien skall tillåtas tillämpa systemet med uppskov på hela den verksamhet som bedrivs av skattskyldiga som är verksamma både i sektorn för icke-järnhaltigt metallskrot och sektorn för annat återvinningsmaterial. Ovannämnda regel gäller inte om den verksamhet som avser icke-järnhaltiga metaller är av underordnad betydelse jämfört med den som avser annat återvinningsmaterial. Kommissionen anser att Italien kan tillåtas tillämpa det föreslagna undantaget till och med den 31 december år 2000. Den 10 juli 1996 antog kommissionen ett program för införandet av ett gemensamt momssystem2, enligt vilket det nya systemet skall införas etappvis. Följaktligen verkar det rimligt att begränsa giltighetstiden till den 3 I december år 2000, eftersom det gör det möjligt att då bedöma huruvida undantagsbestämmelserna är förenliga med det nya gemensamma momssystemet. Kommissionen vill även påpeka att en eventuell förlängning av giltighetstiden för det aktuella bemyndigandet bortom den 3 1 december år 2000 endast kan ske efter att en utvärdering gjorts av tillämpningen av det aktuella undantaget. Skulle detta bli aktuellt är det Italiens uppgift att inkomma med alla nödvändiga uppgifter. KOM(19%) 328 slutlig. 22. 7. 19% 3 - Förslag till RÅDETS BESLUT om bemyndigande för republiken Italien att infora en särskild åtgärd som avviker från artiklarna 2 och 10 i rådets sjätte direktiv (77/388/EEG) av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter (framlagt av kommissionen) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om - harmonisering av medlemsstaternas Gemensamt system för mervärdeskatt: enhetlig beräkningsgrund, särskilt artikel 27 i detta, rörande omsättningsskatter1 lagstiftning med beaktande av kommissionens förslag, och med beaktande av följande: Enligt artikel 27. 1 i direktiv 77/388/EEG får rådet enhälligt på kommissionens förslag från bemyndiga varje medlemsstat att bestämmelserna i detta direktiv, för att förenkla skatteuttaget eller för att hindra vissa typer av skatteflykt eller skatteundandragande. införa särskilda åtgärder som avviker Genom en skrivelse, som den 19 mars 1998 registrerades vid kommissionen, anhöll Republiken Italien om tillstånd att få införa en åtgärd som avviker från bestämmelserna i artiklarna 2 och 10 i direktiv 77/388/EEG. I enlighet med artikel 27. 3 i det sjätte direktivet, underrättades övriga medlemsstater den 17 april 1998 om den åtgärd Republiken Italien föreslagit. Denna särskilda åtgärd har som sitt främsta syfte att skattebefria, utan att medge avdragsrätt för, leveranser av järnskrot och annat återvunnet material vilka utförs av företag som antingen har en fast anläggning och vars omsättning före skatt under föregående år uppgår till högst 2 miljarder lire eller av företag som inte har någon fast anläggning. Ett annat syfte med åtgärden är att ge de företag som har en fast anläggning och vars omsättning före skatt under föregående år ligger mellan 150 miljoner och 2 miljarder lire en möjlighet att välja det allmänna skattesystemet. EGT L 145, 13. 6. 1977, s. 1. Senast ändrat genom direktiv 96/95/EG (EGT L 338,28. 12. 1996, s. 89). Ett tredje syfte med åtgärden är att inrätta ett system för uppskov med mervärdesskatten samt avdragsrätt avseende leveranser av icke-järnhaltigt metallskrot, oavsett hur stor omsättning företaget har. Denna åtgärd kommer sannolikt att vara ett effektivt medel i kampen mot bedrägerier som verkar bli allt vanligare förekommande i denna bransch. Följaktligen uppfyller dessa åtgärder villkoren i artikel 27 i det sjätte direktivet. Den 10 juli 1996 antog kommissionen ett arbetsprogram2 med ett tidsschema enligt vilket det nya gemensamma momssystemet för den inre marknaden skall inforas gradvis och steg för steg. Det är således motiverat att bevilja bemyndigandet fram till och med den 3 I december år 2000, vilket gör det möjligt att vid den tidpunkten bedöma huruvida undantagsåtgärden är förenlig med det nya gemensamma momssystemet. Detta undantag kommer inte att påverka den del av Europeiska gemenskapernas egna medel som härrör från mervärdesskatten. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE KOM(19%) 32K slutlig. 22. 7. 19%. Artikel I Republiken Italien bemyndigas härmed att till och med den 3 I december 2000 tillämpa en särskild skatteordning inom sektorn för handel med använt material och avfall, vilken innehåller bestämmelser som avviker från bestämmelserna i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977. De avvikande bestämmelserna i denna ordning definieras i artiklarna 2 och 3 nedan. Artikel 2 Genom en avvikelse från bestämmelserna i artikel 2. 1 i det sjätte direktivet 77/388/EEG medges undantag från skatteplikt för leveranser av använt material och avfall bestående av papper, kartong, lump och glas, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 3. Följande företag omfattas av undantaget: - Företag som har en fast anläggning och som har en omsättning före skatt under föregående år som understiger 2 miljarder lire. - Företag som inte har en fast anläggning. De företag som avses i första strecksatsen och vars omsättning före skatt under föregående år överstiger I. SO miljoner lire tar avstå från att låta dessa leveranser omfattas av den särskilda ordning som föreskrivs i föregående stycke. Artikel 3 Genom en avvikelse från artikel 10. 2 i det sjätte direktivet 77/388/EEG omfattas leveranser av icke-järnhaltigt metallskrot, däribland sådana som genomgått en grov inledande omvandling som gjort det möjligt att reducera dem till ursprunglig form med hjälp av enkel och grundläggande teknik, av ett uppskov med betalningen av skatten. Även leveranser av annat använt material och avfall än icke-järnhaltigt metallskrot utförda av företag som är verksamma både i sektorn för icke-järnhaltigt metallskrot och sektorn för annat återvinningsmaterial omfattas av den ordning som gäller icke-järnhaltigt material, under förutsättning att den verksamhet som avser icke-järnhaltiga metaller inte är av underordnad betydelse. Detta beslut riktar sig till republiken Italien. Artikel 4 Utfärdat i Bryssel På rådets vägnar Ordförande -() ISSN 1024-4506 KOM(98) 375 slutlig DOKUMENT SV 09 06 10 Katalognummer : CB-CO-98-383-SV-C ISBN 92-78-37155-6 Byrån för Europeiska gemenskapemas officiella publikationer L-2985 Luxemburg *


title: Resolución legislativa que contiene el dictamen del Parlamento Europeo sobre la propuesta de Reglamento del Consejo por el se que fijan, para la campaña de comercialización 1998/99, los incrementos mensuales del precio del arroz cáscara ("paddy") (COM(98)0051 C4-0086/98 98/0036(CNS))(Procedimiento de consulta)

eurovoc_concepts:
intervention price
marketing
price increase
rice

formats: html print


title: PERGUNTA ESCRITA n. 1862/98 do Deputado Alexandros ALAVANOS à Comissão. Andamento do programa "Telecomunicações" na Grécia

eurovoc_concepts:
EU programme
Greece
financial intervention
modernisation aid
operational programme
project management
telecommunications

formats: html pdf print

text: 18. 1. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 13/105 HÆ que ter em conta que a GrØcia Ø o œnico Estado-membro em que os programas actuais do Fundo Social Europeu nªo foram objecto de uma avalia(cid:231)ªo e de uma revisªo intercalares. (1999/C 13/149) PERGUNTA ESCRITA E-1862/98 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (16 de Junho de 1998) Objecto: Andamento do programa «Telecomunica(cid:231)ıes» na GrØcia Em resposta (cid:224) minha pergunta E-3538/96 (1) sobre o andamento do programa «Telecomunica(cid:231)ıes» na GrØcia, refere-se que a absor(cid:231)ªo de dota(cid:231)ıes para o per(cid:237)odo de 1994/95 Ø de 106 % e para 1996 de 37 %. De acordo com a imprensa, corre-se o risco de se perderem dota(cid:231)ıes por atraso na execu(cid:231)ªo dos trabalhos programados. Pergunta-se (cid:224) Comissªo que razıes conduziram (cid:224) redu(cid:231)ªo dos n(cid:237)veis de absor(cid:231)ªo inicialmente elevados? Qual Ø hoje a taxa de execu(cid:231)ªo por programa? Que medidas tomou ou tenciona tomar a Comissªo para que este programa se desenrole normalmente? (1) JO C 105 de 3. 4. 1997, p. 85. Resposta dada por Monika Wulf-Mathies em nome da Comissªo (30 de Julho de 1998) Actualmente, o programa operacional (PO) «Telecomunica(cid:231)ıes» jÆ absorveu 90 % das dota(cid:231)ıes de autoriza(cid:231)ıes e 65 % das dota(cid:231)ıes de pagamentos do or(cid:231)amento correspondente ao per(cid:237)odo 1994-1999. Contudo, o Senhor Deputado refere-se (cid:224) resposta (cid:224) questªo escrita E-3538/96, em que os valores apresentados dizem respeito (cid:224)s despesas no terreno para os primeiros anos de execu(cid:231)ªo. O estado de adiantamento global do PO em termos de despesas no terreno Ø actualmente de 57 % do or(cid:231)amento para o per(cid:237)odo 1994-1999 e o dos subprogramas Ø o seguinte: Subprograma Objecto Montante em Mecus % de absor(cid:231)ªo 1 2 3 4 5 6 Quadro legislativo (sem or(cid:231)amento) Servi(cid:231)o universal e qualidade de servi(cid:231)o Novas tecnologias e servi(cid:231)os avan(cid:231)ados Moderniza(cid:231)ªo da organiza(cid:231)ªo Recursos humanos AssistŒncia tØcnica 225 81 30 41 6,7 84 7 32 47 6 Por conseguinte, apesar de um ligeiro atraso, nªo Ø exacto falar-se de baixa absor(cid:231)ªo para o conjunto do PO, tratando-se antes de um desequil(cid:237)brio ao n(cid:237)vel do adiantamento dos subprogramas. A Comissªo chamou jÆ a aten(cid:231)ªo das autoridades helØnicas para a necessidade, por um lado, de fazer avan(cid:231)ar todas as medidas do PO no (cid:226)mbito do Quadro ComunitÆrio de Apoio e, por outro, de harmonizar o quadro regulamentar nacional com a legisla(cid:231)ªo europeia em matØria de telecomunica(cid:231)ıes de acordo com o subprograma 1. No que respeita (cid:224) flutua(cid:231)ªo do ritmo de realiza(cid:231)ªo do PO, esta Ø o reflexo do calendÆrio de celebra(cid:231)ªo dos diversos contratos relativos (cid:224)s infra-estruturas da rede entre OTE (Operador grego de telecomunica(cid:231)ıes) e os fornecedores de equipamento


title: Resolución legislativa que contiene el dictamen del Parlamento Europeo sobre la propuesta de Reglamento del Consejo por el que se fija, para la campaña de cría 1998/99, el importe de la ayuda para los gusanos de seda (COM(98) 0051 C4-0090/98 98/0039(CNS))(Procedimiento de consulta)

eurovoc_concepts:
EU aid
economic support
marketing year
production aid
sericulture


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1882/98 von José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL KMU

