title: Komission asetus (EY) N:o 1164/98, annettu 3 päivänä kesäkuuta 1998, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta

text: L 160/34 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 4. 6. 98 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1164/98, annettu 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998, viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopi- muksen, ottaa huomioon vilja-alan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 923/96 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 8 kohdan, neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3813/92 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 150/ 95 (5), 1 artiklassa m(cid:132)(cid:132)riteltyj(cid:132) edustavia markkinakursseja k(cid:132)ytet(cid:132)(cid:132)n kolmannen maan valuuttana ilmoitetun m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)n muuntamiseen ja niiden perusteella m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n j(cid:132)senval- tioiden valuuttojen maatalouden muuntokurssit; muunto- kurssien vahvistamista ja soveltamista koskevat yksityis- kohtaiset s(cid:132)(cid:132)nn(cid:148)t annetaan komission asetuksessa (ETY) N:o 1068/93 (6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 961/98 (7), sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) viljojen tukeen sovellettava korjauskerroin vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 1115/98 (3), ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) voimassa oleva viljojen tukeen sovellettava korjauskerroin olisi muutettava t(cid:132)m(cid:132)n p(cid:132)iv(cid:132)n cif-hintojen ja cif-termiiniostohintojen perusteella ja ottaen huomioon markkinoiden odotettavissa oleva kehitys, Asetuksen (ETY) N:o 1766/92 1 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden, lukuun ottamatta maltaita, ennakolta vahvistettuihin vientitukiin sovellet- tava korjauskerroin muutetaan liitteen mukaisesti. korjauskerroin ja tuki on vahvistettava samaa menettely(cid:132) noudattaen; kerrointa voidaan muuttaa kahden vahvista- misen v(cid:132)lisen(cid:132) aikana, ja 2 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan 4 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen (1) EYVL L 181, 1. 7. 1992, s. 21 (2) EYVL L 126, 24. 5. 1996, s. 37 (3) EYVL L 157, 30. 5. 1998, s. 43 (4) EYVL L 387, 31. 12. 1992, s. 1 (5) EYVL L 22, 31. 1. 1995, s. 1 (6) EYVL L 108, 1. 5. 1993, s. 106 (7) EYVL L 135, 8. 5. 1998, s. 5 4. 6. 98 FI Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 160/35 viljojen tukeen sovellettavan korjauskertoimen muuttamisesta 3 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikka (1) Kuluva 6 1. jakso 7 2. jakso 8 3. jakso 9 4. jakso 10 5. jakso 11 6. jakso 12 (ecua/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 01 01 01 01 (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 01 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 0 0 0 0 (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) +11,00 0 (cid:190) +11,00 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 (cid:190) (cid:190) –7,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) +9,00 0 (cid:190) +11,00 (cid:190) 0 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 (cid:190) (cid:190) –7,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) +6,50 0 (cid:190) +11,00 (cid:190) –20,00 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 (cid:190) (cid:190) –7,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) +2,00 0 (cid:190) +11,00 (cid:190) –20,00 (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 –7,00 (cid:190) (cid:190) –7,00 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) 0 (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (cid:190) (1) M(cid:132)(cid:132)r(cid:132)paikat ovat: 01 kaikki kolmannet maat. Huom. Alueet m(cid:132)(cid:132)ritell(cid:132)(cid:132)n komission asetuksessa (ETY) N:o 2145/92, sellaisena kuin se on muutettuna (EYVL L 214, 30. 7. 1992, s. 20)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA n. 1821/98 dell'on. Doeke EISMA alla Commissione. Divieto sull'utilizzazione di protesi mammarie al silicone

eurovoc_concepts:
France
dangerous substance
health risk
protective clause
public health
surgery
woman

formats: html pdf print

text: C 31/86 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 5. 2. 1999 (1999/C 31/115) INTERROGAZIONE SCRITTA P-1821/98 di Doeke Eisma (ELDR) alla Commissione (3 giugno 1998) Oggetto: Divieto sull(cid:146)utilizzazione di protesi mammarie al silicone 1. 2. Ritiene la Commissione che l(cid:146)impiego di protesi mammarie al silicone sia pericoloso? In caso affermativo, quali misure propone la Commissione per ridurre l(cid:146)utilizzazione di tali protesi? Pu(cid:242) la Commissione indicare gli Stati membri che vietano o si apprestano a vietare l(cid:146)impiego di protesi 3. mammarie al silicone? Risposta data dal sig. Bangemann in nome della Commissione (1o luglio 1998) 1. e 2. tipi di protesi presentano certi rischi. La Commissione Ł al corrente che l(cid:146)impiego delle protesi mammarie riempite di gel di silicone o di altri Per gestire questi rischi in modo ottimale, la Commissione sta completando linee direttrici relative alle procedure di valutazione della conformit(cid:224) delle protesi mammarie nel quadro della direttiva 93/42/CEE del 14 giugno 1993 concernente i dispositivi medici (1). Inoltre, la Commissione prega l(cid:146)onorevole parlamentare di far riferimento alla risposta da essa data all(cid:146)interro- gazione P-1793/97 della sig. ra Hautala (2). 3. La Francia autorizza l(cid:146)impiego di protesi mammarie il cui prodotto di riempimento Ł una soluzione fisiologica e di altri tipi di protesi che portano il marchio CE nella misura in cui essi sono stati oggetto di una valutazione specifica in Francia, secondo modalit(cid:224) stabilite dalla Francia. Inoltre, la Francia ha invocato la clausola di salvaguardia prevista nella direttiva 93/42/CEE per i prodotti in questione; la Commissione sta istruendo la pratica. La Commissione, che ha discusso piø volte questo argomento con tutti gli Stati membri, non Ł a conoscenza di misure di restrizione simili a quelle francesi adottate da altri Stati membri. (1) GU L 169 del 12. 7. 1993. (2) GU C 76 dell(cid:146)11. 3. 1998, pag. 55. (1999/C 31/116) INTERROGAZIONE SCRITTA E-1829/98 di Klaus Rehder (PSE) alla Commissione (12 giugno 1998) Oggetto: Coltivazione della canapa Nell(cid:146)Unione europea la canapa, in quanto materia prima rinnovabile, svolge un ruolo sempre piø importante nell(cid:146)ambito della tutela dell(cid:146)ambiente; si ricorda al riguardo la coltivazione su superfici messe a riposo e i tentativi, compiuti ad esempio in Grecia, di «depurare» i suoli inquinati mediante la coltivazione di canapa. La coltivazione di materia prime rinnovabili Ł stata finora incoraggiata con fondi dell(cid:146)UE. 1. 2. 3. Intende la Commissione continuare a pagare premi per le materia prime rinnovabili? Continueranno ad esistere premi per le superfici a riposo? Esistono premi specifici per la coltivazione di canapa, in caso affermativo quale ne Ł l(cid:146)ammontare? Qual Ł l(cid:146)entit(cid:224) attuale delle superfici coltivate a canapa nei paesi europei e in che misura si prevede un 4. potenziamento di tale coltura? Quali attivit(cid:224) scientifiche di affiancamento esistono nell(cid:146)Unione europea per quanto riguarda la coltivazione 5. della canapa?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ αρ θ. 1821/98 του Doeke EISMA προς την Επ τροπή. Η απαγόρευση της χρήσης εμφυτευμάτων σιλικόνης στο μαστό

text: C 31/86 Epishmh Efthmer·ida tvn Eyrvpa¤ik·vn Koinot·htvn EL 5. 2. 1999 (1999/C 31/115) GRAPTH ERVTHSH P-1821/98 ypobolh· : Doeke Eisma (ELDR) prow thn Epitroph· (3 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: H apago·reysh thw xrh·shw emfyteyma·tvn siliko·nhw sto masto· 1. Kri·nei h Epitroph· o·ti h xrh·sh emfyteyma·tvn siliko·nhw sto masto· ei·nai epiki·ndynh; Ea·n nai, poia· me·tra protei·nei h Epitroph· gia thn apago·reysh thw xrh·shw emfyteyma·tvn siliko·nhw sto 2. masto·; 3. Mporei· na anakoinv· sei h Epitroph· poia· kra·th me·lh e·xoyn apagorey·sei h· proti·uentai na apagorey·soyn thn en lo·gv praktikh·; Apa· nthsh toy k. Bangemann ej ono·matow thw Epitroph· w (1 h Ioyli·oy 1998) H Epitroph· gnvri·zei o·ti h xrhsimopoi·hsh emfyteyma·tvn ph·gmatow siliko·nhw se mastoy·w, kauv· w kai a·lla 1. -2. ei·dh emfyteyma·tvn se mastoy·w ene·xoyn orisme·noyw kindy·noyw. Gia na antimetvpisuoy·n aytoi· oi ki·ndynoi kata· to be·ltisto dynato· tro·po h Epitroph· eyri·sketai sto sta·dio thw oloklh·rvshw kateyuynth·rivn grammv· n sxetika· me tiw diadikasi·ew gia thn ajiolo·ghsh thw symmo·rfvshw tvn emfyteyma·tvn se mastoy·w sto plai·sio thw odhgi·aw 93/42/EOK thw 14hw Ioyni·oy 1993 sxetika· me ta iatrote- xnologika· proi¤o·nta (1). Eja·lloy, h Epitroph· kalei· to Ajio·timo Me·low na anatre·jei sthn apa·nthsh poy e·dvse h Epitroph· sthn erv· thsh P-1793/97 thw kaw Hautala (2). Sth Galli·a epitre·petai h xrhsimopoi·hsh emfyteyma·tvn mastv· n tvn opoi·vn to yliko· plh·rvshw ei·nai 3. fysiologiko·w oro·w, kauv· w kai a·llvn ty·pvn emfyteyma·tvn poy fe·royn to sh·ma CE, efo·son e·xoyn h·dh ypoblhuei· se eidikh· ajiolo·ghsh apo· th Galli·a sy·mfvna me toyw o·royw poy kauori·zontai sth Galli·a. Eja·lloy, h Galli·a epikalei·tai thn rh·tra diasfa·lishw poy proble·petai sthn odhgi·a 93/42/EOK gia ta en lo·gv proi¤o·nta; h Epitroph· ejeta·zei epi· toy paro·ntow thn ypo·uesh. Meta· tiw syzhth·seiw poy epaneilhmme·nvw e·xoyn diejaxuei· en prokeime·nv me o·la ta kra·th me·lh, h Epitroph· den gnvri·zei na e·xoyn lhfuei· apo· a·lla kra·th me·lh perioristika· me·tra paro·moia me ayta· thw Galli·aw. (1) EE L 169, 12. 7. 1993. (2) EE C 76, 11. 3. 1998, 55. (1999/C 31/116) GRAPTH ERVTHSH E-1829/98 ypobolh· : Klaus Rehder (PSE) prow thn Epitroph· (12 Ioyni·oy 1998) Ue·ma: Kallie·rgeia kanna·bevw Synexv· w ayja·netai h shmasi·a toy ro·loy thw kanna·bevw sthn EE vw prv· thw y·lhw kauv· w kai ston tome·a thw prostasi·aw toy periba·llontow. Kalliergei·tai se ekta·seiw poy e·xoyn teuei· se agrana·paysh kai gi·nontai, p. x. sthn Ella·da, me thn kallie·rgeia thw kanna·bevw prospa·ueiew «aporry·panshw» molysme·nvn edafv· n. H kallie·rgeia prv· tvn ylv· n e·vw tv· ra enisxy·etai me po·royw thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw. 1. Proti·uetai h Epitroph· na synexi·sei na xorhgei· primodoth·seiw gia tiw prv· tew y·lew; 2. 3. Ua ejakoloyuh·soyn oi primodoth·seiw gia thn pay·sh thw kallie·rgeiaw; Ypa·rxoyn eidike·w primodoth·seiw gia thn kallie·rgeia kanna·bevw kai an nai se poio y·cow ane·rxontai; 4. Poia e·ktash katalamba·noyn sh·mera oi kallie·rgeiew kanna·bevw stiw eyrvpai¤ke·w xv· rew kai poia ay·jhsh aname·netai sxetika· me tiw kallie·rgeiew ayte·w; 5. Poia episthmonika· peira·mata e·xoyn gi·nei sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh gia thn kallie·rgeia kanna·bevw;