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Structural Funds
economic development
inter-company cooperation
international cooperation
small and medium-sized enterprises
trade event

text: 6. 11. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 320/1 I (Mitteilungen) EUROPÄISCHES PARLAMENT SCHRIFTLICHE ANFRAGEN MIT ANTWORT (1999/C 320/001) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-1882/98 von José García-Margallo y Marfil (PPE) an die Kommission (16. Juni 1998) Betrifft: KMU Der Bericht der Kommission an das Europäische Parlament, den Rat, den Wirtschafts- und Sozialausschuß und den Ausschuß der Regionen über die Koordinierung der Maßnahmen für kleine und mittlere Unternehmen (KMU) und das Handwerk, KOM(97) 610 endg. , Seite 64, beschreibt kurz die Kooperationsprogramme EUROPARTNERIAT und INTERPRISE zur Förderung der internationalen Zusammenarbeit zwischen KMU. Die Mehrheit der Teilnehmer an Fachmessen stellen KMU mit weniger als 500 Beschäftigten dar; diese wirken ihrerseits am Internationalisierungsprozeß anderer KMU in der Region und in Grenzgebieten mit und tragen zur Bereicherung und Entwicklung des Dienstleistungssektors in ihrer Umgebung bei. Kann die Kommission ihre Auffassung zu der Möglichkeit darlegen, ein spezielles Programm zur Stärkung des Instruments „Fachmessen“ aufzulegen, das auf die Förderung der Wirtschaft in den aus den Strukturfonds subventionierten Regionen abzielt? Antwort von Frau Wulf-Mathies im Namen der Kommission (17. September 1998) Das Programm Europartenariat wird nach Artikel 10 der Verordnung des Europäischen Fonds für regionale Entwicklung sowie im Rahmen des dritten Mehrjahresprogramms für kleine und mittlere Unternehmen (KMU) finanziert. Es zielt darauf ab, die wirtschaftliche Entwicklung der gemäß den Strukturfonds förderfähigen Regionen (Ziel-1,-2,-5b und -6-Regionen) anzukurbeln, indem die grenzüberschreitende Zusammenarbeit zwischen den KMU gefördert wird. Dieses Programm bietet den Unternehmen die Möglichkeit, potentielle Partner kennenzulernen, um über mögliche Kooperationsvereinbarungen zu diskutieren und zu verhandeln. Jährlich werden zwei solcher Veranstaltungen organisiert. Außerdem kann unter bestimmten Bedingungen die Teilnahme an Messen und Ausstellungen für eine Förderung im Rahmen der Strukturfondsprogramme in Betracht kommen. Nach den Vorschlägen der Kommission für den neuen Programmplanungszeitraum 2000-2006 (1), würden derartige Maßnahmen in den betreffenden Regionen weiterhin förderfähig bleiben. Darüber hinaus soll die Gemeinschaftsinitiative Interreg, insbesondere der Programmteil für grenzübergreifende Zusammenarbeit, aus dem ebenfalls die Teilnahme an Messen und Ausstellungen gefördert werden kann, verstärkt werden. Die Kommission ist daher der Meinung, daß es nicht erforderlich ist, hierfür ein eigenes Programm zu erstellen, wie es der Herr Abgeordnete angeregt hat. (1) ABl. C 176 vom 9. 6. 1998


title: WRITTEN QUESTION No. 1886/98 by José GARCÍA-MARGALLO Y MARFIL to the Commission. Convergence report

eurovoc_concepts:
European Economic Area
consumer price
economic convergence
goods and services
monetary policy
price index
third stage of EMU

text: 5. 2. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 31/95 Voiko komissio toimittaa ETAKHIa koskevat tiedot vuodelta 1997? (1) EYVL L 257, 27. 10. 1995, s. 1. (1999/C 31/127) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1886/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (16. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Kertomus l(cid:228)hentymisest(cid:228) Komission kertomuksessa talouksien l(cid:228)hentymisen arvioinnista ja talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen siirtymist(cid:228) koskevasta suosituksesta (KOM(98) 1999 lopull. ) sanotaan, ett(cid:228) neuvosto antoi 23. lokakuuta 1995 asetuksen (EY) 2494/95 (1), jossa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n oikeusperustasta yhdenmukaistetun menetelm(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)miseksi j(cid:228)senvaltioiden kuluttajahintaindeksien laskemista varten. Asetuksessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n asteittain kahdessa vaiheessa toteutettavasta yhdenmukaistamisesta: 1. Olemassa olevien kansallisten kuluttajahintaindeksien sis(cid:228)lt(cid:228)miin tietoihin perustuvien useiden v(cid:228)liaikaisten kuluttajahintaindeksien laatiminen, jotka korjataan niin, ett(cid:228) niill(cid:228) katetaan mahdollisimman yhdenmukai- sesti tavarat ja palvelut. 2. Yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien (YKHI) laatiminen. Kertomuksessa sanotaan my(cid:246)s, ett(cid:228) YKHI(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)en laaditaan seuraavat Euroopan aggregoidut indikaattorit: Euroopan kuluttajahintaindeksi (EKHI), Euroopan talousalueen kuluttajahintaindeksi (ETAKHI) ja tuleva rahaliiton kuluttajahintaindeksi (RLKHI). Voiko komissio toimittaa EKHI(cid:228) koskevat tiedot vuodelta 1997? (1) EYVL L 257, 27. 10. 1995, s. 1. (1999/C 31/128) KIRJALLINEN KYSYMYS E-1887/98 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): JosØ Garc(cid:237)a-Margallo y Marfil (PPE) komissiolle (16. kes(cid:228)kuuta 1998) Aihe: Kertomus l(cid:228)hentymisest(cid:228) Komission kertomuksessa talouksien l(cid:228)hentymisen arvioinnista ja talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen siirtymist(cid:228) koskevasta suosituksesta (KOM)1999 lopull. ) sanotaan, ett(cid:228) neuvosto antoi 23. lokakuuta 1995 asetuksen (EY) 2429/95 (1), jossa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n oikeusperustasta yhdenmukaistetun menetelm(cid:228)n m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)miseksi j(cid:228)senvaltioiden kuluttajahintaindeksien laskemista varten. Asetuksessa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n asteittain kahdessa vaiheessa toteutettavasta yhdenmukaistamisesta: 1. Olemassa olevien kansallisten kuluttajahintaindeksien sis(cid:228)lt(cid:228)miin tietoihin perustuvien useiden v(cid:228)liaikaisten kuluttajahintaindeksien laatiminen, jotka korjataan niin, ett(cid:228) niill(cid:228) katetaan mahdollisimman yhdenmukai- sesti tavarat ja palvelut. 2. Yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien (YKHI) laatiminen Voiko komissio selvitt(cid:228)(cid:228), mitk(cid:228) tavarat ja palvelut otettiin huomioon laadittaessa v(cid:228)liaikaisia kuluttajahintain- deksej(cid:228)? (1) EYVL L 257, 27. 10. 1995, s. 1. Komission j(cid:228)senen Yves-Thibault de Silguyn komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-1885/98, E-1886/98 ja E-1887/98 (30. hein(cid:228)kuuta 1998) Komissio on laskenut Euroopan talousalueen kuluttajahintaindeksin (ETAKHI) tammikuusta 1995 alkaen, ja pyyt(cid:228)m(cid:228)nne tiedot ovat saatavilla kuukausittain sek(cid:228) elektronisesti (NewCronos-tietokanta) ett(cid:228) painetussa muodossa (Statistics in Focus: Economy and Finance). Komissio on laskenut soveltuvin osin my(cid:246)s Euroopan kuluttajahintaindeksin (EKHI) tammikuusta 1995 alkaen, ja pyyt(cid:228)m(cid:228)nne tiedot vuodelta 1997 ovat saatavilla kuukausittain samalla tavoin kuin ETA:n kuluttajahintain- deksist(cid:228)kin


title: Résolution législative portant avis du Parlement européen sur la proposition de règlement du Conseil fixant le prix indicatif du lait et les prix d'intervention du beurre et du lait écrémé en poudre pour la campagne laitière 1998/99 (COM(98)0051 C4-0097/98 98/0045(CNS))(Procédure de consultation)

eurovoc_concepts:
butter
intervention price
marketing year
milk
skimmed milk powder
target price


title: Verordnung (EG) Nr. 1243/98 der Kommission vom 16. Juni 1998 zur Aussetzung des bei der Einfuhr von mehrblütigen (Spray) Nelken mit Ursprung in Israel zu erhebenden Präferenzzolls und Wiedereinführung des Zolls des Gemeinsamen Zolltarifs

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
floriculture
import
originating product
restoration of customs duties

formats: pdf print

text: L 171/12 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 17. 6. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 1243/98 DER KOMMISSION vom 16. Juni 1998 zur Aussetzung des bei der Einfuhr von mehrbl(cid:129)tigen (Spray) Nelken mit Ursprung in Israel zu erhebenden Pr(cid:132)ferenzzolls und Wiedereinf(cid:129)hrung des Zolls des Gemeinsamen Zolltarifs DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 4088/87 des Rates vom 21. Dezember 1987 zur Festlegung der Bedingungen f(cid:129)r die Anwendung von Pr(cid:132)ferenzz(cid:148)llen bei der Einfuhr bestimmter Waren des Blumenhandels aus Israel, Jorda- nien, Marokko, Zypern, aus Westjordanland und dem Gazastreifen (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1300/97 (2), insbesondere auf Artikel 5 Absatz 2 Buchstabe b), in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Mit der Verordnung (EWG) Nr. 4088/87 wurden die Durchf(cid:129)hrungsbestimmungen f(cid:129)r einen Pr(cid:132)ferenzzoll festgelegt, der im Rahmen eines j(cid:132)hrlich zu er(cid:148)ffnenden Zollkontingents f(cid:129)r die Einfuhr von frischen Schnitt- blumen in die Gemeinschaft auf großbl(cid:129)tige Rosen, kleinbl(cid:129)tige Rosen, einbl(cid:129)tige (Standard) Nelken und mehrbl(cid:129)tige (Spray) Nelken zu erheben ist. Die Verordnung (EG) Nr. 1981/94 des Rates (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 650/98 der Kommission (4), betrifft die Er(cid:148)ffnung und Verwaltung f(cid:129)r Bl(cid:129)ten und eines Gemeinschaftszollkontingents Bl(cid:129)tenknospen, geschnitten, frisch, mit Ursprung in Zypern, (cid:142)gypten, Israel, Malta, Marokko, Westjordanland bzw. im Gazastreifen. Mit der Verordnung (EG) Nr. 1242/98 der Kommission (5) wurden zur Anwendung dieser Regelung die gemein- schaftlichen Erzeugerpreise und Einfuhrpreise f(cid:129)r Nelken und Rosen festgesetzt. Mit der Verordnung (EWG) Nr. 700/88 der Kommis- sion (6), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 2062/97 (7), wurden die diesbez(cid:129)glichen Durchf(cid:129)hrungs- bestimmungen erlassen. (1) ABl. L 382 vom 31. 12. 1987, S. 22. (2) ABl. L 177 vom 5. 7. 1997, S. 1. (3) ABl. L 199 vom 2. 8. 1994, S. 1. (4) ABl. L 88 vom 24. 3. 1998, S. 8. (5) Siehe Seite 10 dieses Amtsblatts. (6) ABl. L 72 vom 18. 3. 1988, S. 16. (7) ABl. L 289 vom 22. 10. 1997, S. 1. Die mit Artikel 1 der Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates (8), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (9), festgelegten repr(cid:132)sentativen Marktkurse werden bei der Umrechnung der in den Drittlandsw(cid:132)hrungen ausgedr(cid:129)ckten Betr(cid:132)ge ber(cid:129)cksichtigt. Außerdem werden sie bei der Bestimmung der den W(cid:132)hrungen der landwirtschaftlichen Mitgliedstaaten Umrechnungskurse f(cid:129)r diese Umrechnungen erforderlichen Durchf(cid:129)hrungsbestim- mungen wurden mit der Verordnung (EWG) Nr. 1068/93 der Kommission (10), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 961/98 (11), erlassen. zugrunde gelegt. Die entsprechenden Gem(cid:132)ß den in (cid:154)bereinstimmung mit den Verordnungen (EWG) Nr. 4088/87 und (EWG) Nr. 700/88 getroffenen Feststellungen ist der Schluß zu ziehen, daß die Bedin- gungen nach Artikel 2 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 4088/87 f(cid:129)r die Aussetzung des Pr(cid:132)ferenzzolls f(cid:129)r mehrbl(cid:129)tige (Spray) Nelken mit Ursprung in Israel erf(cid:129)llt sind, und ist der Zoll des Gemeinsamen Zolltarifs wieder- einzuf(cid:129)hren. Das Kontingent der genannten Erzeugnisse ist im Zeit- raum vom 1. Januar bis zum 31. Dezember 1998 anwendbar. Die Aussetzung des Pr(cid:132)ferenzzolls und die Wiedereinf(cid:129)hrung des Satzes des Gemeinsamen Zolltarifs gelten deshalb bis zum Ende dieses Zeitraums. Die Kommission trifft diese Maßnahmen im Zwischen- zeitraum zweier Sitzungen des Verwaltungsausschusses – HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der mit der Verordnung (EG) Nr. 1981/94 festgesetzte, bei der Einfuhr von mehrbl(cid:129)tigen (Spray) Nelken (KN- Codes ex 0603 10 13 und ex 0603 10 53) mit Ursprung in Israel zu erhebende Pr(cid:132)ferenzzoll wird ausgesetzt und der Zoll des Gemeinsamen Zolltarifs wiedereingef(cid:129)hrt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 17. Juni 1998 in Kraft. (8) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (9) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. (10) ABl. L 108 vom 1. 5. 1993, S. 106. (11) ABl. L 135 vom 8. 5. 1998, S. 5. 17. 6. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 171/13 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 16. Juni 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission


title: Legislative resolution embodying Parliament's opinion on the proposal for a Council Regulation amending Regulation (EEC) No 822/87 on the common organization of the market in wine COM(98)0051 C4-0092/98 98/0041(CNS))(Consultation procedure)

eurovoc_concepts:
common organisation of markets
plantation
vineyard
viticulture
wine


title: Risoluzione legislativa recante il parere del Parlamento europeo sulla proposta di decisione del Consiglio relativa alla firma e alla conclusione di un accordo internazionale in forma di verbale concordato tra la Comunità europea e gli Stati Uniti d'America sulle norme relative a metodi di cattura non crudeli (COM(97)0726 C4-0014/98 97/0360(CNS)) (Procedura di consultazione)

eurovoc_concepts:
United States
approximation of laws
fur-bearing animal
hides and furskins industry
hunting
hunting regulations
international agreement
international standard
protection of animals


title: Finančna Uredba z dne 16. junija 1998 o sodelovanju pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES

eurovoc_concepts:
ACP-EU Convention
EDF
Member States' contribution
development aid
financial cooperation

text: 448 SL Uradni list Evropske unije 31998Q0430 7. 7. 1998 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 01/Zv. 1 L 191/53 FINANČNA UREDBA z dne 16. junija 1998 o sodelovanju pri razvojnem financiranju v okviru Četrte konvencije AKP-ES (98/430/ES) SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, v nadaljnjem besedilu „Pogodba ES“, ob upoštevanju Četrte konvencije AKP-ES, podpisane 15. decembra 1989 v Lomeju in spremenjene s sporazumom, podpisanim 4. novembra 1995 na Mauriciusu, v nadaljnjem besedilu „Konvencija“, ob upoštevanju Notranjega sporazuma o financiranju in upravljanju pomoči Skupnosti v okviru Četrte konvencije AKP-EGS, podpisanega 20. decembra 1995 v Bruslju (1), v nadaljnjem besedilu „Notranji sporazum“, zlasti člena 32 sporazuma, ob upoštevanju Sklepa Sveta 91/482/EGS z dne 25. julija 1991 o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj Evropski gospodarski skupnosti (2), ob upoštevanju Splošnih predpisov in splošnih pogojev za pogodbe o delu, dobavi in storitvah, financiranih s strani Evropskega razvojnega sklada (3), ki jih je 29. marca 1990 odobril Svet ministrov AKP-EGS, v nadaljnjem besedilu „Splošni predpisi in pogoji za sklenitev pogodb“, ob upoštevanju predloga Komisije, ob upoštevanju mnenja Evropske investicijske banke, v nadaljnjem besedilu „Banka“, ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (4), ker so države članice v skladu s členom 1(1) Notranjega sporazuma ustanovile osmi Evropski razvojni sklad, v nadaljnjem besedilu „ERS“; (1) UL L 229, 17. 8. 1991, str. 288. (2) UL L 263, 19. 9. 1991, str. 1. Sklep, spremenjen s Sklepom 97/803/ES (UL L 329, 29. 11. 1997, str. 50). (3) UL L 382, 31. 12. 1990, str. 3. (4) UL C 223, 22. 7. 1997, str. 1. 01/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 449 ker po členu 32 Notranjega sporazuma določbe za izvajanje tega Notranjega sporazuma ureja Finančna uredba, ki jo ob začetku veljavnosti Sporazuma sprejme Svet s kvalificirano večino iz člena 21(4) tega sporazuma, SPREJEL NASLEDNJO FINANČNO UREDBO: FINANČNI NAČRTI, PRAVILA ZA PLAČILO PRISPEVKOV DRŽAV ČLANIC V ERS IN SPLOŠNA NAČELA NASLOV I Člen 1 Znesek ERS, določen v členu 1 Notranjega sporazuma, se razdeli v skladu s Prilogo I. Razdelitev odobrenih proračunskih sredstev in pravila za prenos teh odobrenih proračunskih sredstev določata Konvencija in Notranji sporazum. odstotnih točk nad obrestno stopnjo za kratkoročne finančne posle, ki se uporablja na datum zapadlosti prispevka v plačilo na denarnem trgu zadevne države članice za eku. Ta obrestna stopnja se za vsak zamujeni mesec poviša za 0,25 %. Zvišana obrestna stopnja se uporablja v celotnem zamudnem obdobju. Zneski teh zamudnih obresti se knjižijo v dobro računa iz člena 9(2) Notra- njega sporazuma. Člen 2 Člen 3 1. K plačilu letnih prispevkov za ERS se pozove v štirih obrokih, ki zapadejo: 1. Prispevki držav članic so izraženi v ekujih. — 20. januarja, — 1. aprila, — 1. julija, — 1. novembra. Dodatni prispevki v finančnem letu, ki jih določi Svet v skladu s členom 6(3) Notranjega sporazuma, kolikor Svet ne odloči dru- gače, zapadejo v plačilo in se poravnajo v čim krajšem možnem roku, določenem v sklepu o pozivu k vplačilu teh prispevkov, ki ne more biti daljši od treh mesecev. 2. Komisija države članice čim prej in najpozneje ob začetku vsa- kega finančnega leta na podlagi sklepa Sveta iz člena 6(1) Notra- njega sporazuma obvesti o višini posameznih obrokov za pri- spevke, ki jih je treba plačati na posamezni datum zapadlosti. Komisija določi zneske, ki jih mora plačati vsaka država članica, tako da so ti sorazmerni z njenim prispevkom za ERS, določenim v členu 1(2) Notranjega sporazuma. Komisija države članice čim prej pred datumom zapadlosti vsa- kega obroka prispevkov obvesti o vsaki spremembi zneskov obročnih prispevkov, ki se opravi na podlagi stanja denarnih sredstev ERS in ocen Komisije o odhodkih za preostanek leta. 2. Vsaka država članica plača znesek svojega prispevka v ekujih. Vendar lahko države članice svoje prispevke plačujejo v nacio- nalni valuti. 3. Države članice vplačajo prispevke na poseben račun z oznako „Komisija Evropskih skupnosti — Evropski razvojni sklad“, ki je odprt pri emisijski banki te države članice ali pri finančni usta- novi, ki jo ta določi. Znesek prispevkov ostane na posebnem računu, dokler ni treba opraviti plačil iz člena 319 Konvencije. 4. Po izteku veljavnosti Konvencije Komisija na podlagi potreb in pod pogoji iz te finančne uredbe države članice pozove k vplačilu deleža prispevkov, ki ga morajo še naprej plačevati. Člen 4 1. Eku je sestavljen iz vsote zneskov valut držav članic, opredel- jene v Uredbi Sveta (ES) št. 3320/94 z dne 22. decembra 1994 v zvezi s pripravo prečiščenih besedil obstoječe zakonodaje Skup- nosti o opredelitvi ekuja po začetku veljavnosti Pogodbe o Evrop- ski uniji (1). Vsaka sprememba opredelitve ekuja, ki jo določi Svet v skladu s Pogodbo ES, se avtomatično uporablja za to določbo. 3. Če zapadli obroki prispevkov v skladu s tem členom niso pla- čani v petnajstih dneh od datuma zapadlosti, se zadevni državi članici zaračunajo obresti na neplačani znesek v višini dveh (1) UL L 350, 31. 12. 1994, str. 27. 450 SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 1 2. Vrednost ekuja v katerikoli valuti je enaka vsoti protivrednosti zneskov valut, ki sestavljajo eku, v tej valuti. Določi jo Komisija na podlagi tečajev, dnevno zabeleženih na deviznih trgih. bankah v trenutku odprtja računov, podpisi pozneje imenovanih uradnikov in uslužbencev pa ob njihovem imenovanju. Ta postopek se uporablja tudi pri deponiranju podpisov nacionalnih in regionalnih odredbodajalcev ter njihovih pooblaščencev za opravljanje poslov na plačilno-posredniških računih, ki so odprti v državah AKP ali ČDO in po potrebi na računih, odprtih v državah članicah. tečaji posameznih nacionalnih valut so Dnevni obračunski dnevno na voljo in se objavijo v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 8 3. Preračuni ekuja v nacionalne valute se načeloma opravljajo po dnevnem tečaju; v izjemnih ustrezno utemeljenih primerih je možno odstopanje od te določbe v skladu z izvedbenimi določ- bami za Finančno ureditev z dne 21. decembra 1977 o splošnem proračunu Evropskih skupnosti (1). Člen 5 iz člena 319(1) Zaradi opravljanja plačil in (4) Konvencije Komisija odpre račune pri finančnih ustanovah v državah AKP in v ČDO za plačila v nacionalnih valutah držav AKP ali lokalnih valutah ČDO ter v državah članicah za plačila v ekujih in drugih valutah. Ob upoštevanju člena 319(3) Konvencije se vplačila na teh računih obrestujejo. Ob upoštevanju člena 192 Konvencije se te obresti knjižijo v dobro računa iz člena 9(2) Notranjega sporazuma. 1. Sredstva ERS se morajo uporabiti v skladu z načeli dobrega finančnega poslovanja, zlasti z načeli varčnosti in stroškovne učinkovitosti. Določeni morajo biti kvalitativni in kvantitativni cilji, njihovo uresničitev pa je treba nadzorovati z ustreznimi kazalci. 2. V ta namen je treba pred uporabo sredstev ERS izdelati pred- hodno oceno ukrepa, ki se bo izvedel, zato da se zagotovi, da pričakovani rezultati upravičujejo uporabljena sredstva. 3. Pri vseh ukrepih se mora izvajati redno preverjanje, zlasti v zvezi z ocenami za pozive k vplačilu prispevkov iz člena 6(1) Notranjega sporazuma, zato da se lahko preveri upravičenost teh ukrepov. Člen 6 Člen 9 1. Komisija iz posebnih računov, odprtih v skladu s členom 3(3), prenese zneske, potrebne za zagotavljanje sredstev na računih, odprtih v njenem imenu skladno s členom 5. Ti prenosi se opra- vijo na podlagi denarnih potreb za projekte in programe. 2. Komisija si bo prizadevala, da bo sredstva iz posebnih raču- nov iz člena 3(3) črpala tako, da bo razdelitev njenega dobroime- tja na teh računih sorazmerna s prispevki držav članic v ERS. 1. V sklepih o financiranju, sprejetih na podlagi členov 25 do 27 Notranjega sporazuma, v zvezi s pomočjo, ki jo upravlja Skup- nost, in v finančnih sporazumih je določen rok za začetek izva- janja projekta. Po preteku tega roka se sklep o financiranju ozi- roma finančni sporazum ne uporablja več. Člen 7 2. V sklepih o financiranju iz odstavka 1 in v finančnih sporazumih je določen tudi rok za zaključek izvedbe projekta. Nadaljevanje projekta po preteku tega roka mora upravičenec ustrezno utemeljiti, Komisija pa ga mora odobriti še pred pote- kom roka. Podpisi uradnikov in uslužbencev Komisije, pooblaščenih za opravljanje poslov na računih ERS, se deponirajo pri zadevnih (1) UL L 356, 31. 12. 1977, str. 1. Uredba, nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 2444/97 (UL L 340, 11. 12. 1997, str. 1). 3. Projekt se zaključi in obveznost iz člena 20 odveže, ko pre- neha pravna obveznost, ki jo ima Komisija v okviru tega projekta do upravičenca, in ko so bila zadevna plačila in izterjave vknji- žene. 01/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 451 FINANČNO UPRAVLJANJE SREDSTEV ERS S STRANI KOMISIJE NASLOV II O d d e l e k I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 10 Ob upoštevanju člena 15(3)(c) in člena 39 se določbe tega naslova ne uporabljajo za rizični kapital in subvencionirano obrestno mero, ki ju upravlja Banka. Člen 11 1. Za upravljanje sredstev so odgovorni odredbodajalci, ki so edini pristojni za prevzemanje obveznosti za odhodke, ugotavlja- nje izterljivih zneskov in za izdajanje nalogov za izterjavo in izplačila. 2. Izterjave in izplačila zagotavlja računovodja. 3. Naloge računovodje med seboj niso združljive. odredobodajalca, finančnega nadzornika in Člen 12 V primeru upravljanja prihodkov in odhodkov prek integriranih računalniških sistemov se uporabljajo določbe oddelkov II in III tega naslova ob upoštevanju možnosti in potreb računalniškega upravljanja. V ta namen: — lahko dokazila zaradi preverjanja ostanejo pri glavnem odred- bodajalcu, knjigovodji ali njunih pooblaščencih, — se lahko podpisi in potrditve dodajo v ustrezni računalniški obliki. O vzpostavitvi računovodskega sistema ERS se posvetuje s finančnim nadzornikom. Finančni nadzornik ima dostop do podatkov sistema. 3. Pooblaščenci lahko delujejo samo v okviru pooblastil, ki so jim izrecno dodeljena. O sklepih v zvezi s prenosom pristojnosti se obvesti pooblaščence, knjigovodjo, finančnega nadzornika, glav- nega odredbodajalca in Računsko sodišče. Člen 14 1. Finančni nadzornik Komisije je finančni nadzornik ERS. Odgo- voren je za nadzor nad obveznostmi in odrejanjem izdatkov ter za nadzor nad beleženjem in izterjavo prejemkov in terjatev. Finančnemu nadzorniku lahko pri opravljanju nalog pomaga eden ali več pomočnikov finančnega nadzornika. 2. Finančni nadzornik izvaja nadzor na podlagi dokumentacije in po potrebi na kraju samem. V ta namen ima dostop do dokumen- tacije in originalnih dokazil o obveznostih, prihodkih in odhod- kih ter po potrebi do dokumentacije o odobrenih proračunskih sredstvih in dodeljenih sredstvih. Finančnemu nadzorniku se na njegovo zahtevo posredujejo vsi dokumenti in podatki, izdelani ali shranjeni na magnetnem nosilcu podatkov, za katere meni, da so potrebni pri opravljanju njegove naloge. 3. Za posebna pravila, ki se uporabljajo za finančnega nadzor- nika, se štejejo tista, ki so določena v Finančni ureditvi za splošni proračun Evropskih skupnosti. Člen 15 1. Računovodjo imenuje Komisija. Pri opravljanju nalog mu lahko pomaga eden ali več pomočnikov računovodje, ki se na podlagi utemeljenega mnenja računovodje imenujejo pod istimi pogoji kakor računovodja. 