title: Meddelande från kommissionen - Gemenskapspolitiken i sysselsättningens tjänst

eurovoc_concepts:
EU employment policy
economic growth
economic policy
fight against unemployment

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 03. 06. 1998 KOM(1998) 354 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN Gemenskapspolitiken i sysselsättningens tjänst Gemenskapspolitiken i sysselsättningens tjänst Meddelande från kommissionen Inledning Ram för ökad sysselsättning Vid Europeiska rådets särskilda möte om sysselsättningen som hölls i Luxemburg i november 1997 efterlystes ett mer systematiskt och genomtänkt sätt att använda sig av all gemenskapspolitik till förmån för sysselsättningen. Det bör omfatta såväl rampolitik som stödpolitik och bidra till att frigöra den inneboende potential för livskraft och företagande som står att finna i Europas ekonomi. Det är i linje med artikel 127. 2 i Amsterdamfördraget där det fastställs att hög uppnå målet sysselsättningsnivå skall beaktas när gemenskapens verksamhet och politik utformas och genomförs. att en en Kommissionen har i många år påpekat att gemenskapens politik och initiativ viktig innehåller sysselsättningspotential. Meddelandena - Insatser för från den 5 juni 1996 sysselsättningen En Europa: i förtroendepakt - respektive från den 12 november 1997 - Gemenskapens politik i sysselsättningens tjänst - är viktiga i det avseendet. och genomföra som riktlinjerna I det här meddelandet visas hur gemenskapspolitiken och verksamheten inom EU kan hjälpa medlemsstaterna att en utveckla stämmer sysselsättningspolitik för överens med såväl allmänna sysselsättningen riktlinjerna. Tillsammans ekonomiska innehåller de tre dokumenten, som kommer att behandlas vid toppmötet i Cardiff, parametrar för den samordnade sysselsättningsstrategi som har förts in i det nya fördraget. som de Europeiska unionen blir en alltmer integrerad ekonomisk enhet. Handels- och kapitalflöden visar att ekonomin blir alltmer integrerad - liksom i USA - med ökat beroende mellan medlemsstaternas ekonomier. Genom EMU kommer de europeiska företagens möjligheter till handel över gränserna att förbättras ytterligare. Det gäller särskilt de små och medelstora företagen. Varuimporten frän länder utanför EU uppgår för närvarande endast till 8 % av unionens BNP. Vi står nu inför den sista etappen i genomförandet av EMU. Det inbördes beroendet mellan ekonomierna ger ett tillfälle och en anledning att stärka den ekonomiska och politiken sysselsättningspolitiken, och fullt ut utnyttja de möjligheter som följer av att EMU införs den första januari 1999. Det förutsätter att politiken samordnas effektivt och att regler och normer inom den inre marknaden följs. Den inre marknaden i Amsterdam Enligt handlingsplanen för den inre marknaden som antogs vid Europeiska rådets möte skall medlemsstaterna avlägsna kvarvarande hinder till den första januari 1999. I den andra resultatöversikten för den inre marknaden visas att det har gjorts betydande framsteg. Reformerna på försörjningssidan går vidare i fråga om till telekommunikationer, energi och lufttransporter. Men det är bara sex månader kvar till slutet av året. Viss tveksamhet och eftersläpning har visat är oroande. Resultatöversikten visar särskilt att några eller med ligger medlemsstater genomförandet av gemenskapslagstiftningen. sig, och exempel det lagstiftning på den Kommissionens rapport till Europeiska rådet "Lagstifta mindre men bättre - resultat" visar att antalet förslag till gemenskapslagstiftning har sjunkit och att det faktiskt är medlemsstaterna som i hög grad står bakom nya bestämmelser. Under tiden fortsätter förenklingsarbetet. Den tredje fasen av projektet SLIM för förenklad inre marknaden inleddes i mars 1998, och fas fyra startas troligen inom några veckor. Det finns dock en risk för nya tekniska handelshinder att medlemsstaterna införa mängder av tekniska föreskrifter för olika produkter. Det visar vikten av de förslag som kommissionen håller på att ömsesidigt utarbeta erkännande och normer. De kommer att leda till ännu flera arbetstillfällen på den inre marknaden, som redan nu har lett till flera hundra tusen nya jobb enligt kommissionens ekonomiska utvärdering från 1996. följd fortsätter att fråga om till av i Elektronisk handel på ökningen informations- av Globaliseringen, informations- och kommunikationsteknik och utvecklingen av elektronisk handel erbjuder enorma möjligheter för EU:s konkurrensförmåga och skapande av arbetstillfällen. Med tanke och kommunikationsteknikens betydelse för utbildning och sysselsättning, och i enlighet med uppdraget från Europeiska rådets om sysselsättningen, håller kommissionen på att utarbeta en rapport till Europeiska rådet i Wien om resultaten hittills och för om den elektronisk handel, Öppna nät och användningen av multimedia i olika former av utbildning. framtida utvecklingen särskilda möte Skatter och sysselsättning Vid flera tillfällen, senast i Luxemburg i november 1997, har Europeiska rådet påpekat att skattepolitiken inom EU bör inriktas så att skattesystemen blir mer sysselsättningsvänliga. Det förutsätter bland annat att man bryter den nuvarande föra över tendensen att skattebördorna från kapital till arbete. Ett viktigt steg i den riktningen togs den första december 1997 när rådet (Ekofin) enades om ett paket för att motverka skadlig inom skattekonkurrens Europeiska unionen. Paketet består av en uppförandekod tor företagsbeskattning och en överenskommelse om beskattning av sparande respektive av rflnte- och royaltyutbetalningar mellan toretag, och kommer att öka medlemsstaternas manöverutrymme när det gäller att minska skatten på arbete. Sedan dess har två lagt kommissionen direktivförslag på som riktlinjerna från rådets möte (Ekofin) i december 1997. Ytterligare ett sätt att minska skattebördorna på arbete ges i kommissionens förslag till beskattning av energiprodukter, vilket skulle kunna bidra arbetstill tallen om intäkterna från skatterna på naturresurser minska att används socialförsäkringsavgifterna. fram grundas till nya till Ett mer företagarvänligt Europa av företagaranda Enkla regler för företagsskapande och uppmuntran är nödvändiga villkor för att skapa nya och bättre arbetstillfällen. Insatserna på EU- nivå skall skapa och upprätthålla en gynnsam miljö för alla ekonomiska sektorer som innehåller möjligheter till nya jobb. Sysselsättningspotentialen i växande sektorer och tjänster skall främjas och inte bromsas. lågkonjunktur. Det utbredda bruket av försenade förvärrar betalningar problemet ytterligare, särskilt för små och medelstora företag. i att de och analyserade Kommissionen sitt meddelande "Riskkapital: En nyckel till sysselsättning i Europeiska unionen" hur tillväxt och anställningskapacitet hämmas i snabbväxande och nyskapande företag genom en dåligt anpassad kultur i fråga om eget kapital. Handlingsplanen europeiska för öppna kapitalmarknaderna förbättra förutsättningarna i fråga om eget kapital skall för de europeiska genomföras. Dessutom måste en rad andra hinder (som betingas av kultur, eller beskattning, byråkratisk splittring) tacklas, främst av medlemsstaterna. Unionen måste skapa ett ekonomiskt klimat där nya idéer ges lönsam utrymme utveckling inom unionen för användning på den globala marknaden. bestämmelser snabb och företagen för lånefinansieringen, föreslå Kommissionen kommer att förbättringar av i synnerhet i startskedet, genom bankernas och de små och medelstora företagens rundabordsgrupp, utreda möjligheten att inrätta en fond på EU- nivå för små och medelstora företag baserad på den framgångsrika Small Business Investment Corporation i USA. och de nationella En årsrapport med inriktning pä de viktigaste prioriteringarna som inte ingår i handlingsplanerna kommer att läggas Irani lor rådet och lor att garantera Europaparlamentet enhetlighet vid nivåer alla genomförandet av de politiska åtgärder som uppmuntrar till toretagande. på - Arbetsgruppen BEST för från och medelstora Arbetsgruppen BEST enklare företagsvillkor har nyligen lagt fram sin rapport om hur företagsmiljön skall kunna förbättras så att företagande uppmuntras och kvarvarande hinder avlägsnas eller minskas, särskilt för de företagen. små Rapporten innehåller rekommendationer som bör behandlas såväl på unionsnivå som av medlemsstaterna och har överlämnats till toppmötet i Cardiff. svar på de olika Kommissionens rekommendationerna BEST- gruppen kommer att läggas till grund för en övergripande strategi för vidare åtgärder före årets slut. I sitt meddelande företagandet" underströk "Uppmuntra kommissionen nyligen ännu en gång att det är viktigt att främja företagskultur och en företagarvänlig miljö, liksom att det finns ett behov av samordnade insatser på gemenskapsnivå, nationellt och lokalt så att åtgärderna kartläggs och genomförs på ett sammanhållet och enhetligt sätt. I prioriteringarna ingår att till främja utbildning, förbättra stöd företag, offentliga förvaltningen, ge tillgång till ny teknik, uppmuntra innovation och skapa bättre tillgång till finansiering. förenkla den Kommissionen avser för sin del att verka för en rad insatser, bland annat ett meddelande om yrkesutbildning för små och medelstora företag, samt inrättande av ett nätverk för aflärsskolor (BENE - Business Education Network of Europe). - Tillgång till finansiering Bristen på finansiering hindrar att nya företag skapas eller begränsar deras