2. Računovodja je odgovoren za pobiranje prejemkov, plačeva- nje izdatkov, izterjavo terjatev in za upravljanje denarnega toka. Ob upoštevanju člena 36 je računovodja edini pooblaščen za upravljanje sredstev in premoženja. Odgovoren je za njihovo ohranitev. 3. Računovodja je odgovoren za vodenje poslovnih knjig v zvezi z: Člen 13 (a) odobrenimi proračunskimi sredstvi iz člena 1; 1. Glavnega odredbodajalca ERS, katerega naloge so določene v členu 311 Konvencije, imenuje Komisija. 2. Glavni odredbodajalec ERS lahko svoja izvedbena pooblastila za ERS prenese na pooblaščence, ki jih pod pogojem, da s tem soglaša Komisija, imenuje sam. Pravila o pristojnosti, določena v tem naslovu, se za te pooblaščence uporabljajo v okviru poobla- stil, ki se na njih prenesejo. Vsak sklep o prenosu pristojnosti navaja obseg prenosa in po potrebi njegovo trajanje. (b) obveznostmi iz člena 20; (c) s sklepi o rizičnem kapitalu in subvencionirani obrestni meri iz člena 39; (d) s plačili, prihodki in terjatvami. 4. Računovodja je odgovoren za pripravo računovodskih izkazov iz člena 66(2) Finančne uredbe. 452 SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 1 Člen 16 (a) je vknjižba pravilna; O imenovanju glavnega odredbodajalca, računovodje, pomočnika računovodje in skrbnika predujmov iz člena 36 ter o kontnem planu iz člena 40 se uradno obvesti Računsko sodišče. Komisija Računskemu sodišču pošlje postopkovna pravila, ki jih sprejme za finančno področje. (b) je ocena terjatve pravilna in skladna z veljavnimi določbami za upravljanje ERS in z vsakim drugim aktom, sprejetim z izvajanjem teh določb, ter z načeli dobrega finančnega poslo- vanja iz člena 8. O d d e l e k I I PRIHODKI IN TERJATVE Člen 17 Finančni nadzornik lahko potrditev zavrne, če meni, da pogoji iz odstavkov (a) in (b) niso izpolnjeni. Komisija lahko z ustrezno utemeljenim sklepom na lastno odgovornost zavrnitev ovrže. Ta sklep je pravnomočen. Finanč- nemu nadzorniku se pošlje v vednost. Komisija Računsko sodišče v roku enega meseca obvesti o vsakem takem sklepu. 2. Brez poseganja v člen 12 glavni odredbodajalec za vsako ugo- tovljeno, tekočo in zapadlo terjatev ERS v okviru uporabe sredstev ERS izda nalog za izterjavo, ki se skupaj z dokazili pošlje v pred- hodno potrditev finančnemu nadzorniku. Potem ko finančni nadzornik naloge za izterjavo potrdi, jih računovodja vknjiži. 1. Prihodke ERS sestavljajo plačila držav članic skladno z Notra- njim sporazumom, prihodki iz depozitov in vsakega drugega zne- ska, katerega odobritev odloči Svet. S potrditvijo se dokaže, da: 2. Spremljanje in vknjižbo plačil ter drugih prihodkov iz držav članic zagotavlja računovodja. (a) je prihodek vknjižen pod pravilno postavko; (b) je nalog pravilen in skladen z veljavnimi določbami; 3. Za vse druge prihodke računovodja izdela odredbo o prihodkih, ki se pošlje finančnemu nadzorniku v predhodno potr- ditev. S predhodno potrditvijo finančnega nadzornika se dokaže, da: (a) je vknjižba pravilna; (c) so dokazila pravilna; (d) je dolžnik pravilno označen; (b) je odredba o prihodkih pravilna in skladna z veljavnimi določ- (e) je datum zapadlosti označen; bami; (c) so dokazila pravilna; (f) se nalog sklada z dobrim finančnim poslovanjem iz člena 8; (d) je odredba skladna z dobrim finančnim poslovanjem; (g) sta znesek in valuta izterjave pravilna. (e) sta znesek in valuta prihodka pravilna. V primeru zavrnjene potrditve se uporabi tretji pododstavek odstavka 1. Vknjižba prihodkov postane dokončna po potrditvi finančnega nadzornika. Člen 18 1. Za vsak ukrep ali okoliščino, ki bi utegnila povzročiti ali spre- meniti terjatev ERS in o kateri nacionalni odredbodajalec obvesti Komisijo, mora glavni odredbodajalec prej izdelati oceno terjatve. Te ocene se pošljejo finančnemu nadzorniku v potrditev in raču- novodji v začasno vknjižbo. V ocenah se navedejo vrsta terjatve, njen ocenjeni znesek in mesto vknjižbe ter ime dolžnika. S potr- ditvijo finančnega nadzornika se dokaže, da: 3. Če glavni odredbodajalec opusti izterjavo terjatve iz odstavka 1, pošlje pred tem predlog o razveljavitvi finančnemu nadzorniku v potrditev in računovodji v vednost. S potrditvijo finančnega nadzornika se dokaže pravilnost opustitve in njena skladnost z načeli dobrega finančnega poslovanja. Zadevni predlog računovodja evidentira. V primeru zavrnjene potrditve se uporabi tretji pododstavek odstavka 1. 4. Če finančni nadzornik ugotovi, da nalog za izterjavo ni bil izdan ali terjatev ni bila izterjana, o tem obvesti Komisijo. 01/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 453 Člen 19 (a) skladnost s členom 20(1); 1. Računovodja prevzame odgovornost za pravilno izdane naloge za izterjavo. (b) pravilnost vknjižbe; 2. Računovodja poskrbi, da se terjatve iz člena 18 izterjajo ob datumih, določenih v nalogih za izterjavo, in zagotovi varovanje zadevnih pravic Skupnosti. 3. Računovodja glavnega odredbodajalca in finančnega nadzor- nika obvesti o terjatvah, ki v predvidenih rokih niso bile izterjane. 4. Če je potrebno, začne postopek izterjave. O d d e l e k I I I PREVZEM OBVEZNOSTI, POTRDITEV, ODREDITEV IN PLAČILO IZDATKOV 1. Prevzem obveznosti za odhodke Člen 20 1. Pri vseh ukrepih, ki bi lahko povzročili odhodek v breme ERS, mora glavni odredbodajalec prej vložiti predlog za prevzem obveznosti in lahko utemeljuje pravne obveznosti do tretjih šele, ko finančni nadzornik odobri predlog za prevzem obveznosti in ko Komisija sprejme sklep o financiranju. 2. Obveznosti za odhodke se lahko prevzemajo na podlagi sklepov o financiranju, ki jih sprejme Komisija skladno s členi 25 do 27 Notranjega sporazuma, in določb, ki tej dovoljujejo dodel- jevanje finančne podpore iz naslova ERS. Člen 21 1. Brez poseganja v člen 12 se predlogi za prevzem obveznosti skupaj z dokazili pošljejo finančnemu nadzorniku. Iz njih so raz- vidni zlasti namen odhodka, njegov ocenjeni znesek, mesto vknjižbe in tudi opis finančnega upravičenca. 2. Predloge za prevzem obveznosti računovodja, potem ko jih potrdi finančni nadzornik in Komisija sprejme sklep o financira- nju, razglasi za odobrene. (c) razpoložljivost sredstev; (d) pravilnost in skladnost finančnega predloga z veljavnimi določbami za ERS; (e) uporaba načel dobrega finančnega poslovanja iz člena 8. 2. Potrditev ne more biti pogojna. Člen 23 1. Finančni nadzornik lahko potrditev zavrne, če meni, da pogoji iz člena 22 niso izpolnjeni. Vsako zavrnjeno potrditev mora finančni nadzornik v pisni obliki ustrezno utemeljiti. O zavrnitvi se obvesti glavnega odredbodajalca. Če je potrditev zavrnjena in glavni odredbodajalec predlog ohrani, se zadeva v odločitev predloži Komisiji. 2. Komisija lahko, razen v primerih, ko gre za razpoložljivost sredstev, z ustrezno utemeljenim sklepom na lastno odgovornost zavrnitev ovrže. Ta finančnemu nadzorniku se pošlje v vednost. Komisija v roku enega meseca o vsakem takem sklepu obvesti Računsko sodišče. sklep je pravnomočen; 2. Dodeljena sredstva Člen 24 1. Pogodbe, ki jih sklene upravičenec za izvedbo projekta ali pro- grama, na katerega se nanaša sklep o financiranju iz člena 20(2), in jih odobri vodja delegacije, glavni odredbodajalec vknjiži v računovodskem sistemu. Ta vknjižba nosi oznako dodeljena sredstva. Enako velja za pogodbe in predračune stroškov, ki jih neposredno ali za račun upravičenca sklene Komisija zaradi izvedbe teh projektov in programov. 2. Vknjižena dodeljena sredstva se uporabijo za obveznosti iz sklepov o financiranju iz člena 20(2). 3. Potrditev odhodkov Člen 25 Potrditev odhodkov je dejanje, s katerim glavni odredbodajalec: Člen 22 (a) preveri obstoj upnikove terjatve; (b) določi in preveri obstoj in znesek terjatve; 1. S strani finančnega nadzornika potrjenim predlogom o pre- vzemu obveznosti za odhodke se dokaže: (c) preveri pogoje za zapadlost terjatve. 454 SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 1 Člen 26 Člen 30 1. Za vsako potrditev odhodka je treba predložiti dokazila, ki potrjujejo terjatev upnika in po potrebi opravljeno storitev ali obstoj dokumenta, ki upravičuje plačilo. Dokazila, ki se morajo priložiti plačilnemu nalogu, morajo biti glede na vrsto in vsebino takšna, da omogočajo izvajanje kontrol iz členov 25 in 29. 1. Ob upoštevanju člena 35 se plačilni nalogi v predhodno potr- ditev pošljejo finančnemu nadzorniku. S predhodno potrditvijo se dokaže, da: (a) je bil plačilni nalog pravilno izdan; 2. Za nekatere vrste odhodkov se lahko odobrijo predujmi. (b) se plačilni nalog ujema z upnikovo terjatvijo; 3. Glavni odredbodajalec, pooblaščen za potrjevanje odhodkov, sam pregleda dokazila ali na lastno odgovornost preveri, da je bil ta pregled opravljen. (c) je bila vknjižba pravilna; (d) so sredstva razpoložljiva; (e) so dokazila pravilna; (f) je dolžnik pravilno označen. 4. Odreditev plačila izdatkov Člen 27 Odreditev plačila s katerim glavni izdatkov je dejanje, odredbodajalec računovodji z izdajo plačilnega naloga naroči plačati izdatek, ki ga je potrdil. Člen 28 Plačilni nalog mora vsebovati: (a) mesto vknjižbe; (b) s številkami in besedami izraženi plačljivi znesek in valuto plačila; (c) ime in naslov upravičenca; (d) bančni račun; (e) način plačila; (f) namen odhodka. 2. V primeru zavrnjene potrditve se uporabi člen 23. 3. Po potrditvi, ki jo opravi finančni nadzornik, se izvirnik pla- čilnega naloga, kateremu so priložena dokazila, pošlje računovo- dji. 5. Plačilo izdatkov Člen 31 1. Brez poseganja v člena 313 in 319(8) Konvencije o pristojnostih nacionalnega odredbodajalca in finančnih obvezno- stih odgovornih za upravljanje in izvajanje sodelovanja pri razvojnem financiranju je plačilo tisto končno dejanje, s katerim ERS izpolni svoje obveznosti do upnikov. 2. Ob upoštevanju člena 36 računovodja zagotovi plačilo izdat- kov v mejah razpoložljivih sredstev. Člen 32 Plačilni nalog podpiše odredbodajalec. in z datumom opremi glavni Kadar pride do napake ali se izpodbija veljavnost izpolnitve obveznosti oziroma niso upoštevane v tej ureditvi predpisane formalnosti, mora računovodja zadržati izplačilo. Člen 29 Člen 33 1. Plačilnemu nalogu se priložijo originalna dokazila; ta vsebu- jejo ali pa jim je priložena izjava, s katero se potrjuje pravilnost plačljivih zneskov, dospetje dobave ali izvedba storitve. Plačilni nalog prikazuje številko in datum potrditve ustreznih prevzemov obveznosti. 1. Če se izplačilo zadrži, računovodja razloge za to obrazloži v pisni izjavi, ki jo nemudoma pošlje glavnemu odredbodajalcu in v vednost finančnemu nadzorniku. 2. Kopije dokazil, katerih skladnost z izvirniki potrdi glavni odredbodajalec ali vodja delegacije Komisije, se lahko v ustrezno utemeljenih primerih sprejmejo namesto izvirnikov. 2. Glavni odredbodajalec lahko, razen kadar se izpodbija veljavnost izpolnitve obveznosti, v primeru zadržanja izplačila zadevo predloži Komisiji. Komisija lahko pisno na lastno odgovornost zahteva, da se izplačilo opravi. 01/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 455 Člen 34 1. Plačila se opravijo preko bančnih računov, navedenih v členu 5. Postopke za odpiranje, upravljanje in uporabo teh raču- nov določi Komisija. 