utvecklingspotential. Det gäller särskilt små och medelstora företag eller företag som lanserar nya produkter eller tjänster. Begränsad finansiell flexibilitet till följd för av kortfristiga under misslyckande, lån ökar risken särskilt Kultur och sysselsättning socio-kulturell Kulturbranschens grenar olika litteratur, press, musik, (kulturarv, scenkonst, visuella och audiovisuella medier, verksamhet) utgör en betydande ekonomisk drivkraft i Europeiska unionen med avsevärd sysselsättningspotential. Utredningar på senare tid visar att antalet arbetstillfällen inom sektorn, inräknat konsthantverk, uppgick till över 3 miljoner 1995, eller ungefär 2 % av sysselsättningen i EU. intressanta Kultursektorn möjligheter att prova nya metoder för att kombinera mångsidighet, yrkesmässig och geografisk rörlighet och nyskapande till nya verksamhet som kan om arbetstillfällen. multimediegrupper ett världsomspännade verksamhetsfält har branschen domineras etablerats, fortfarande och av egenföretagare. leda Även småföretag erbjuder med att för Informationssamhällets möjligheter i fråga om multimedia och direkttjänster utvecklas snabbt. Det kan dock visa sig nödvändigt med stöd från samhällets nödvändig sida uppmuntra infrastruktur särskilt företagaranda. Det tillgången till finansiering, men också hjälp att råda bot på kunskapsbrist genom och vidareutbildning. utveckla och utbildning gäller ny En stark social dimension som klarar förändringar och möter utmaningar Kommissionen har antagit ett nytt socialt handlingsprogram för perioden 1998- 2000 som utgör ramarna för social- och arbetsmarknadspolitikens fortsatta utveckling på EU-nivä. Det inriktas pä av tre målsättningar: arbetstillfällen, kompetens och rörlighet, förändringar samt utveckling av ett integrerat samhälle. arbetslivet främjande i Sysselsättningen är en central fråga i den strategi som programmet innehåller, eftersom de grundläggande värdena i den europeiska samhällsmodellen bärs upp av ett Europa i arbete. förbättring I det sammanhanget har kommissionen startat debatt i en rad frågor såsom och modernisering av systemen trygghet, de social för demografiska förändringarnas betydelse för och arbetsmarknadspolitiken samt behovet av att dra fram odeklarerat arbete i ljuset. ekonomin, social- Förbättring av den sociala tryggheten I står som linje dem sysselsättningsvänliga. Ett grundläggande mål för politiken i fråga om social trygghet är nu, förutom att garantera inkomst och förebygga social utslagning, att öka anställbarheten utanför hos arbetsmarknaden. med kommissionens meddelande av den 12 mars 1997 Modernisering och nydaning av social trygghet i Europeiska unionen håller kommissionen på att utreda hur systemen för social trygghet kan göras det I mer perspektivet har kommissionen i sin rapport Social trygghet i Europa 1997 studerat medlemsstaternas nyligen skärpa att initiativ kvalifikationskraven, öka incitamenten att arbeta, övergå till aktiva åtgärder för att hjälpa arbetslösa att finna jobb, utöka av åtgärderna minska arbetstillfällen, bidragsberoende, stödja funktionshindrade samt vända trenden mot förtidspensionering och uppmuntra delpensionering. skapande för för - Industriell omvandling Som svar på slutsatserna från toppmötet om inrättade kommissionen inrättade i början av året en högnivägrupp med uppgift att utreda sysselsättningen de ekonomiska och sociala följderna av industriell omvandling. Gruppen har utarbetat och lagt fram en delrapport som har överlämnats till toppmötet i Cardiff. information arbetsgivare, I rapporten framhävs att en effektiv social dialog som grundas på ömsesidigt är en förtroende och oundgänglig faktor för en fortlöpande anpassning till förändringar och för hantering av svårigheterna i samband med industriell omstrukturering. Därför arbetstagare och bör myndigheter för arbetsstyrkans anställbarhet på så sätt att myndigheterna väl anpassad arbetsgivarna fortsätter att utveckla kompetensen hos de anställda och arbetstagarna tar alla tillfällen sina kvalifikationer. tillhandahåller utbildning, uppdatera ansvaret dela att att behovet föreslås rapporten I av påpekas grundliga kunskaper om vilka krafter som ligger bakom industriell förändring, ekonomiska och det prognoser och som utarbetas av yrkesorganisationer och privata forskningsinstitut inom unionen skall samlas och ges vidare spridning europeiskt med utredningsinstitut industriell omvandling. framtidsstudier ett för hjälp av - Social dialog och Den sociala dialogen på EU-nivå spelar en allt viktigare roll för hur EU:s politik utvecklas, särskilt genom information, samråd, partnerskap för sysselsättningen och förhandlingar. Syftet är att öka öppenheten med samarbetet och dem arbetsmarknadnes parter emellan, till vidareutveckling av avtalsrelationerna såväl på övergripande nivå som branschvis. Dialogen behöver anpassas och förstärkas inför de genomgripande förändringar som unionen ställs inför, uppmuntra och särskilt när det gäller anställning, inräknat och flexibilitet i arbetslivet och i fråga om arbetstid. arbetsorganisation, OdeHarerat arbete Den 7 april 1998 antog kommissionen ett meddelande om odeklarerat arbete. Avsikten är att starta en debatt om orsakerna till odeklarerat arbetet och vilka politiska möjligheter det finns att föra fram sådant arbete i ljuset. Enligt meddelandet bör orsaker och omfattning först kartläggas och kampen mot odeklarerat arbete sedan behandlas som en övergripande den sysselsättningsstrategin. del av en lagstiftningen När enskilda och företag utnyttjar systemet på ett orättfärdigt sätt måste myndigheterna bättre uppnå efterlevnad av reglerna genom att förstärka sina kontroller och minska fördelarna med att inte deklarera arbete. I de fall odeklarerat arbete kan förklaras med att jämfört med arbetsvillkoren behövs en förebyggande innefatta inställning. avreglering av marknaderna för varor och tjänster, anpassning av olämpliga lagar och bestämmelser, strukturering av vård- eller städtjänster, lägre skatt på arbete och Ökad medverkan för arbetsmarknadens parter i fråga om information, genomförande och kontroll. släpar efter i förändringarna Den bör om lagt fram anpassning Kommissionen har ett och meddelande främjande av den sociala dialogen. Syftet är att stärka dialogen på europeisk nivå och ge arbetsmarknadsparternas verksamhet en närmare koppling till gemenskapspolitikens utformning och genomförande. Meddelandet bygger på ett omfattande samråd som inleddes i september 1996 och innehåller en rad nyckelåtgärder för en öppnare social dialog, effektivare samråd och dialog och av utveckling kollektivavtalsprocessen på EU-nivå. Att och komplettera medlemsstaternas åtgärder stödja Reform av strukturfonderna Förslagen till nya förordningar om struktur- och sammanhållningsfonderna rättsliga utgör för den nästa ekonomiskt stöd programplaneringsperiod (2000-2006) enligt förslagen i Agenda 2000. grunden under för avsikt är struktur- skall Kommissionens att totalbeloppet och ligga sammanhållningspolitiken kvar på 0,46 % av BNI under perioden 2000-2006, vilket betyder nästan 287 miljarder euro (i 1999 års priser). Av detta belopp kommer ungefär 240 miljarder euro (inklusive 21 miljarder till att sammanhållningsfonden) vara nuvarande de i disponibla medlemsstaterna (jämfört med 208 miljarder euro för 1993-1999, samma prisnivå). De återstående 47 miljarderna euro till att strukturstöd i de nya medlemsstaterna och kandidatländerna. Detta utgör i ytterligare ett starkt engagemang politiken för att främja ekonomisk och social sammanhållning i Europa. användas kommer stöd enda: genom härigenom för en hållbar Huvudsyftet med detta från strukturfonderna är att bidra till att skapa ekonomisk villkor tillväxt, utveckling konkurrenskraft och sysselsättning. Det är som sysselsättningen kan skyddas och nya skapas. De kan arbetstillfällen stödområdena huvudsakliga är infrastruktur, kompetensutveckling, främjande av lika möjligheter och stöd till verksamhet. Sysselsättningseffekterna är positiva på både kort och lång sikt. På kort sikt produktiv därför att stödet stimulerar efterfrågan på varor och tjänster, och långsiktigt därför att man fullt ut utnyttjar den inneboende som potentialen materiellt och stärker kopplingen mellan den producerande verksamheten och arbetsmarknaden. såväl mänskligt Under nästa period kommer stödet från strukturfonderna, särskilt Europeiska socialfonden, också att bidra till att stödja europeiska sysselsättningsstrategin och de nationella handlingsplanerna för sysselsättningen enligt Luxemburgprocessen. den Lokal utveckling om effekt andra Samordnade ansträngningar för att främja skapandet av arbetstillfällen blir allt vanligare på regional och lokal nivå. lokala rapporten Den utvecklings- och sysselsättningsinitiativ i januari 1998 visar att de har stor på sysselsättningsskapande medellång sikt. Förslagen att reformera Europeiska socialfonden och Europeiska betonar regionala utvecklingsfonden skall särskilt att denna möjlighet utvecklas. I detta sammanhang stödjer kommissionen utvecklingen av de 89 områdespakterna för sysselsättning som täcker ungefär 10 % av EU:s befolkning. Ett pilotprojekt ("Tredje systemet och sysselsättningen") har igångsatts för att undersöka och främja möjligheterna till sysselsättning som lokala initiativ kan ge inom nya servicenäringar. Femte ramprogrammet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (FoTU) den förbättra Att