2. Ti pogoji zlasti predvidevajo, da se čeki in virmanski nalogi opremijo z dvojnim podpisom, pri čemer mora biti en podpis računovodje ali pomočnika računovodje oziroma skrbnika pred- ujmov. Pogoji poleg tega določajo izdatke, katerih izplačilo se mora obvezno opraviti s čekom ali nakazilom. O d d e l e k I V RAČUNOVODSTVO Člen 37 Poslovne knjige se vodijo v ekujih na podlagi koledarskega leta po metodi „dvostavnega knjigovodstva“. 6. Plačila, ki se opravijo na kraju samem Člen 35 Poslovne knjige zajemajo: (a) odobrena proračunska sredstva; 1. Če vodja delegacije izvaja pooblastila glavnega odredbodajalca v skladu s prenosom iz člena 13, lahko ustrezna izplačila na kraju samem opravi pomočnik računovodje, ki se imenuje pod pogoji iz člena 15. (b) obveznosti; (c) dodeljena sredstva; Pomočnik računovodje opravlja izplačila v nacionalni valuti preko plačilno-posredniškega računa v državi AKP ali ČDO in po potrebi izplačila v tujih valutah preko enega ali več plačilno- posredniških računov v Skupnosti. (d) prihodke, plačila, ugotovljene terjatve in izterjave enega leta v polni višini in brez kakršnega koli prilagajanja med njimi: 2. Vknjižba plačil, opravljenih na podlagi odstavka 1, na račune ERS, se lahko zaupa tudi pomočniku računovodje. Podprte so z dokazili. 3. Pri izplačilih, ki jih izvrši pomočnik računovodje na podlagi prenosa, finančni nadzornik po njihovi izvršitvi ali po potrebi po njihovi vknjižbi opravi kontrolo. Če so dodeljena sredstva, prihodki, plačila in terjatve izraženi v nacionalni valuti, mora računovodski sistem poleg vknjižbe v ekujih omogočiti tudi vknjižbo v nacionalni valuti. 7. Predujemski računi Člen 36 1. Za plačevanje določenih vrst izdatkov se lahko z odločitvijo glavnega odredbodajalca po pridobitvi ugodnega mnenja računovodje in finančnega nadzornika oblikujejo predujemski računi. 2. Samo računovodja lahko zagotavlja sredstva na predujemskih računih. 3. Postopki za upravljanje predujemskih računov določajo zlasti: (a) imenovanje skrbnikov predujmov; (b) vrsto in najvišji znesek vsakega plačljivega izdatka; (c) najvišji znesek predujmov, ki se lahko odobrijo; (d) postopke in roke za predložitev dokazil; (e) odgovornost skrbnikov predujmov. 4. Glavni odredbodajalec in računovodja sprejmeta potrebne ukrepe za pravočasno določitev natančnih zneskov predujmov, odobrenih v skladu s tem členom. Člen 38 1. Obveznosti vrednosti sklepov o financiranju, ki jih sprejme Komisija. iz člena 20(2) se vknjižijo v ekujih v višini 2. Dodeljena sredstva iz člena 24 se vknjižijo v ekujih v višini protivrednosti pogodb in predračunov stroškov, ki jih sklenejo upravičene države AKP ali ČDO ali Komisija v okviru izvedbe projekta. Ta protivrednost po potrebi zajema: (a) rezervacijo za plačilo (vračljivih) stroškov ob predložitvi doka- zil; (b) rezervacijo za spremembo cene in za nepredvidljive primere, kot je določeno v pogodbah, ki jih financira ERS; (c) finančno rezervacijo zaradi nihanja menjalnih tečajev. 3. Pri dokončni vknjižbi plačil, ki se opravijo v okviru projektov ali programov iz Naslova III Tretjega dela konvencije, se uporabijo obračunski tečaji tistega dne, ko se plačila dejansko opravijo. Ta datum ustreza dnevu, ko so bili obremenjeni računi Komisije iz člena 5 te ureditve. 456 SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 1 4. Vsa računovodska dokumentacija o izvedbi obveznosti se hrani v obdobju pet let, ki se šteje od datuma sklepa, s katerim je bila v skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma dana razrešnica o uresničevanju ERS za finančno leto, ko je bila obveznost knjigovodsko zaključena. Člen 39 1. Komisija vodi poslovne knjige o rizičnem kapitalu in subvencioniranih obrestnih merah, ki jih upravlja Banka za račun Skupnosti. 2. Preden upravni odbor Banke v skladu s členom 29(3) in (4) Notranjega sporazuma sprejme sklep o financiranju, glavni odredbodajalec predlog za evidentiranje sklepa pošlje finančnemu nadzorniku in računovodji. 3. Iz predloga so razvidni zlasti namen odhodka, njegov ocenjeni znesek, mesto vknjižbe in tudi finančni upravičenec. S potrditvijo finančnega nadzornika se dokaže: (a) pravilnost vknjižbe; (b) razpoložljivost sredstev. Računovodja predlog razglasi za pravnomočnega, potem ko upravni odbor Banke sprejme sklep o financiranju. 4. (a) Sklepi o financiranju z rizičnim kapitalom, ki jih sprejme Banka, se vknjižijo v nominalni vrednosti. (b) Subvencionirane obrestne mere se predhodno vknjižijo na podlagi vrednosti, ki jo oceni Komisija ob sprejetju sklepa, dokončna vknjižba pa se opravi, ko Banka sporoči znesek subvencionirane obrestne mere, ki ga določi ob podpisu pogodbe. Ta znesek se prilagodi ob izteku pogodbe. 5. Zahtevke za plačilo sredstev iz člena 59(2) in 61(3) glavni odredbodajalec v potrditev pošlje finančnemu nadzorniku. V plačilnih zahtevkih se navede: (a) mesto vknjižbe; (b) s številkami in besedami izraženi plačljivi znesek in valuta plačila; (c) ime in naslov upravičenca; (d) bančni račun in način plačila; (e) namen odhodka; (f) datum valutacije plačila. 6. Plačilo opravi in ga vknjiži računovodja. Člen 40 1. Vknjižbe v poslovne knjige se opravljajo v skladu s kontnim planom, katerega nomenklatura proračunskih postavk vsebuje jasno ločevanje med računovodskimi izkazi ter bilanco prihod- kov in odhodkov. 2. Komisija na predlog računovodje določi natančne pogoje za pripravo in izvajanje kontnega plana. Člen 41 Poslovne knjige se zaključijo z iztekom finančnega leta zaradi izdelave računovodskih izkazov ter bilanco prihodkov in odhodkov ERS. Slednji se v mnenje predložijo finančnemu nadzorniku. Oddelek V ODGOVORNOST ODREDBODAJALCEV, FINANČNIH NADZORNIKOV, RAČUNOVODIJ IN SKRBNIKOV PREDUJMOV Člen 42 disciplinsko in morebiti Brez poseganja v člen 133(1)(f) ali člen 319(8) Konvencije je vsak odškodninsko odredbodajalec odgovoren, če pri ugotavljanju terjatev, ki se morajo izterjati za ERS, prevzemanju obveznosti za odhodke, podpisovanju plačilnih nalogov ali izdajanju nalogov za izterjavo ne ravna v skladu s to ureditvijo. Enako velja, če iz neupravičenih razlogov ne izda ali zamudi izdajo naloga za plačilo ali izterjavo, kar ima lahko za posledico civilnopravno odgovornost Komisije do tretjih. Člen 43 Vsak finančni nadzornik je disciplinsko in morebiti odškodninsko odgovoren za dejanja, ki jih opravi v okviru izvajanja svojih nalog, zlasti če potrdi odhodek, ki presega odobrena proračunska sredstva. Člen 44 1. Računovodja in pomočniki računovodje so disciplinsko in morebiti odškodninsko odgovorni za plačila, ki jih opravljajo brez upoštevanja člena 32. 7. Prenehanje veljavnosti sklepa o financiranju in vračilo razpo- ložljivih sredstev ustreznim dodeljenim proračunskim sredstvom se izvrši na zahtevo Banke. Disciplinsko in odškodninsko so odgovorni za vsako izgubo ali zmanjšanje denarnih sredstev, imetja in dokumentov, ki jih hra- nijo, če je taka izguba ali zmanjšanje rezultat njihove namerne napake ali hude malomarnosti. 01/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 457 Pod enakimi pogoji so odgovorni za pravilno izvrševanje nalo- gov, ki jih dobijo v zvezi z uporabo in upravljanjem računov, ki jih vodijo priznane finančne institucije, zlasti: (a) če se izterjave ali plačila, ki so jih opravili, ne skladajo z zneski na ustreznih nalogih za izterjavo ali izplačilo; (b) če opravijo izplačilo strankam, ki niso upravičene prejemnice plačila. 2. Vsak skrbnik predujmov je disciplinsko in morebiti odškod- ninsko odgovoren: (a) če z ustreznimi dokumenti ne more dokazati izplačil, ki jih je opravil; (b) če opravi izplačilo strankam, ki niso upravičene prejemnice plačila. Disciplinsko in odškodninsko je odgovoren za vsako izgubo ali zmanjšanje denarnih sredstev, imetja in dokumentov, ki jih hrani, če je taka izguba ali zmanjšanje rezultat njegove namerne napake ali hude malomarnosti. 3. Računovodja, pomočniki računovodje in skrbniki predujmov se zavarujejo za tveganja, ki izhajajo iz tega člena in ki jih ne more pokriti jamstveni sklad iz odstavka 4. S tem povezane stroške zavarovanja krije Komisija. 4. Posebna nadomestila se dodelijo računovodji, pomočnikom računovodje in skrbnikom predujmov. Znesek teh nadomestil določi Komisija. Ustrezni zneski teh nadomestil se mesečno knji- žijo v dobro na račun, ki ga odpre Komisija na ime vsakega od teh uslužbencev, zato da se oblikuje jamstveni sklad, namenjen kritju morebitnega blagajniškega ali bančnega primanjkljaja, za katerega bi bila zadevna oseba odgovorna. Dobroimetje na teh jamstvenih računih se zadevnim osebam izplača po prenehanju njihove funkcije računovodje ali skrbnika predujmov, računovodji pa se mora prej dati razrešnica iz člena 46. Člen 45 finančni in njegovi pooblaščenci, Glavni odredbodajalec nadzorniki, računovodje in skrbniki predujmov so lahko disciplinsko in odškodninsko odgovorni pod pogoji iz člena 22 in 86 do 89 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti. Člen 46 Komisija ima na voljo dve leti, ki se štejeta od dneva predložitve računovodskih razrešnici odloči Svetu, računovodjem za ustrezne računovodske posle. izkazov da o NASLOV III IZVEDBENI UKREPI O d d e l e k I 2. Razpisi in pogodbe IZVAJANJE FINANČNIH POSLOV ERS, KI JIH UPRAVLJA KOMISIJA 1. Splošno Člen 47 Če se odobrena pomoč dodeli naprej končnemu posojilojemalcu skladno s členi 219(5), 233(3) in 266 Konvencije, finančni sporazum natančno predvideva pogoje za to posojilo, med drugim obrestno mero, trajanje posojila, čas do začetka vračanja posojila ter podrobnosti uporabe sredstev, ki izhajajo iz vračila glavnice in obresti. Ti pogoji bodo določeni ob upoštevanju vseh ustreznih določb Konvencije, zlasti členov 233(4)(b), 240(1)(a) in 291. Člen 48 Člen 49 1. Komisija sprejme vse potrebne ukrepe za učinkovito obveščanje zadevnih gospodarskih subjektov, zlasti z rednim objavljanjem napovedi pogodb, financiranih iz sredstev ERS. 2. Komisija poskrbi, da se naslednje čim ustrezneje objavi: (a) z navedbo predmeta, vsebine in vrednosti predvidenih pogodb: — enkrat letno napovedi pogodb, ki se sklenejo za storitve in projekte tehničnega sodelovanja v obdobju dvanajstih mesecev, ki sledi objavi javnega razpisa za zbiranje ponudb, — enkrat na četrtletje spremembe napovedi iz prve alinee; Komisija, ki je na podlagi člena 319 Konvencije odgovorna za terjatve v zvezi z zamujenimi plačili, te poravna s sredstvi z računa, opredeljenega v členu 9(2) Notranjega sporazuma. (b) rezultati javnih razpisov za zbiranje ponudb v čim krajšem možnem času. 458 SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 1 3. Podoben postopek se uporablja pri sporočanju sklepov o dejavnosti v zvezi z izvajanjem študij in zagotavljanjem tehnične pomoči. 2. Pogodbe, pri katerih je v okviru uvoznih programov določeno zagotavljanje deviznih sredstev, se lahko glasijo na drugo valuto, kot so valute držav AKP ali eku, vključno z valuto države, ki ni pogodbenica Konvencije. Člen 50 Komisija Svet vsako leto obvesti o pogodbah, ki so bile sklenjene v zadevnem letu. Sporoči mu ukrepe, ki jih je morala sprejeti ali jih namerava sprejeti za izboljšanje konkurenčnih pogojev pri sodelovanju na javnih razpisih za zbiranje ponudb ERS. 3. Pri vsakem predujmu v okviru programa strukturnega prilaga- janja Komisija preveri pravilnost in skladnost glede upravičenosti uporabe teh sredstev ter določb, ki se uporabljajo v skladu s čle- noma 246, 248 in členom 294(1)(b) Konvencije in člena 20 Notranjega sporazuma. Komisija v svojem poročilu Svetu predloži podatke, na podlagi katerih lahko ta presodi, ali so ukrepi, ki jih je Komisija sprejela, vsem podjetjem posameznih držav članic, držav AKP ter pridruženih držav in ozemelj omogočili enake možnosti za dostop do pogodb o delu, dobavi in storitvah, ki jih financira ERS. Člen 51 4. Upravljanje sistema uravnavanja prihodkov od izvoza (Stabex) Podatki o pogodbah, sklenjenih na podlagi neposrednega dogovora, pogodbah o delu, dobavi in storitvah, sklenjenih na podlagi omejenega javnega razpisa za zbiranje ponudb, ali o neposrednih pogodbah o delu, so zajeti v letnem poročilu, ki se pošlje Svetu v skladu s členom 50. Člen 52 1. Brez poseganja v člen 20(1)(c) Notranjega sporazuma se določbe Splošnih predpisov in splošnih pogojev za sklenitev pogodb uporabljajo za vse razpise in pogodbe, ki jih financira ERS. Plačilni pogoji in valuta ali valute, v katerih se izvrši plačilo, se predvidijo v besedilu zadevnih pogodb. 