internationella konkurrenskraften inom EU:s industri, öka den ekonomiska tillväxten och skapa arbetstillfällen är några av de utmaningar som man genom EU:s politik för forskning och teknisk utveckling måste möta. Den 23 mars 1998 antog rådet, i teknisk utveckling efter Europaparlamentets yttrande från december 1997 om kommissionens förslag, sin gemensamma ståndpunkt om Femte ramprogrammet inom området och forskning, demonstration (FoTU). I kommissionens förslag fanns en öronmärkt budget på 16,3 miljarder ecu för femårsperioden 1998-2002. Europaparlamentet och rådet måste enas om detta ramprogram före årets slut. Den 13 maj 1998 antog kommissionen förslag om 8 specifika program för att genomföra det femte ramprogrammet. Främjandet av sysselsättningen kommer att vara det viktigaste kriteriet när forskningsprogrammen väljs ut. Fyra av de åtta programmen har direkt relevans för detta. De är inriktade på att skapa ett användarvänligt informationssamhälle, att främja en konkurrenskraftig och hållbar tillväxt, att skapa innovation inom små och medelstora företag och öka deras deltagande samt att höja kompetensen hos arbetsstyrkan. Miljö och sysselsättning energi- transport-, framgick av kommissionens Som meddelande om miljö och sysselsättning av den 18 november 1997 kommer uppbyggnaden av ett hållbart Europa att kräva omfattande förändringar inom och industri-, jordbrukspolitiken inom konsumtionsmönstren. För att uppnå detta krävs olika instrument och samarbete från alla parter (offentliga sektorn, myndigheter, den privata icke arbetsmarknadens parter och statliga organisationer) på alla nivåer. Ny teknik och nyinvesteringar kommer också att krävas. samt av Många tillverkningsindustrins ansträngningar hittills att svara mot miljökrav har koncentrerats på åtgärder som att minska föroreningarna först i slutet av den sätts för in processerna inte vinster tekniska processen. Dessa ger normalt i effektivitet och sett produktivitet, medan en ren teknik skulle göra effektivare. Möjligheterna att skapa sysselsättnirs inom energmushållningen kan vara betydande samtidigt som avsevärda positiva miljöeffekter kan uppnås, i synnerhet i fråga om klimatförändringar och försurning. Program för kombinerad värmekraftproduktion bidrar dessutom för till näringslivet och handeln samtidigt som de Inom jordbrukssektorn närliggande finns det potential för verksamhet skapande av arbetstillfällen inom: arbetstillfällen. och konkurrensförmåga skapar ökad (i) förädling och marknadsföring av jordbruks- och skogsbruksprodukter, framförallt regionala produkter och inom organisk produktion; (ii) diversifiering till verksamhet inom icke-livsmedelssektorn och förnybara råvaror; (iii) verksamhet inom miljöskydd och landskapsskydd; av diversifiering (iv) lantbruksverksamhet, till exempel med anknytning till turism. sysselsättningssynpunkt Ur erbjuder förnyelsen av stora möjligheter, genom och investeringar avloppshantering utan också genom byggnadsarbeten. stadsmiljön bara avfalls- inte i blir mer Konsumtibnsmönstren miljövänliga allteftersom miljö- och resurskostnader i marknadspriserna. Avfallsåtervinningen har visat sig kunna skapa ett betydande antal arbetstillfällen. integreras Utbildning, ungdomsfrågor yrkesutbildning och inom utbildning gemenskapens enligt Kommissionens förslag nyligen till tre beslut (Sokrates), yrkesutbildning (Leonardo da Vinci) och ungdomsfrågor (Ungdom) utsträcker och nuvarande vidgar handlingsprogram som vad betonas i Agenda 2000 om förbättring av inom EU. Den kunskapspolitiken gemensamma centrala målsättningen i dessa tre förslag är att stödja den livslånga processen inom utbildning och yrkesutbildning på alla nivåer. Dessa tre förslag tillsammans syftar till att främja en gradvis uppbyggnad av en europeisk inriktas mot som utbildningssfar kompetensutveckling, berikat ett medborgarskap och ökad anställbarhet. De tre förslagen har utformats för att komplettera europeiska den sysselsättningsstrategin. Formell och informell utbildning är inte bara en ytterst viktig del av anställbarhet och anpassningsförmåga, utan kan också bidra till att en företagaranda utvecklas främjas. lika möjligheter och att Kommissionen har föreslagit en budget på 3 miljarder ecu för femårsperioden 2000-2004. De transeuropeiska transportnäten Toppmötet om sysselsättning betonade transeuropeiska också den vikt de för transportnäten konkurrensförmåga, och sysselsättning på lång sikt. tillväxt spelar Vid toppmöia pekades på behovet av tidsplaner och finansieringsplaner, och kommissionen har därför i samarbete granskat de med medlemsstaterna framsteg och framtidsutsikterna för de fjorton projekt som angavs som prioriterade vid toppmötet i Essen i december 1994. gjorts som på Helhetsbilden betydande visar framsteg: tre projekt står nästan färdiga, alla de övriga har kommit i gång eller är på ett avancerat förberedelsestadium, och de flesta kommer att vara avslutade 2005. Det än ursprungligen planerat, men med tanke på den vanliga tidtabellen för mycket stora - och alla fjorton är sådana - är framstegen goda, och det bör påpekas att de har ägt rum under en tid av budgetåtstramning. infrastrukturprojekt långsammare är till finanser I de senaste beräkningarna bekräftas att satsningarna på de fjorton prioriterade projekten kommer att öka avsevärt nästa finansieringsperiod (2000-2006), eftersom många av dem då går in i en uppbyggnadsfas. intensiv Medlemsstaternas nu är lång sikt än betydligt sundare på tidigare, och det bör göra det möjligt att höja anslagen infrastrukturprojekt samtidigt som budgeten som helhet är mycket stram. Anslag från gemenskapen kommer att fortsätta genom ERUF och i Sammanhållningsfonden, till kommissionens förordningen om finansiellt stöd till de transeuropeiska fem näten miljarder ecu för denna period. För att de transeuropeiska näten skall kunna bli verklighet krävs dock ett samarbete mellan privata finansieringskällor. Genom ett sådant avslutas partnerskap kan projekten snabbare och ge mer valuta för pengarna. För att den privata sektorn skall utveckla för lämpliga finansiering och investera pengar där krävs att medlemsstaterna gör klara utfästelser. och ändringsförslag offentliga former anslås vägar och och Nu när de flesta av projekten har inletts kommer alptunnlarna och de övriga projekten med otillräcklig finansiering att kräva särskild uppmärksamhet. När riktlinjerna för de transeuropeiska näten revideras under 1999 blir det också lämpligt att se över prioriteringarna. Mycket arbete måste också läggas ned på förberedelserna för nätens utvidgning till de kommande nya medlemsländerna, och härvid kommer gemenskapens medel huvudsakligen att slussas genom det strukturpolitiska inför instrument anslutningen (I SPA), som skapades genom kommissionens paket "Agenda 2000". Initiativet för sysselsättning och tillväxt 21 april Den antog Ekofinrådet initiativet för sysselsättning och tillväxt, genom vilket 420 miljoner ecu kommer att anslås under tre år till innovativa och sysselsättningsskapande och medelstora företag för att hjälpa dem att övervinna en del av de ekonomiska hinder de möter. För att kunna möta olika behov i olika regioner och sektorer delas medlen mellan tre varandra kompletterande fonder. små förvaltas • Europeiska teknikfondens starthjälp (riskkapital), av som Europeiska investeringsfonden (EIF) och vars medel skall gå genom investeringsfonder är specialiserade på det området. Stödet kommer att inriktas på en del av kapitalmarknaden där riskerna är höga, särskilt små och medelstora företag under grundande eller i början av sin utveckling. som möjligheterna för små och medelstora företag och se på de omedelbara och långsiktiga effekterna på skapandet av arbetstillfällen. Slutsatser Att skapa nya och bättre arbetstillfällen och bekämpa arbetslösheten prioriteras tidigare högt av unionen. nu som Medlemsstaterna sin visade beslutsamhet att göra framsteg genom att utarbeta nationella handlingsplaner för sysselsättning och lägga fram dem vid toppmötet om sysselsättning i Luxemburg inom de snäva tidsramar som gavs. De har tagit avgörande till från handling. riktlinjer anta steg och på femte gäller ramprogrammet Detsamma EU-nivå: kommissionen har lagt tonvikten på sysselsättningen i sina förslag, såväl för strukturfonderna och Sammanhållnings fonden, för forskning och teknisk utveckling och programmen för utbildning och ungdom som för förslag som inte innebär utgifter. Detta visar dess vilja att beakta målet att uppnå en hög sysselsättningsnivå när gemenskapens politik och verksamhet utformas och genomförs, så som anges i i Amsterdamfördraget. artikel 127. 2 den nya • En för (finansiellt europeiska åtgärd samriskföretag stöd), administrerad av kommissionen, som skall hjälpa små och medelstora att upprätta företag samriskföretag över statsgränserna. inom EU Av detta skäl har kommissionen beslutat att i framtiden regelbundet rapportera till Europeiska rådet om hur gemenskapens politik bidrar till sysselsättningen. • En för små garantifond och medelstora företag, administrerad av Europeiska investeringsfonden, för att öka tillgången på lån till små eller nybildade företag genom riskdelning. I årsrapporterna om åtgärderna kommer finansierings värdera man att At> ISSN 1024-4506 KOM(98) 354 slutlig DOKUMENT SV 04 06 08 10 Katalognummer : CB-CO-98-379-SV-C ISBN 92-78-37111-4 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer L-2985 Luxemburg