2. Pri določanju zneska ponudbe za pogodbe, ki jih financira ERS, mora ponudnik upoštevati veljavne davčne določbe na pod- lagi členov 308, 309 in 310 Konvencije. 3. Če se plačilo izvrši v nacionalni valuti države AKP, se to opravi preko banke s sedežem v tej državi ali državi, kjer se nahaja registrirani sedež pogodbenika. Če se plačilo izvrši v ekujih ali v tuji valuti, se to opravi preko banke ali priznanega posrednika s sedežem v državi članici ali državi AKP oziroma državi, kjer se nahaja registrirani sedež pogodbenika. Člen 54 Letna sredstva sistema Stabex iz člena 191 Konvencije upravlja Komisija skladno z naslednjimi postopki: (a) Polovica vsakega letnega obroka se 1. aprila oz. 1. julija knjiži v dobro sistema in nakaže na posebni bančni račun Stabexa. Vendar se prva polovica letnega obroka vsako leto po potrebi zmanjša za predhodno uporabljeni znesek v preteklem letu v skladu s členom 194(1) Konvencije. Druga polovica letnega obroka se vsako leto po potrebi poviša za predhodno uporab- ljeni znesek sledečega leta v skladu s členom 194(1) Konven- cije. Terjatve Stabexa v letu, ko začne veljati Konvencija, se na dan začetka veljavnosti te finančne ureditve nakažejo na račun Stabexa z valutacijo zgoraj omenjenih datumov zapadlosti. Vendar lahko država članica, ki dolguje svoj prispevek, tega pretvori v odprto terjatev, ki se pod pogoji iz Priloge II za sistem obrestuje; (b) zneski letnih obrokov, knjiženih v dobro Stabexovega sistema, se obrestujejo na naslednji način: — od 1. aprila vsakega leta za prvo polovico vsakega letnega iz in transferji, plačani obroka, minus predujmi Stabexovega sistema sredstev, 3. Pomoč za strukturno prilagajanje vico letnega obroka; — od 1. julija vsakega leta na podoben način za drugo polo- Člen 53 1. Pomoč za programe strukturnega prilagajanja iz Konvencije se izvaja v skladu s členi 243 do 248. (c) vsak del letnega obroka, ki ni bil plačan v obliki predujmov ali transferjev, prinaša do njegove porabe v naslednjem finančnem letu nadaljnje obresti, ki se pripišejo sredstvom sistema; 01/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 459 (d) transferji iz člena 211 Konvencije se opravijo v ekujih na račun, ki se obrestuje in ga v medsebojnem sporazumu izbe- reta država AKP in Komisija ter je odprt v državi članici Skup- nosti. Vse obresti, ki se natečejo, se knjižijo v dobro tega računa. Za vsak dvig, ki se opravi na tem računu, sta potrebna dva podpisa, in sicer podpis osebe, ki jo imenuje zadevna država AKP, in podpis vodje delegacije Komisije. Sredstva na tem računu, vključno z natečenimi obrestmi, se sprostijo v skladu s členom 186(2) Konvencije. Člen 55 V primeru predhodne uporabe obroka naslednjega leta v skladu s členom 194 Konvencije se predujmi iz člena 206 Konvencije sorazmerno znižajo. Člen 56 Četrtletno poročilo državam članicam o stanju denarnih sredstev ERS iz člena 2(1) vsebuje posebne informacije o finančnem položaju sistema Stabex. Skupnosti ter, v primeru lastništva delnic, obseg s temi posli pove- zanih pravic družbenikov. V sklepu se upoštevajo tudi določbe člena 234(2) Konvencije o odgovornostih za tečajna tveganja. Rizičnokapitalske posle kot pooblaščenec Komisije sklepa Banka. 2. Pri vsakem izplačilu Banka od Komisije zahteva, da v ekujih plača znesek izplačanega rizičnega kapitala. Komisija ta znesek plača najpozneje v enaindvajsetih dneh po prejetju zahtevka za plačilo, pri čemer se za datum valutacije šteje datum izplačila Banke. 3. Če se izplačilo opravi v drugih valutah kot v ekujih, se pri določitvi izplačljivih zneskov uporabijo menjalni tečaji, ki jih dobi Banka od korespondenčne banke, pristojne za devizno poslova- nje. Posojilojemalec uporabi za izračun terjatev iz naslova prejemkov, prihodkov in vračil iz rizičnokapitalskih poslov menjalne tečaje za eku, ki so v veljavi mesec dni pred datumom plačila. Člen 57 4. Terjatve iz naslova prejemkov, prihodkov in vračil iz rizičnokapitalskih poslov izterja Banka za račun Skupnosti v skladu s členom 60. Če je zaradi izračuna višine transferja ali predujma potreben preračun statističnega podatka, izraženega v nacionalni valuti zadevne države AKP, ali kakšne druge valute v ekuje, se kot menjalni tečaj uporabi poprečni letni tečaj, ki velja v letu, na katero se statistike nanašajo. O d d e l e k I I POMOČ, KI JO UPRAVLJA BANKA Člen 60 jih v obliki prejemkov, prihodkov ali vračil Zneski, ki iz rizičnokapitalskih poslov izterja Banka, se knjižijo v dobro posebnega računa, odprtega v imenu Skupnosti za države članice ustrezno z njihovimi prispevki za ERS. Ta račun je izražen v ekujih in ga upravlja Banka v skladu s členom 9(1) Notranjega sporazuma. Banka se z državami članicami dogovori o podatkih, ki jih je treba zagotoviti v zvezi s tem računom. Člen 58 O tehničnih podrobnostih upravljanja tega računa, vključno z določitvijo njegovega obrestovanja, se dogovorita Svet in Banka v soglasju s Komisijo. Banka Komisiji na začetku vsakega četrtletja sporoči ocene vseh zneskov, ki jih bo v tem četrtletju terjala ERS v zvezi z rizičnim kapitalom ali subvencioniranimi obrestnimi merami, ki jih upravlja Banka v skladu s členom 10 Notranjega sporazuma. 1. Rizični kapital Člen 59 1. Vsak sklep o odobritvi rizičnega kapitala določa zgornjo mejo in za finančno odgovornost za prevzemanje obveznosti 2. Subvencionirana posojila Člen 61 1. V skladu s členom 235 Konvencije se skupni znesek subvencioniranih obrestnih mer za vsako posojilo Banke izračuna v ekujih na podlagi sestavljene obrestne mere, izračunane po postopku iz odstavka 3(c) tega člena. 460 SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 1 2. Ob podpisu vsake pogodbe o subvencioniranem posojilu Banka Komisiji sporoči ocenjeni skupni znesek subvencioniranih obresti, izražen v ekujih. zadevna izplačila posojil, če za posojilo ne bi bila odobrena subvencionirana obrestna mera; ta sestavljena obrestna mera se zmanjša za štiri desetinke odstotne točke. 3. Pri izplačilu vsakega obroka posojila Banka od Komisije zahteva plačilo zadevnih subvencioniranih obresti, ki se izraču- najo: (a) na podlagi v ekujih izražene protivrednosti zneskov valut, v katerih je bil obrok izplačan, po menjalnem tečaju za zadevne valute in eku, ki se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti in velja na dan določitve izplačljivih zneskov valut, ki se spo- roči Komisiji; (b) z uporabo odstotne stopnje subvencionirane obresti za nižajoče se letne zneske glavnice, ki zapadejo v plačilo na vsa- kokratni datum vračila; (c) na podlagi trenutne vrednosti subvencioniranih obresti za posojilna izplačila, pri čemer se trenutna vrednost izračuna na podlagi sestavljene obrestne mere, ki ustreza dejanski letni obrestni stopnji, ki bi jo dobila Banka v valuti ali valutah za 4. Komisija subvencionirani znesek, ki se izračuna v skladu s iz odstavka 3, nakaže v ekujih najpozneje v postopki enaindvajsetih dneh po prejetju zahtevka za plačilo, pri čemer je datum valutacije datum izplačila ustreznega posojilnega obroka. 5. V primeru predčasnega vračila celotnega subvencioniranega posojila Banka Komisiji na datum prvega pogodbenega roka vračila, ki sledi predčasnemu plačilu, nakaže celotni saldo diskontirane subvencije, ki se uskladi za obdobje med prejetjem in plačilom Banke. V primeru delnega vračila takšnega posojila se plačilo Banke Komisiji nanaša samo na predčasno plačani del posojila. 6. Z zneski, ki se vrnejo Komisiji, se povišajo razpoložljiva sredstva za financiranje subvencioniranih obrestnih mer iz člena 4 Notranjega sporazuma. 7. Vsa plačila iz tega člena se opravijo v ekujih. NASLOV IV IZVRŠILNI ORGANI 1. Glavni odredbodajalec Člen 64 Člen 62 Poslovanje, povezano z izvajanjem projektov, vodi nacionalni ali regionalni odredbodajalec v tesnem sodelovanju z vodjo delegacije v skladu s členoma 313 in 317 Konvencije. Glavni odredbodajalec ERS iz člena 311 Konvencije sprejme vse potrebne ukrepe za izvajanje členov 294 do 307 Konvencije. Vodja delegacije mora pri izvajanju nalog iz člena 316 upoštevati to finančno uredbo. Člen 63 1. Glavni odredbodajalec sprejme vse ukrepe, s katerimi zagotovi, da nacionalni ali regionalni odredbodajalci izvajajo naloge, za katere so pristojni na podlagi Konvencije in zlasti členov 312 do 315. 2. Če glavni odredbodajalec ERS izve za problem v poteku postopkov v zvezi z upravljanjem sredstev ERS, skupaj z nacio- nalnim ali regionalnim odredbodajalcem stori vse potrebno za izboljšanje položaja, in sprejme po potrebi vse ustrezne ukrepe, vključno z začasno zamenjavo, ki jo opravi glavni odredbodajalec, če nacionalni ali regionalni odredbodajalec ne izvaja ali ni zmo- žen izvajati nalog, ki so mu bile zaupane s Konvencijo. 2. Plačilni posrednik Člen 65 Odnose med Komisijo in plačilnimi posredniki iz člena 319 Konvencije urejajo pogodbe, za katere se zahteva predhodna potrditev, ki jo opravi finančni nadzornik. Podpisane pogodbe se pošljejo Računskemu sodišču. 01/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 461 NASLOV V PREDLOŽITEV POSLOVNIH KNJIG IN REVIZIJA Člen 66 1. Komisija najpozneje do 1. maja vsakega leta izdela računovodske izkaze ter bilanco prihodkov in odhodkov ERS, ki prikazujejo finančno stanje na dan 31. decembra preteklega finančnega leta. 2. Računovodske izkaze izdela računovodja in vsebujejo: (a) bilanco premoženjskega stanja ERS na dan zaključka prete- klega finančnega leta; (c) tabele, iz katerih so za odobrena proračunska sredstva, državo, ozemlje, regijo ali podregijo razvidni skupni znesek prevzetih obveznosti, dodeljena sredstva in opravljena plačila v finančnem letu ter njihov kumulirani znesek po ustanovitvi ERS. 2. Pred izdelavo računov prihodkov in odhodkov se pripravi analiza finančnega upravljanja v preteklem letu. (b) stanje sredstev in uporabo sredstev v preteklem finančnem letu; Člen 68 (c) stanje prihodkov in plačil v preteklem finančnem letu; (d) tabelo prihodkov, ki prikazuje: — ocenjene prihodke za koledarsko leto, — spremembe ocenjenih prihodkov, — ugotovljene terjatve v koledarskem letu, — neprejete zneske na koncu koledarskega leta, — dodatne prihodke; (e) tabelo terjatev ERS, ki prikazuje: — neizterjane terjatve na začetku koledarskega leta, — ugotovljene terjatve v koledarskem letu, — izterjane zneske v koledarskem letu, — razveljavitve ugotovljenih terjatev, Brez poseganja v člen 33(5) Notranjega sporazuma Komisija predloži računovodske izkaze ter bilanco prihodkov in odhodkov najpozneje 1. maja naslednjega finančnega leta Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču. Člen 69 Računskemu sodišču in njegovim članom lahko pri opravljanju njihovih nalog pomagajo uslužbenci Računskega sodišča. Naloge, ki so zaupane tem uslužbencem, Računsko sodišče samo ali eden njegovih članov sporoči organom, pri katerih je delegirani uslužbenec zaposlen. Člen 70 — neizterjane terjatve na koncu koledarskega leta; (f) opombe, ki kažejo, katera knjigovodska načela so bila upo- rabljena pri pripravi in predložitvi računov ter po potrebi vse- bujejo dodatne razlage določenih rubrik v oštevilčenih tabe- lah iz točk (a), (b), (c), (d) in (e). 