title: Rede transeuropeia de transportes: relatório sobre o progresso e a execução dos 14 projectos de Essen, 1998

eurovoc_concepts:
project of common interest
trans-European network
transport infrastructure
transport network
transport statistics

text: COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS Bruxelas, 03. 06. 1998 COM(1998) 356 final REDE TRANSEUROPEIA DE TRANSPORTES RELATÓRIO SOBRE O PROGRESSO E A EXECUÇÃO DOS 14 PROJECTOS DE ESSEN, 1998 (Apresentado pela Comissão) INDICE I. INTRODUÇÃO II. PANORAMA GERAL III. EXECUÇÃO DOS PROJECTOS IV. INCENTIVO A CONSTITUIÇÃO DE PARCERIAS ENTRE O SECTOR PÚBLICO E O PRIVADO V. PERSPECTIVAS PARA O FUTURO 3 3 4 5 6 ANEXO A: PONTO DA SITUAÇÃO DOS PROJECTOS PRIORITÁRIOS 8 ANEXO B: RESUMO DA SITUÇÃO DES PROJECTOS 13 REDE TRANSEUROPEIA DE TRANSPORTES: RELATÓRIO SOBRE O PROGRESSO E A EXECUÇÃO DOS 14 PROJECTOS DE ESSEN, 1998 I. INTRODUÇÃO 1. O Conselho do Luxemburgo de 20-21 de Novembro de 1997 sublinhou a importância das redes transeuropeias (RT) como um dos principais meios de apoiar o crescimento na UE e complemento essencial do mercado único. As redes desempenham um papel importante numa estratégia a médio prazo para o emprego, já que a eficácia dos transportes, das telecomunicações e da infra-estrutura energética é vital para a competitividade da UE e, consequentemente, para o crescimento a longo prazo e a criação de empregos duradouros. 2. Concretamente no que respeita à rede de transportes, o Conselho do Luxemburgo pediu que se indicasse um calendário e um plano financeiro para cada um dos 14 projectos específicos incluídos no Anexo III das orientações comunitárias para o desenvolvimento da RT de transportes1. Tal acentuaria o empenho político na sua implementação e demonstraria a viabilidade de financiamento. Os Estados- Membros identificaram já os calendários e os custos de investimento calculados para os projectos prioritários. O presente relatório apresenta uma avaliação global. II. PANORAMA GERAL 3. Os 14 projectos prioritários, aprovados pelo Conselho Europeu de Essen de 9 e 10 de Dezembro de 1994, são apenas uma parte da rede transeuropeia de transportes. Calculou-se que o custo total dos projectos prioritários de RT seria de cerca de 110 000 MECU, comparados com os mais de 400 000 MECU correspondentes ao custo da totalidade da rede até 2010. A Comissão apresentará no Outono uma comunicação sobre o estado geral de implementação da rede, de acordo com o previsto nas Orientações para as RT de Transportes. O presente relatório incide no mandato específico do Conselho "Emprego" do Luxemburgo e o balanço dos 14 projectos dá uma indicação das perspectivas mais gerais. 4. Cada projecto tem as suas características particulares, pelo que é difícil tirar ilações gerais. Porém, considerados no seu conjunto, verificaram-se progressos consideráveis: três projectos estão prestes a ser concluídos, todos eles estão em construção ou num estado avançado de preparação e a maioria estará provavelmente concluída por volta de 2005. 5. Relativamente às previsões feitas na altura do Grupo Christophersen (1994), verificaram-se atrasos em alguns projectos devido a uma combinação de factores, como: Decisão n° 1692/96 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 23 de Julho de 1996, relativa a orier ações comunitárias para o desenvolvimento da rede transeuropeia de transportes. JO n° L 228 de 9. 9. 996. - a complexidade intrínseca dos projectos, que tornou irrealistas alguns dos prazos propostos, e ainda os obstáculos técnicos, legislativos e administrativos e a necessidade de ter plenamente em conta as implicações ambientais; - condicionalismos a nível da disponibilidade de financiamentos públicos numa conjuntura de rigor orçamental. Esse rigor reflectiu-se nos gastos públicos gerais em infra-estruturas nos últimos anos e colocou problemas a alguns dos projectos prioritários. 6. Tendo em conta esses condicionalismos, é de louvar o facto de a maioria dos projectos se encontrar neste momento em vias de concretização, apenas com pequenos atrasos sem consequências, e o franquear de algumas importantes metas, como a primeira ligação totalmente de alta velocidade entre capitais europeias (Bruxelas - Paris), inaugurada em Dezembro de 1997. 7. Os projectos prioritários recorreram fortemente ao financiamento comunitário. Foi o caso dos projectos localizados em zonas elegíveis para as intervenções dos Fundos Estruturais e de Coesão, como a ligação ferroviária entre Dublin e Belfast, a rede de auto-estradas na Grécia e o comboio de alta velocidade do Sul. O orçamento para a RT de Transportes, com montantes mais modestos (cerca de 1 800 000 MECU para 1995-1999) teve, no entanto, repercussões consideráveis ao contribuir para o lançamento de projectos importantes, como a ligação fixa de 0resund e o comboio de alta velocidade na Bélgica. O BEI, que é a principal fonte de financiamento a crédito dos projectos de RT, avançou, apenas em 1997, cerca de 1 400 MECU para os 14 projectos prioritários, ao passo que a exposição do FEI, em montante autorizado, nos projectos prioritários ascendeu a 350 MECU. III. EXECUÇÃO DOS PROJECTOS 8. O anexo apresenta uma breve avaliação dos progressos de cada um dos 14 projectos, divididos em três grandes categorias: 1) Projectos em vias de conclusão - Ligação ferroviária convencional Cork, Dublin, Belfast, Larne (projecto 9) - Aeroporto de Malpensa (projecto 10) - Ligação fixa de 0resund (projecto 11). 2) em grande parte assegurado Projectos com conclusão prevista para 2005, cujo financiamento está - Ligação ferroviária de alta velocidade Paris, Bruxelas, Colónia, Amesterdão, Londres (PBKAL) (projecto 2) - Comboio de alta velocidade do Sul (projecto 3) - Comboio de alta velocidade do Leste (projecto 4) - Linha ferroviária de transporte combinado de Betuwe (projecto 5) - Auto-estradas gregas (projecto 7) - Linha principal da costa ocidental (projecto 14) 3) cujos calendário e importantes dos projectos Projectos cujo calendário ultrapassa consideravelmente o ano 2005 ou incertos para secções financiamento permanecem - Comboio de alta velocidade Norte-Sul (Brenner) (projecto 1) - Comboio de alta velocidade Lyon-Trieste (projecto 6) - Ligação multimodal Portugal/Espanha com o resto da Europa (projecto 8) - Corredor multimodal do Triângulo Nórdico (projecto 12) - Ligação rodoviária Irlanda-Reino Unido-Benelux (projecto 13) 9. A natureza especial do projecto de ligação multimodal de Portugal/Espanha com o resto da Europa e do projecto Triângulo Nórdico, que constituem corredores multimodais com uma grande variedade de componentes, torna difícil estabelecer calendários gerais e planos de financiamento precisos. 10. Os principais dossiers que exigem uma atenção especial são os seguintes: - os dois grandes túneis sob os Alpes, o de Brenner e o de Lyon-Turim, que serão vitais para o desenvolvimento de uma política de transportes alpinos sustentável e para os quais há ainda que tomar decisões definitivas quanto ao calendário e ao financiamento. Dada a complexidade destes projectos, há que manter ou mesmo aumentar a cadência dos preparativos para que as decisões necessárias sejam tomadas a tempo e horas; - o financiamento da CTRL (troços do Reino Unido da PBKAL entre o túnel da Mancha e Londres) está difícil, sendo essencial encontrar uma solução que leve à conclusão do projecto numa data não muito distante da inicialmente prevista; - apesar dos grandes esforços suplementares consentidos pelo Governo francês, continua a existir um défice financeiro no TGV Este; um pedido de financiamento comunitário suplementar poderá, pelo menos em parte, colmatar esse défice; - embora grande parte do CAV do Sul (troço mediterrânico) fique terminado dentro do prazo previsto, o troço de Perpignan a Montpellier, que é vital para ligar a Espanha ao resto da rede, pode sofrer atrasos. INCENTIVAR A CONSTITUIÇÃO DE PARCERIAS ENTRE O SECTOR IV. PÚBLICO E O PRIVADO 11. O Conselho recomendara anteriormente que se considerassem as parcerias entre o sector público e o privado (PPP) como meio de garantir uma maior rentabilidade dos projectos de infra-estruturas e de atrair financiamentos complementares e novas ideias e métodos. A Comissão seguiu activamente essa proposta. Em 1996, o Comissário Kinnock instituiu um Grupo de Alto Nível cuja missão era estudar o modo como as PPP poderiam acelerar o desenvolvimento dos projectos de RT de Transportes. O grupo, cujo relatório foi apresentado ao Conselho, concluiu, nomeadamente, que teria de haver um compromisso político firme quanto à implementação dos projectos, que havia que recorrer mais aos instrumentos financeiros existentes e que devia ser considerada a possibilidade de criar novos instn mentos, designadamente para fornecer capitais de risco ou financiamentos equiparáveis. 12. A este respeito, está a ser estudada a criação de fundos de capital de risco, financiados eu parte pelo orçamento comunitário, cujo objectivo será o de servirem de catalisadoras par i encorajar as grandes instituições do sector privado, como os i investirem nos projectos de RT. Tal poderá aumentar fu dos de pensões, substancialmente o montante dos fundos do sector privado disponíveis para projectos de infra-estruturas. A Comissão lançou um estudo da proposta no passado mês de Outubro e analisa neste momento as conclusões desse estudo. Uma conclusão clara é a de que, para que esse tipo de instrumento financeiro se desenvolva, o mercado precisa de ter a certeza de que existirá um número suficiente de projectos de RT nos quais investir. 13. A Comissão encoraja a criação de empresas especializadas para a aquisição, a construção ou o financiamento de alguns projectos ferroviários para facilitar a participação do sector privado no esforço de investimento e para melhorar a qualidade dos projectos. Neste contexto, a Comissão espera que seja adoptado rapidamente o Estatuto de Empresa Europeia. V. PERSPECTIVAS PARA O FUTURO 14. Os calendários apresentados pelos Estados-Membros fazem prever um aumento muito substancial das despesas com os 14 projectos prioritários durante o período de 2000-2006, com a entrada na fase de construção de muitos dos maiores projectos. Embora estas previsões devam ser vistas com cautela nesta fase, já que são necessárias novas decisões em vários casos, tal poderá resultar num investimento de cerca do dobro do observado no período de 1995-1999. 15. Embora no período vertente seja obrigatório respeitar o rigor orçamental, os progressos realizados até ao momento em matéria de harmonização fiscal deixam antever a possibilidade de criação de uma margem para um reforço das despesas em infra-estruturas dentro de orçamentos nacionais gerais estritamente controlados. Na verdade, um dos objectivos essenciais da consolidação orçamental é abrir espaço para esta espécie de investimentos produtivos. Simultaneamente, as baixas taxas de juros que são de esperar com a UEM devem facilitar os investimentos. Isto é particularmente verdade para projectos como as RT, que exigem grandes investimentos de capital a longo prazo. 