1. Brez poseganja v člen 33(5) Notranjega sporazuma poteka revizija Računskega sodišča na podlagi računovodske dokumen- tacije in po potrebi na kraju samem. Namen te revizije je ugoto- vitev zakonitosti in pravilnosti prihodkov in odhodkov glede veljavnih določb ter zagotovitev dobrega finančnega poslovanja. Člen 67 1. Bilanco prihodkov in odhodkov iz člena 68 izdela glavni odredbodajalec v sodelovanju z računovodjo in vsebuje: (a) tabelo, ki prikazuje spremembe odobrenih proračunskih sredstev iz člena 1 v preteklem finančnem letu; (b) tabelo, iz katere so za odobrena proračunska sredstva raz- vidni skupni znesek prevzetih obveznosti, dodeljena sredstva in opravljena plačila v finančnem letu ter njihov kumulirani znesek po ustanovitvi ERS; 2. Računsko sodišče ima lahko pri opravljanju svojih nalog pod pogoji iz odstavka 6 vpogled v vse dokumente in podatke v zvezi s finančnim poslovanjem služb, za katerih kontrolo je pristojen; zasliši lahko vsakega uslužbenca, odgovornega za prihodke in odhodke, in uporabi vse revizijske postopke, ki so ustrezni za te službe. 3. Računsko sodišče poskrbi, da se vsi vrednostni papirji in vsa denarna sredstva v banki ali v blagajni preverijo na podlagi knji- govodskih listin, ki jih podpišejo depozitarji, ali na podlagi memorandumov o denarnih sredstvih in vrednostnih papirjih. Računsko sodišče lahko samo opravi takšna preverjanja. 462 SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 1 4. Na zahtevo Računskega sodišča Komisija pooblasti finančne institucije, ki hranijo sredstva ERS, da Računskemu sodišču omo- gočijo, da se prepriča o ujemanju zunanjih podatkov z računo- vodskim stanjem. 5. Komisija zagotovi Računskemu sodišču vso podporo in mu priskrbi vse podatke, za katere slednje meni, da so pri izvajanju njegovih nalog potrebni, in zlasti vse informacije, ki so na voljo Komisiji zaradi izvajanja revizij, ki jih je v skladu z veljavno zako- nodajo opravila v službah, ki sodelujejo pri upravljanju finančnih sredstev ERS in ki plačujejo izdatke za račun Skupnosti. Račun- skemu sodišču da na razpolago vse dokumente o sklenitvi in izvedbi pogodb, vse blagajniške knjige in knjige materiala, vso računovodsko dokumentacijo ali dokazila in tudi vse pripadajoče administrativne dokumente, celotno dokumentacijo, ki se nanaša na prihodke in odhodke, vse popise inventarja, vse sezname delovnih mest v službah, za katere Računsko sodišče meni, da so potrebni, ter vse dokumente in podatke, sestavljene ali shranjene na nosilcu podatkov. Člen 71 1. Računsko sodišče izdela letno poročilo po zaključku vsakega finančnega leta. 2. Poleg tega lahko Računsko sodišče vedno, zlasti v obliki poseb- nih poročil, predloži svoje pripombe na posebna vprašanja in na zahtevo institucij Skupnosti poda mnenja. 3. Posebna poročila se pošljejo zadevni instituciji ali organu. Zadevna institucija ima dva meseca in pol časa, da Računskemu sodišču pošlje svoj komentar k posebnemu poročilu. Če Računsko sodišče sklene te pripombe objaviti v Uradnem listu Evropskih skupnosti, mora takšna objava vključevati tudi odgovore zadevne institucije ali institucij. Zato morajo uslužbenci, katerih delo preverja Računsko sodišče, zlasti: Posebna poročila se pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki vsak zase, po potrebi v povezavi s Komisijo, določita ukrepe, ki jih je treba v ta namen sprejeti. (a) odpreti svojo blagajno, pokazati denarna sredstva, vrednostne papirje in material vseh vrst ter dokazila v zvezi s poslova- njem, ki jih hranijo, kakor tudi vse zadevne knjige, registre in druge dokumente s tem v zvezi; (b) predložiti korespondenco in vsak drug dokument, potreben za popolno izvedbo revizije iz odstavka 1. Člen 72 1. Za letno poročilo Računskega sodišča iz člena 188 C Pogodbe ES veljajo naslednje določbe: (a) Računsko sodišče Komisiji najpozneje do 15. julija sporoči pripombe, ki bi po njegovem mnenju morale biti vključene v letno poročilo. Te pripombe morajo ostati zaupne. Komisija posreduje Računskemu sodišču svoje odgovore do najpozneje 31. oktobra; Podatke iz točke (b) drugega pododstavka lahko zahteva le Račun- sko sodišče. (b) letno poročilo vsebuje oceno dobrega finančnega poslovanja. Računsko sodišče je pooblaščeno, da revidira dokumente v zvezi s prihodki in odhodki ERS, ki jih hranijo službe Komisije in zlasti službe, pristojne za odločitve v zvezi s temi prihodki in odhodki. 2. Računsko sodišče pošlje organom, pristojnim za odločanje o razrešnici na podlagi člena 33(3) Notranjega sporazuma, in Komi- siji najpozneje 30. novembra svoje letno poročilo skupaj z odgo- vori Komisije ter zagotovi njegovo objavo v Uradnem listu Evrop- skih skupnosti. 6. Preverjanje zakonitosti in pravilnosti prihodkov in odhodkov ter kontrola dobrega finančnega poslovanja obsega tudi uporabo sredstev Skupnosti s strani institucij zunaj Komisije, ki prejmejo ta sredstva. Subvencije ERS se upravičencem zunaj Komisije odo- brijo pod pogojem, da upravičenci s pisno izjavo pristanejo, da Računsko sodišče opravi revizijo uporabe dodeljenih zneskov. Računsko sodišče hkrati z letnim poročilom iz člena 71 Evropskemu parlamentu in Svetu pošlje izjavo, s katero zagotovi in pravilnost zanesljivost poslovnih knjig ter zakonitost predloženega poslovanja. Člen 73 01/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 463 Člen 74 3. Finančni nadzornik upošteva vse pripombe v sklepih o razreš- nici. 1. Pred 30. aprilom naslednjega leta Evropski parlament na priporočilo Sveta, ki odloči s kvalificirano večino, da Komisiji raz- rešnico glede izvajanja finančnega upravljanja ERS za preteklo finančno leto v skladu s členom 33(3) Notranjega sporazuma. Če se tega datuma ni mogoče držati, Evropski parlament ali Svet obvesti Komisijo o razlogih za preložitev te odločitve. Če Evrop- ski parlament preloži odločitev o razrešnici, si Komisija prizadeva čim prej sprejeti ukrepe, ki omogočajo lažjo odpravo ovir za to odločitev. 4. Komisija sprejme vse ustrezne ukrepe za upoštevanje pripomb iz sklepov o razrešnici. 5. Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta ali Sveta poroča o ukrepih, sprejetih glede teh pripomb, in zlasti o navodilih, ki jih je dala službam, pristojnim za upravljanje ERS. To poročilo se pošlje tudi Računskemu sodišču. 2. Sklep o razrešnici vsebuje oceno odgovornosti Komisije pri izvajanju finančnega upravljanja v preteklem obdobju. 6. Računovodski izkazi, bilanca prihodkov in odhodkov za vsako finančno leto ter sklep o razrešnici se objavijo v Uradnem listu Evropskih skupnosti. NASLOV VI SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE Člen 75 Če ni določeno drugače, se sklicevanja na določbe Konvencije v tej finančni uredbi štejejo za sklicevanja na ustrezne določbe Sklepa 91/482/EGS. Ta finančna uredba se uporablja za pomoči, opredeljene v finančnem protokolu Konvencije. Ta uredba začne veljati dan po njenem sprejetju in se uporablja za enako obdobje kot Notranji sporazum. Člen 76 V Luxembourgu, 16. junija 1998 Za Svet Predsednik M. MEACHER 464 SL Uradni list Evropske unije 01/Zv. 1 PRILOGA I V skladu s členom 1 Notranjega sporazuma osmi ERS razpolaga z zneskom 13 132 milijonov ekujev. Od te vsote se: 1. znesek 12 967 milijonov ekujev, namenjen državam AKP, razdeli na naslednji način: (a) subvencije za pomoč pri strukturnem prilagajanju: (b) subvencije za sistem uravnavanja prihodkov od izvoza: (c) subvencije za Sysmin: (d) subvencije za nujno pomoč: (e) subvencije za pomoč beguncem: (f) subvencije za regionalno sodelovanje: od tega: — znesek za financiranje proračuna Centra za industrijski razvoj, — znesek za namene iz Priloge LXVIII Konvencije, — znesek za financiranje regionalnih programov za pospeševanje trgo- vine iz člena 138 Konvencije, — znesek za spodbujevalno financiranje institucionalne podpore iz člena 224(m) Konvencije; 1 400 milijonov ekujev 1 800 milijonov ekujev 575 milijonov ekujev 140 milijonov ekujev 120 milijonov ekujev 1 300 milijonov ekujev (g) subvencije za financiranje subvencioniranih obrestnih mer iz člena 235 370 milijonov ekujev Konvencije: (h) subvencije za financiranje nacionalne programljive pomoči; (i) rizični kapital: 6 262 milijonov ekujev 1 000 milijonov ekujev 2. znesek 165 milijonov ekujev, namenjen državam ČDO, se razdeli na naslednji način: (a) subvencije za sistem uravnavanja prihodkov od izvoza: (b) subvencije za Sysmin: (c) subvencije za nujno pomoč: (d) subvencije za pomoč beguncem: (e) subvencije za regionalno sodelovanje: (f) subvencije za financiranje subvencioniranih obrestnih mer iz člena 157 Sklepa 91/482/EGS: (g) subvencije za financiranje nacionalne programljive pomoči za britanska ČDO: (h) subvencije za financiranje nacionalne programljive pomoči za francoska ČDO: (i) subvencije za financiranje nacionalne programljive pomoči za nizozemska ČDO: 5,5 milijona ekujev 2,5 milijona ekujev 3,5 milijona ekujev 10 milijonov ekujev 8,5 milijona ekujev 105 milijonov ekujev (1)       (j) rizični kapital: 30 milijonov ekujev (1) Treba je upoštevati, da se mora razdelitev tega zneska na tri skupine ČDO urediti v okviru revidiranega Sklepa o pridružitvi ČDO. 01/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 465 PRILOGA II V skladu s členom 54(a) lahko država članica svoj prispevek, ki ga dolguje za financiranje letnih obrokov iz člena 191 Konvencije, pretvori v odprto terjatev, ki se za sistem Stabex obrestuje, ta prispevek se ustrezno s ključem razdelitve osmega ERS, določenega v Notranjem sporazumu, knjiži na zakladnih računih te države članice, ki želi uporabljati ta sistem. Obrestne obresti, ki jih mora država članica plačati za terjatev, obračuna računovodja ERS na podlagi letne povprečne stopnje, ki velja v Banki za mednarodne poravnave, in se poviša za 0,25 odstotne točke. Sprostitev terjatve se opravi glede na dejanske potrebe. V praksi morajo države članice v Stabex na podlagi tega predloga prispevati naslednje zneske: 1998: — 1. julij 1998: (a) 720 milijonov ekujev v obliki terjatev ali gotovinskih plačil za leti uporabe 1995 in 1996; (b) 180 milijonov ekujev v obliki terjatev ali gotovinskih plačil za prvi obrok leta uporabe 1997; — 1. november 1998: 180 milijonov ekujev v obliki terjatev ali gotovinskih plačil za drugi obrok leta uporabe 1997; 1999: — 1. april 1999: 180 milijonov ekujev v obliki terjatev ali gotovinskih plačil za prvi obrok leta uporabe 1998; — 1. julij 1999: 180 milijonov ekujev v obliki terjatev ali gotovinskih plačil za drugi obrok leta uporabe 1998; 2000: — 1. april 2000: 180 milijonov ekujev v obliki terjatev ali gotovinskih plačil za prvi obrok leta uporabe 1999; — 1. julij 2000: 180 milijonov ekujev v obliki terjatev ali gotovinskih plačil za drugi obrok leta uporabe 1999; 2001 in naslednja: Pozive za vplačilo sredstev na podlagi napovedi dejanskih odhodkov z mobiliziranjem terjatve do višine povečanega kapitala zaradi natečenih obresti