16. A Comunidade e o BEI continuarão a ter um papel importante. Como reconhecido também na Comunicação da Comissão sobre a Agenda 2000, as RT são um factor essencial para o reforço do mercado único e o orçamento comunitário continuará a ser fundamental para o arranque dos projectos e a manutenção do seu dinamismo. Nalguns casos, a contribuição comunitária será um factor determinante para a viabilidade financeira dos projectos. A estimativa das necessidades financeiras que a Comissão apresentou juntamente com a proposta de revisão do Regulamento Financeiro para as RT2 (5 000 MECU para o período de 2000-2006) tem em conta o aumento previsto das actividades e a necessidade de preservar o importante elemento transeuropeu dos projectos em questão. A proposta inclui a ideia de um programa plurianual indicativo adaptado aos grandes investimentos em infra- estruturas de transportes. A Comissão tenciona também prosseguir os seus esforços para tornar o apoio comunitário tão eficaz quanto possível, concentrando os financiamentos nos projectos principais. A tendência cada vez mais clara do BEI para querer desenvolver os seus instrumentos de crédito de forma a adaptá-los melhor ao calendário e ao perfil de risco de cada projecto desempenhará um papel COM(1998) 172 final importante, nomeadamente no desenvolvimento de montagens financeiras para as parcerias entre o sector público e o privado. Ao FEI cabe também um papel importante nesta matéria. É igualmente necessário um grande esforço para preparar a extensão das RT aos países em vias de adesão, para os quais o instrumento de pré- adesão (ISPA) constituirá o principal instrumento de financiamento da UE a partir de 2000. 17. Para a concretização das RT, será necessário o contributo financeiro do sector público e do sector privado sob a forma de parcerias. Há que tomar com urgência medidas concretas para cada caso para estabelecer os parâmetros e os mecanismos para a implementação dessas parcerias. Se tais medidas forem tomadas, os projectos poderão ser implementados com maior rapidez e rentabilidade. Para que o sector privado invista no desenvolvimento dos instrumentos financeiros e nas abordagens adequados, é necessário um compromisso firme por parte dos Estados-Membros. A Comissão continuará a trabalhar com o BEI e o FEI para garantir um apoio efectivo da UE às PPP, nomeadamente no que respeita aos projectos prioritários. ANEXO A PONTO DA SITUAÇÃO DOS PROJECTOS PRIORITÁRIOS 1) Projectos em vias de conclusão A ligação ferroviária Cork-Dublin-Belfast-Larne-Stranraer foi financiada em grande medida pelo Fundo de Coesão e pelo Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional. A maioria dos trabalhos realizados nesta linha (com excepção de algumas obras de beneficiação das vias perto de Belfast) ficaram concluídos em 1997 e foi possível melhorar o serviço a partir de Outubro de 1997. Falta ainda concluir o troço Belfast- Londonderry: o custo desses trabalhos está a ser reavaliado, mas prevê-se que os trabalhos estejam concluídos por volta do ano 2000. O novo aeroporto de Malpensa estará concluído em 2000. A primeira fase dos trabalhos está praticamente concluída, devendo o novo aeroporto abrir as suas portas ainda este ano. Trata-se de um projecto executado em PPP: a montagem financeira compreende o auto-financiamento pela SEA (concessionária dos aeroportos de Malpensa/Linate), subvenções públicas, empréstimos do BEI, uma garantia do FEI e uma contribuição financeira proveniente do orçamento das RT. Quanto aos acessos terrestres, a nova ligação ferroviária ao centro da cidade estará operacional apenas em 1999, enquanto que o novo acesso rodoviário deve estar concluído a tempo da inauguração do novo terminal. A ligação fixa de 0resund (16 km), incluindo as estradas de acesso, oferece uma ligação combinada estrada-caminho-de-ferro entre a Dinamarca e a Suécia, unindo uma região com 2,3 milhões de habitantes. A sua conclusão está prevista para o ano 2001. Três empresas públicas são responsáveis por diferentes secções do projecto. Os fundos provêm essencialmente dos mercados de capitais internacionais e do BEI. Os Governos sueco e dinamarquês garantiram os empréstimos concedidos ao projecto. Projectos cuja conclusão está prevista para 2005 aproximadamente e cujo 2) financiamento está em grande parte assegurado A ligação de alta velocidade Paris-Bruxelas-Colónia-Amesterdão-Londres (PBKAL) foi aprovada pelos ministros da França, da Bélgica, da Alemanha, dos Países Baixos e do Reino Unido em 1989. Os troços Paris-túnel do Canal da Mancha e Paris-Bruxelas, juntamente com o próprio túnel, estão concluídos; iniciaram-se os trabalhos de construção do troço Londres-túnel do Canal e encontram-se em fase avançada os trabalhos preparatórios referentes aos troços Amesterdão-Bruxelas e Colónia-Bruxelas. Concretamente: -no Reino Unido, a Ligação Ferroviária ao Túnel do Canal da Mancha (CTRL - Channel Tunnel Rail Link) foi proposta em 1995 ao sector privado sob a forma de concessão para a concepção, a construção, o financiamento e a exploração, tendo o contrato sido adjudicado em 1996 à empresa London and Continental Railways. No entanto, a LCR não conseguiu garantir o financiamento complementar necessário do sector privado, estando neste momento a discutir com eventuais parceiros do sector privado a conclusão do projecto, mantendo as condições da concessão. A data prevista para a conclusão da totalidade do projecto é neste momento incerta. O BEI e o FEI participam no financiamento deste projecto. -na Bélgica, o troço da ligação entre a fronteira belga e Bruxelas encontra-se concluído, tendo sido inaugurado em Dezembro de 1997. Tiveram já início os trabalhos nos troços Bruxelas-fronteira neerlandesa e Bruxelas-fronteira alemã, embora se preveja apenas para meados de 2005 a conclusão das subsecções Antuérpia-fronteira neerlandesa e Liège-fronteira alemã. O Governo belga criou a "TGV Financière" em 1996 para financiar todos os projectos de comboios de alta velocidade na Bélgica. -nos Países Baixos, o traçado da ligação Amesterdão-fronteira belga foi adoptado em 1996. O Governo está a planear envolver o sector privado em todas as partes do projecto: encomendou um estudo, actualmente em curso, para definir o melhor modo de o fazer. Esta PPP deverá permitir cobrir cerca de 20% do custo estimado do projecto, cuja conclusão está prevista para 2005. -na Alemanha, o projecto está a ser desenvolvido em duas partes: Aachen- Colónia e Colónia-Frankfurt. Os trabalhos de construção já começaram nos dois troços; o troço Colónia-Frankfurt deverá estar concluído por volta do ano 2000 e todo o troço em 2007. Os custos serão na sua maioria suportados pelo governo central. O CAV do Sul é composto por duas partes: o troço mediterrânico (Madrid-Barcelona- Perpignan-Montpellier) e o atlântico (Madrid-Vitória-Dax). Os trabalhos estão mais avançados no troço mediterrânico, prevendo-se que a parte espanhola esteja concluída em 2004, sob os auspícios da "Gestor de Infraestructuras Ferroviárias (GIF)", uma empresa especializada criada em 1997, proprietária da nova infra-estrutura. Prevê-se que o troço receba um apoio financeiro substancial do Fundo de Coesão. A secção internacional (Barcelona-Perpignan) deverá estar concluída em 2005. Quanto ao troço Perpignan- Montpellier, não existe um calendário definitivo. Na parte espanhola do troço atlântico, iniciou-se já a fase de inquérito público para a secção Madrid-Valladolid e está prestes a iniciar-se para a secção basca, a chamada "Y Basque" (Vitoria-Bilbao-San Sebastian). Estão em curso os estudos preliminares para o troço Valladolid-Vitoria. É provável que seja pedido ao BEI um financiamento para este projecto. O CAV do Leste encontra-se já em construção no território alemão (modernização da linha). Foi dado um passo em frente com o anúncio feito em Fevereiro pelo Governo francês de que fora lançada a fase final de estudo sobre o território francês. Os trabalhos relativos à primeira fase da secção francesa (Vaires-Vandières) deverão iniciar-se em 1999 e estar concluídos em 2005. Esta primeira fase garantirá a ligação com as redes alemã e luxemburguesa. Resta um eventual défice financeiro que há que colmatar, sendo provável um pedido de financiamento comunitário suplementar. As auto-estradas gregas situam-se nos eixos Norte-Sul (PATHE) e Este-Oeste (Via Egnacia), passando por Tessalónica. Os trabalhos encontram-se adiantados em ambos os eixos, estando a sua conclusão prevista para 2004. Ambos os projectos receberam, e receberão, um financiamento substancial quer do Fundo de Coesão, quer do Fundo Europeu di Desenvolvimento Regional (FEDER), e beneficiarão de empréstimos do BEI e. de intervenções no âmbito do orçamento para as RT. O Governo grego envolveu tembém o sxtor privado, criando três PPP para diferentes secções do eixo PATHE (a ponte Rion--Antirion, a circular externa de Atenas e a ligação fixa com a baía de Maliakrs); a intenção é identificar outras secções que se prestem à fórmula de PPP quer no eixc PATHE quer no Va Egnatia. A Linha Principal da Costa Ocidental é outra ligação CAV dentro do Reino Unido, que ligará a linha PBKAL à Escócia e à rede ferroviária irlandesa. O projecto está a ser executado sob a forma de PPP, elaborando a Railtrack (proprietária privada da infra-estrutura existente) o traçado em parceria com a Virgin Rail, concessionária do transporte de passageiros, e o sector público. Os trabalhos já começaram ao nível da sinalização e da melhoria das vias; todo o projecto deverá estar concluído em 2005. Foi pedido um financiamento ao BEI e ao FEI. A Linha de Betuwe é um projecto original: trata-se de uma linha férrea convencional construída de novo na sua quase totalidade, destinada principalmente ao transporte de mercadorias. O seu objectivo é oferecer uma alternativa ferroviária para o enorme volume de mercadorias transportadas actualmente pela estrada entre Roterdão e a Alemanha e o resto da Europa. O Governo neerlandês propõe-se agora avançar com o projecto em forma de PPP, ficando o sector público encarregado do projecto até à construção antes de o passar para o sector privado através do lançamento de um concurso para a concessão da sua exploração. O projecto deverá estar terminado em 2005. Projectos cujo calendário ultrapassa consideravelmente o ano 2005 ou cujos 3) calendário e financiamento permanecem incertos para secções importantes A LAV Norte-Sul vai de Berlim