title: WRITTEN QUESTION No. 1906/98 by María SORNOSA MARTÍNEZ to the Commission. Dumping of waste water in the river Segura

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
EU programme
Region of Murcia
infringement of EU law
protected area
stagnant water
watercourse


title: Rådets forordning (EF) nr. 1283/98 af 16. juni 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 65/98 om fastsættelse for 1998 af de samlede tilladte fangstmængder for visse bestande af stærkt vandrende fiskearter, deres fordeling på kvoter til medlemsstaterne og visse betingelser for fiskeri af disse fangstmængder

eurovoc_concepts:
EU Member State
authorised catch
catch quota
fishery management
fishing area
fishing regulations

text: 23. 6. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 178/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) R(cid:143)DETS FORORDNING (EF) Nr. 1283/98 af 16. juni 1998 om ændring af forordning (EF) nr. 65/98 om fastsættelse for 1998 af de samlede tilladte fangstmængder for visse bestande af stærkt vandrende fiskearter, deres fordeling p(cid:134) kvoter til medlemsstaterne og visse betingelser for fiskeri af disse fangstmængder R(cid:143)DET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR (cid:190) under henvisning til Europæiske Fællesskab, traktaten om oprettelse af Det under henvisning til R(cid:134)dets forordning (EØF) nr. 3760/92 af 20. december 1992 om en fællesskabsordning for fiskeri og akvakultur (1), særlig artikel 8, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen, og ud fra følgende betragtninger: R(cid:134)det vedtog den 19. december 1997 forordning (EF) nr. 65/98 (2) om fastsættelse af for almindelig tun og sværdfisk i Nordatlanten for at iværk- sætte de henstillinger, der er vedtaget af Den Internatio- nale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT); fangstbegrænsninger ICCAT vedtog p(cid:134) det sidste (cid:134)rlige møde i Madrid fra den 14. til den 21. november 1997 en henstilling om fangstbe- grænsninger for sværdfisk i Sydatlanten; for at sikre rati- onel udnyttelse af den sydatlantiske sværdfiskebestand er det nødvendigt at iværksætte denne henstilling; det er derfor nødvendigt at ændre forordning (EF) nr. 65/98 i overensstemmelse hermed (cid:190) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Skemaet i bilaget tilføjes i bilaget til forordning (EF) nr. 65/98. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft p(cid:134) syvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 1. januar 1998. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Luxembourg, den 16. juni 1998. P(cid:134) R(cid:134)dets vegne M. MEACHER Formand (1) EFT L 389 af 31. 12. 1992, s. 1. Forordningen er ændret ved tiltrædelsesakten af 1994. (2) EFT L 12 af 19. 1. 1998, s. 145. L 178/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 6. 98 BILAG Art: Sværdfisk Xiphias gladius Omr(cid:134)de: Atlanterhavet, syd for 5 (cid:176)N Belgi(cid:137)/Belgique Danmark Deutschland Ekk(cid:145)da Espa(cid:157)a France Ireland Italia Luxembourg Nederland (cid:153)sterreich Portugal Suomi/Finland Sverige United Kingdom EF TAC 5 848 385 6 233 14 620


title: Resolución legislativa que contiene el dictamen del Parlamento Europeo sobre la propuesta de decisión del Consejo relativa a la firma y la celebración de un Acuerdo internacional en forma de Acta Acordada entre la Comunidad Europea y los Estados Unidos de América sobre normas de captura no cruel (COM(97)0726 C4-0014/98 97/0360(CNS)) (Procedimiento de consulta)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL nr. 1866/98 af Peter CRAMPTON til Kommissionen. Demokratiske rettigheder i Estland

eurovoc_concepts:
Estonia
accession to the European Union
language teaching
nationality
non-government bill
stateless person

text: C 13/108 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 18. 1. 1999 Der er fastsat strenge kontrolbestemmelser i R(cid:229)dets beslutning nr. 98/256/EF af 16. marts 1998 om haste- foranstaltninger til beskyttelse mod bovin spongiform encephalopati (BSE), om (cid:230)ndring af beslutning 94/474/EF og om oph(cid:230)velse af beslutning 96/239/EF (1), for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r eksportordningen for certificerede bes(cid:230)tninger. Gennemfłrelsen heraf i Nordirland blev overv(cid:229)get af Kommissionens kontor for levnedsmiddel- og veterin(cid:230)r- kontrol fra den 20. til den 22. april 1998. Fłrst efter at denne inspektion var foretaget, fastsatte Kommissionen den 1. juni 1998 som den dato, hvorefter man kunne genoptage forsendelserne. Kommissionens forslag om en datobaseret eksportordning indeb(cid:230)rer tilsvarende strenge kontrolforanstaltninger. Kommissionens kontor for levnedsmiddel- og veterin(cid:230)rkontrol vil foretage en inspektion, sammen med eksperter fra medlemsstaterne, inden Kommissionen fasts(cid:230)tter en dato, hvorefter forsendelse af de p(cid:229)g(cid:230)ldende produkter kan genoptages. Det skal ligeledes bem(cid:230)rkes, at tilbagegangen i BSE-epidemien i Det Forenede Kongerige fłlger det młnster, der var forventet fra videnskabelig side. (1) EFT L 113 af 15. 4. 1998, s. 33. (1999/C 13/153) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1866/98 af Peter Crampton (PSE) til Kommissionen (16. juni 1998) Om: Demokratiske rettigheder i Estland Er Kommissionen, eftersom Estland indg(cid:229)r i den fłrste r(cid:230)kke af stater, som man overvejer at optage som medlem af Den Europ(cid:230)iske Union, tilfreds med de hidtidige fremskridt mod indfłrelse af demokratiske rettigheder for den store del af den estiske befolkning, der ikke er fłdt i Estland, eller hvis for(cid:230)ldre og bedstefor(cid:230)ldre ikke er fłdt i Estland? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Hans Van den Broek (14. juli 1998) indfłre foranstaltninger til at I tiltr(cid:230)delsespartnerskabet, der blev vedtaget af Kommissionen i marts 1998, understreges det under henvisning til Kommissionens udtalelse om Estlands ansłgning om medlemskab af Den Europ(cid:230)iske Union, at der er behov integrere ikke-estiske for at statsborgere, herunder statslłse błrn. Desuden skal estiskundervisningen af ikke-estisktalende forbedres. Den estiske regering har med henblik p(cid:229) at gennemfłre henstillingerne fra OSCE(cid:146)s hłjkommiss(cid:230)r for nationale mindretal fremsat lovforslag, der i łjeblikket er til behandling i det estiske parlament. Kommissionen fłlger nłje udviklingen i disse spłrgsm(cid:229)l. lette naturaliseringsprocedurerne for bedre at (1999/C 13/154) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-1867/98 af Luigi Caligaris (ELDR) til R(cid:229)det (17. juni 1998) Om: Integrering af WEU i EU Eftersom Den Europ(cid:230)iske Union, som fastsat i Amsterdam-traktaten skal etablere t(cid:230)ttere institutionelle forbindelser med WEU med henblik p(cid:229) muligheden af WEU(cid:146)s integration i Unionen, hvis det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d tr(cid:230)ffer afgłrelse herom, błr der tr(cid:230)ffes passende foranstaltninger for p(cid:229) rimelig vis at forberede dette. Med henblik herp(cid:229) synes det passende ikke kun at nłjes med den faste praksis at neds(cid:230)tte ad hoc delegationer mellem parterne, men ogs(cid:229) at skabe en ramme for fortsat drłftelse af problemer af gensidig interesse i forbindelse med WEU(cid:146)s eventuelle integrering i EU. I denne forbindelse vil det v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt i EU at oprette et institut for sikkerhedsproblemer lig med det institut, der findes i WEU, ikke kun med det anfłrte m(cid:229)l, men ogs(cid:229) for intellektuelt at stłtte de europ(cid:230)iske institutioners aktiviteter p(cid:229) det vanskelige omr(cid:229)de vedrłrende den f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik. N(cid:229)r WEU(cid:146)s integrering i EU bliver til virkelighed, vil de to institutter smelte sammen til Øt. Hvorledes forholder R(cid:229)det sig hertil?


title: Regolamento (CE) n. 1284/98 del Consiglio del 16 giugno 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 1868/94 che istituisce un regime di contingentamento per la produzione di fecola di patate

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
agricultural quota
marketing year
potato
starch

text: 23. 6. 98 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 178/3 REGOLAMENTO (CE) N. 1284/98 DEL CONSIGLIO del 16 giugno 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 1868/94 che istituisce un regime di contingentamento per la produzione di fecola di patate IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, particolare gli articoli 42 e 43, in vista la proposta della Commissione (1), visto il parere del Parlamento europeo (2), visto il parere del Comitato economico e sociale (3), considerando che l’articolo 2 del regolamento (CE) n. 1868/94 (4) stabilisce i contingenti di fecola di patate per gli Stati membri produttori durante le campagne 1995/1996, 1996/1997 e 1997/1998; considerando che nella valutazione politica del regime di sostegno nel settore della fecola di patate deve essere tenuto conto del fatto che le patate da fecola costituiscono una delle coltivazioni di fondamentale importanza per la talune regioni per situazione sociale ed economica di quanto riguarda il interessati, nonch(cid:130) l’occupazione connessa; che pertanto disposizioni specifiche, oltre a quelle applicabili al settore dei cereali, sono tuttora giustificate per questo settore; reddito dei produttori considerando che nel regime di sostegno per il settore della fecola di patate deve essere tenuto conto della neces- sit(cid:133) di assicurare un equilibrio tra le fecole derivate da diverse materie prime, equilibrio che ha sempre costituito il principio fondamentale dei regolamenti comunitari sulle fecole; considerando che, in base all’articolo 3, paragrafo 2 del regolamento (CE) n. 1868/94, occorre ripartire il contin- gente triennale fra gli Stati membri produttori sulla base della relazione della Commissione al Consiglio; che a tale i contingenti proposito occorre prorogare per tre anni esistenti tenendo conto che la riserva di cui all’articolo 2, paragrafo 1, secondo comma del suddetto regolamento, pari ad un volume di 104 554 tonnellate, (cid:138) stata definiti- vamente integrata nel contingente della Germania; considerando che gli Stati membri produttori devrebbero ripartire il loro contingente per un periodo di tre anni fra tutte le fecolerie sulla base dei contingenti stabiliti per la campagna 1995/1996, fatta eccezione per la Germania per la quale si terr(cid:133) conto dei trasferimenti di contingenti dovuti alle fusioni e delle assegnazioni di contingenti supplementari a titolo della riserva, eseguite nel 1997/ 1998; considerando che i sottocontingenti per ciascuna fecoleria saraano determinati in funzione dell’eventuale ricorso alla clausola di flessibilit(cid:133) durante la campagna 1997/1998, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 L’articolo 2 del regolamento (CE) n. 1868/94 (cid:138) sostituito dal seguente: «Articolo 2 Agli Stati membri produttori sotto elencati sono 1. assegnati i seguenti contingenti di produzione di fecola per le campagne di commercializzazione 1998/ 1999, 1999/2000 e 2000/2001: Danimarca Germania Spagna Francia Paesi Bassi Austria Finlandia Svezia 178 460 tonnellate 696 271 tonnellate 2 000 tonnellate 281 516 tonnellate 538 307 tonnellate 49 100 tonnellate 54 750 tonnellate 63 900 tonnellate 1 864 304 tonnellate. il ripartisce contingente Per le campagne di commercializzazione 1998/ 2. 1999, 1999/2000 e 2000/2001, ogni Stato membro produttore al paragrafo 1 tra le fecolerie, basandosi sui sottocontin- genti stabiliti per la campagna 1995/1996, fatta ecce- zione per la Germania, per la quale si terr(cid:133) conto dei trasferimenti di sottocontingenti dovuti alle fusioni nonch(cid:130) delle assegnazioni di sottocontingenti supple- mentari a titolo della riserva, effettuate nel 1997/1998. cui di I sottocontingenti stabiliti per ogni fecoleria saranno corretti, per la campagna di commercializzazione 1998/1999, in base agli eventuali superamenti interve- nuti durante la campagna 1997/1998 in base all’arti- colo 6, paragrafo 2. » Articolo 2 (1) GU C 369 del 6. 12. 1997, pag. 19. (2) GU C 195 del 22. 6. 1998. (3) GU C 129 del 27. 4. 1998, pag. 73. (4) GU L 197 del 30. 7. 1994, pag. 4. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1863/95 (GU L 179 del 29. 7. 1995, pag. 1). Il presente regolamento entra in vigore il giorno succes- sivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Esso si applica a decorrere dal 1o luglio 1998. L 178/4 ‹ IT ‹ Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 23. 6. 98 Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Lussemburgo, add(cid:141) 16 giugno 1998. Per il Consiglio Il presidente M. MEACHER