a Verona, passando por Leipzig, Nuremberga, Munique, Innsbruck e o túnel proposto sob a passagem de Brenner até Fortezza. Os trabalhos de construção encontram-se bastante adiantados em algumas subsecções na Alemanha, prevendo-se a conclusão de todo o troço alemão para 2007. A fase preparatória do túnel do Brenner registou igualmente progressos; várias companhias ferroviárias tencionam constituir um Grupo Europeu de Interesse Económico (GEIE) para controlar a evolução e a concepção do túnel de base. Os trabalhos de beneficiação da actual linha Fortezza-Verona estão em curso e deverão estar concluídos até 2001. Embora o financiamento dos troços Berlim-Nuremberga esteja em grande medida assegurado, não há garantias de financiamento dos restantes troços, designadamente do túnel de Brenner. Foi já aprovado e está já a ser utilizado um financiamento do BEI para as fases iniciais deste projecto em Itália e no vale do Inn, na Áustria. A LAV Lyon-Turim-Trieste liga Lyon a Trieste passando por Turim, Milão, Verona e Veneza. Em Itália, os trabalhos de construção já começaram nalguns nós de comunicação importantes. Até 1999 devem igualmente começar os principais trabalhos nalgumas importantes subsecções italianas. Na secção francesa, deve ser lançado em 2000 o procedimento de DUP (Déclaration d'Utilité Publique), depois do que poderão arrancar os trabalhos nesta secção. No que respeita ao troço internacional, deve ficar concluída em 2000 uma série de estudos geológicos. A FS, a companhia nacional de caminhos-de-ferro italiana, possui uma filial que controla a 100%, a TAV (Treno Alta Velocità), que é responsável pelo desenvolvimento das redes de CAV em Itália. Para os troços italianos, a FS assumirá 40% dos custos estimados; o restante será obtido junto de instituições financeiras ou provirá do orçamento para as RT. O Triângulo Nórdico é uma sequência de corredores de transporte, que se estende do Sul da Suécia até à fronteira com a Noruega e a Estocolmo e se prolonga para Turku, Helsínquia e a fronteira russa. Estão em curso trabalhos em toda a extensão dos corredores (incluindo estudos de segurança sobre o troço marítimo). A ligação multimodal Portugal/Espanha com o resto da Europa compõe-se de três corredores principais, que ligam Lisboa a Sevilha, La Coruna e Irún. O objectivo do projecto é oferecer uma alternativa de transporte por via férrea ao tráfego rodoviário de mercadorias da Península Ibérica para o resto da União Europeia. Alguns trabalhos de construção já arrancaram, mas a maioria dos troços encontra-se ainda na fase dos estudos de viabilidade. Dado que o projecto se encontra ainda numa fase inicial de desenvolvimento - foi definido definitivamente apenas em 1996 - as autoridades portuguesas ainda não elaboraram a lista definitiva dos projectos. No entanto, as mesmas autoridades consideram a possibilidade de envolvimento do sector privado na construção dos novos troços de estrada e apresentaram um pedido de financiamento ao BEI. A ligação rodoviária Irlanda-Reino Unido-Benelux compreende uma série de estradas de características diferentes, que foi proposto adaptar na medida das necessidades ao nível apropriado, em função da densidade do tráfego. Na República da Irlanda, o projecto recebeu um apoio considerável do Fundo de Coesão e registam-se importantes progressos na modernização do corredor. Na Irlanda do Norte, o novo Fundo de Investimento recentemente anunciado contribuirá para financiar o projecto. No entanto, para a parte restante, o programa rodoviário nacional do Reino Unido está neste momento a ser objecto de uma revisão estratégica, não sendo possível dizer, nesta fase, quando irá estar concluído o projecto. Os 14 projectos prioritários de ESSEN: panorama dos investimentos, financiamento da UE, do BEI e do FEI Projecto Extensao (Km) Invest, total (MECU) Investimento pre-98 (MECU) Prev. investim. 98-99 (MECU) Prev. investim. 2000+ (MECU) Financiamento das RT pre-98 (MECU) Fundo de Coes§o pre-98 (MECU) FEDER pre-98 (MECU) Emprestimos assinados do BEI (MECU) Riscos incorridos pelo (MECU) FEI 1. CAWTCNorte-SuKa) 958 15102 2. CAV PBKAL 1176 17232 3. CAV Sul 4. CAV Leste 5. Linha de Betuwe 6, CAV/TC Lyon-Trieste 1601. 14072 551 160 734 4777 4094 18260 2505 3728 240 59 360 368 1325 4118 1375 170 870 943 7. Auto-estradas gregas 1580 9242 2175 2351 8. Linha multimodal Portugal- jEspanha-Europa Central (b) 9. Linha ferrea convencional Cork-Dublin-Belfast-Lame- Stranraer 6200 (b) 502 357 328 10 Aeroporto de Malpensa n/a 1047 11 Linha fixa de Oresund 52,5 4158 12. Triangulo ndrdico 1800 10070 13. Linha rodoviaria Irlanda-RU Benelux 1530 3629 14. Linha Principal da Costa Ocidental 850 3000 473 2505 679 287 (b) 29 406 1377 1260 370 532 11245 152,23 9386 392,45 350 1047 153,4 11757 3086 2864 16949 4716 (b) 168 276 3320 2580 2180 19,6 66,9 39 94,9 75 (b) 0 7,8 88 57 7,4 24,8 300 0 406,6 860 (b) 53,9 (b) 55 127 77,6 806 (b) 4,2 208 801 969 153,1 70(c) 26,6 Total(d) 111240 13707 15126 68527 1025,08 913,6 985 4211,8 358 Notas: a) Não está incluído o custo da modernização dos acessos ao túnel de base para a introdução de quatro faixas (mais 7000 MECU); o respectivo calendário será estabelecido posteriormente. b) Investimento total indicativo; projecto identificado apenas em 1996; definição exacta ainda em curso. c) A abordagem do programa seguida pelo FEDER significa que não se encontram disponíveis informações completas. d) Devido às decisões pendentes e à definição do projecto em curso, o investímonto total (col. 2) não é gual á soma dos investimentos em pré-98, 98-99 e 2000+. AUTORIZAÇOES/SITUAÇAO TÉCNICA FINANCIAMENTO FASE COMENTARIOS AFEXO B: , * r-"r»"8 ^ 3 ^0 DA SITUCAO DES COMPRIM. (km) 958 PROJECTOS CUSTO (MECU) 15 102 1) Linha CAV/transporte combinado Nlorte-Sul Licenças de construção concedidas progressivamente para vários troços; estudos técnicos do túnel de base do Brenner a iniciar. I i ')i->aih--Br:iX'i(ji^Col6nia/ 1 176 17 232 • "-''•• \ (P3KAL) • "*" *:>3rdao-Londres , « J / » _;. ^ ~*jr > » uO <Ssi/V 1 6 01 14 072 - - - L&ste da 551 4 7 77 <UL sste da Alemanha , jj uniia da Betuwe 160 4 0 94 Alguns atrasos, mas todos os troços estão agora a avançar. Foram concluídos os procedimentos para alguns troços e iniciados os estudos técnicos de outros. Licenças disponíveis para o troço D. Foi adoptada uma decisão política de construção de uma 1* fase entre Vaires-Vandières no troço F. Foram adoptadas todas as decisões políticas e administrativas. i i ' P' ' ',r~ • ZAV/transporte : fo - Lyon-Turim-Trieste 734 18 260 O troço Lyon-Montmélian foi declarado de utilidade pública; foram iniciados os procedimentos administrativos de autorização. -?~adas gnegas 1 5 80 9 242 ", - ultimodal Portugal- 6 212 ' --Ejropa Vários troços em construção; concedidas licenças de construção, estudos técnicos em curso e foi aberto concurso para outros. Foram concluídos os procedimentos para alguns subprojectos; estão a ser efectuados estudos técnicos de outros. classica 9) Ligagao fenoviaria Cork'Duhiin-Belfast-Lame- Siranraer 10) Aeroporto de Malpensa rodoferroviaria 11) Ligagao fixa do Oresund 12) Cormdor de combinado do Triangulo Ndrdico transporte 502 357 Terminada. 1 0 47 Em andamento. 52,5 4 158 Em andamento. 1 8 00 10 070 13) UgagSo rodoviaria Reino Uiiido - Benelux Irianda - 1 530 3 629 Estão a ser concedidas as licenças de construção de um troço; estão a ser efectuados estudos técnicos de outros. Estão a ser efectuados estudos de vários troços. Parcialmente assegurado; subsistem dificuldades. Ha incertezas. 14) Linha principal da Costa Ocidental. 850 3 0 00 Estão a ser efectuados estudos. Assegurado, PPP. Parcialmente assegurado; subsistem dificuldades. Parcialmente assegurado; subsistem dificuldades. PPP possivel no troco NL. Parcialmente assegurado; subsistem dificuldades. Subsistem dificuldades no troco trances O sector publico financial a construcao; prevista uma participacao do sector privado na exploracao. Garantido em parte; subsistem dificuldades. Tres projectos PPP para a PATHE. Previsto apoio subs, do FEDER e do F. Coesao; subsistem dificuldades. Subsistem dificuldades no troco da Irianda do Norte. Assegurado. Assegurado. Berlim-Leipzig: obras de construcao adiantadas; Leipzig-Nuremberga: comecaram as obras nalguns trocos; tunel do Brenner ainda em fase de estudo. Obras de construcao adiantadas nos trocos bekjas e atemaes; iniciadas nos trocos holandeses. Obras de construcao em curso em 2 subprojectos do troco Madrid- Barcelona. Iniciados estudos tecnicos finais do troco trances; as obras no troco Vaires- Vandieres deverao comecar em 1999; iniciadas as obras de beneficiacao no troco alemdo. Iniciada a construcao na linha portuaria; os procedimentos finais de planeamento da linha A-15 estao proximos da sua conclusao; preve-se que a construcdo tenha inicio em meadosde 1998. Foram iniciadas as obras em akjuns dos principals n6s em Italia; estao em curso estudos tecnicos da seccao internacional. Obras iniciais em curso nos tres projectos PPP e nalguns outros. Obras em curso em trocos da Linha do Norte (ferroviaria) e da auto-estrada Lisboa-Valladolid; estudos para outros projectos. Troco Cork-Dublin-Belfast concluido; o resto da linha sera concluido ate 2000. Obras de construcao muito adiantadas, devendo estar concluidas no ano 2000. Obras de construcao em curso na maior parte do projecto. Obras em curso nas auto-estradas E 18 e E 6 e nos principals eixos ferroviarios da Finlandia e da Suecia. Obras de construcao quase prontas na Irianda; incerteza quanto aos trocos no Reino Unido. Iniciadas obras de modernizacao da linha. Os Estados-Membros interessados tencionam criar urn AEIE para a concepcdo do tunel de base do Brenner. Alguns atrasos; problemas nao financeiros praticamente resolvidos. Linha CAV Bruxelas -Paris concluida. Troco internacional em fase de estudo atraves de um AEIE. Alta prioridade politica. Construcao em fase muito inicial, apos vdrios atrasos. Preve-se que o projecto esteja concluido em 2005. Proximo programa de estudos do troco internacional aprovado na cimeira franco- italiana de 3 de Outubro. Apoio substancial do FEDER e do Fundo de Coesao. Numerosos subprojectos independentes, muitos ainda em fase de estudo. Concluida em grande parte gracas ao apoio do FEDER e do Fundo de Coesao. A inaugurar em 1998 (1* fase). Prazos cumpridos, conclusao ate 2000. Numerosos subprojectos independentes. O programa nacional rodoviario do Reino Unido e objecto de uma anaiise estrategica. Parceria entre a infra-estrutura e empresas de servicos, com subsidios publicos. ISSN 0257-9553 COM(98) 356 final DOCUMENTOS PT 07 15 17 N. ° de catálogo : CB-CO-98-380-PT-C ISBN 92-78-37120-5 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias L-2985 Luxemburgo


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1821/98 van Doeke EISMA aan de Commissie. Verbod gebruik siliconen borst-implantaten

text: C 31/86 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 5. 2. 1999 (1999/C 31/115) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-1821/98 van Doeke Eisma (ELDR) aan de Commissie (3 juni 1998) Betreft: Verbod gebruik siliconen borst-implantaten 1. Is de Commissie van mening dat het gebruik van siliconen borst-implantaten gevaarlijk is? Zo ja, welke maatregelen stelt de Commissie voor om het gebruik van siliconen borst-implantaten aan 2. banden te leggen? Kan de Commissie aangeven welke lidstaten het gebruik van siliconen borst-implantaten verbieden of een 3. verbod voorbereiden? Antwoord van de heer Bangemann namens de Commissie (1 juli 1998) 1. en 2. van andere borstimplantaten bepaalde risico(cid:146)s inhoudt. De Commissie is zich ervan bewust dat het gebruik van met siliconengel gevulde borstimplantaten en Om deze risico(cid:146)s zo goed mogelijk in de hand te houden, legt de Commissie momenteel de laatste hand aan de conformiteitsbeoordelingsprocedures voor borstimplantaten in het kader van Richtlijn 93/42/EEG van 14 juni 1993 betreffende medische hulpmiddelen (1). Bovendien verwijst de Commissie het geachte parlementslid naar het antwoord van de Commissie op vraag P-1793/97 van mevrouw Hautala (2). 3. Frankrijk staat het gebruik van borstimplantaten met fysiologisch serum als vulproduct en van andere types borstimplantaten met het CE-merkteken toe op voorwaarde dat deze in Frankrijk aan een specifieke beoordeling worden onderworpen volgens door Frankrijk te bepalen regels. Overigens heeft Frankrijk voor de producten in kwestie een beroep gedaan op de in Richtlijn 93/42/EEG opgenomen vrijwaringsclausule; de Commissie leidt momenteel het dossier in. De Commissie, die dit onderwerp herhaaldelijk met de lidstaten heeft besproken, heeft geen weet van beperkende maatregelen zoals die in Frankrijk, die door andere lidstaten zouden zijn genomen. (1) PB L 169 van 12. 7. 1993. (2) PB C 76 van 11. 3. 1998, blz. 55. (1999/C 31/116) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1829/98 van Klaus Rehder (PSE) aan de Commissie (12 juni 1998) Betreft: Verbouwing van hennep Hennep speelt in de Europese Unie een steeds belangrijker rol als hernieuwbare grondstof en bij de milieu- bescherming, zoals door verbouwing ervan op braakgelegde arealen en bij pogingen, o. a. in Griekenland, om vervuilde grond met behulp van de hennepteelt te zuiveren. Tot nu toe werd de productie van hernieuwbare grondstoffen met communautaire krdieten gesteund. Kan de Commissie mededelen: 1. 2. 3. of zij voornemens is de betaling van premies voor hernieuwbare grondstoffen voort te zetten, of er nog premies voor braakliggende arealen zullen zijn, of er speciale premies zijn voor de hennepteelt en zo ja, hoe hoog deze zijn, 4. welk oppervlakte momenteel de henneparealen in de EU-lidstaten hebben en van welke orde van grootte zij verwacht dat de toeneming van de hennepteelt zal zijn, 5. welke begeleidende wetenschappelijke proeven er in de Europese Unie voor de hennepteelt worden gedaan?


title: Directiva 98/38/CE a Comisiei din 3 iunie 1998 de adaptare la progresul tehnic a Directivei 74/151/CEE a Consiliului privind unele componente și caracteristici ale tractoarelor agricole sau forestiere pe roțiText cu relevanță pentru SEE.

eurovoc_concepts:
agricultural vehicle
national implementing measure
technical regulations
technological change
tractor

formats: html pdf print xhtml

text: 176 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 23 31998L0038 16. 6. 1998 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 170/13 DIRECTIVA 98/38/CE A COMISIEI din 3 iunie 1998 de adaptare la progresul tehnic a Directivei 74/151/CEE a Consiliului privind unele componente ș(cid:13)i caracteristici ale tractoarelor agricole sau forestiere pe roți (Text cu relevanță pentru SEE) COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE, (2) De la 1 octombrie 1999, statele membre: având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, având în vedere Directiva 74/150/CEE a Consiliului din 4 martie 1974 de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la omologarea tractoarelor agricole sau forestiere pe roți (1), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 97/54/CE a Parlamentului European ș(cid:13)i a Consiliului (2), în special articolul 13, având în vedere Directiva 74/151/CEE a Consiliului din 4 martie 1974 de apropiere a legislațiilor statelor membre cu privire la unele componente ș(cid:13)i caracteristici ale tractoarelor agricole sau forestiere pe roți (3), astfel cum a fost modificată ultima dată prin Directiva 97/54/CE, în special articolul 4, întrucât, având în vedere experiența dobândită ș(cid:13)i progresul tehnologic înregistrat, este oportună în prezent adaptarea cerin- țelor privind componentele ș(cid:13)i caracteristicile menționate la articolul 2 din Directiva 74/151/CEE; întrucât măsurile prevăzute de prezenta directivă sunt conforme cu avizul Comitetului pentru adaptarea la progresul tehnic insti- tuit prin Directiva 74/150/CEE, ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: Articolul 1 — nu mai pot elibera documentul menționat la articolul 10 ali- neatul (1) ultima liniuță din Directiva 74/150/CEE pentru un tip de tractor care nu este conform cu cerințele Directivei 74/151/CEE, astfel cum a fost modificată prin prezenta direc- tivă; — pot refuza acordarea omologării naționale de tip pentru un tip de tractor care nu este conform cu cerințele Directivei 74/151/CEE, astfel cum a fost modificată prin prezenta direc- tivă. Articolul 3 (1) Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 1 mai 1999. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta. Atunci când statele membre adoptă aceste acte, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri. (2) Comisiei îi sunt comunicate de statele membre textele princi- palelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă. Anexele I-VI la Directiva 74/151/CEE se modifică în conformitate cu anexa la prezenta directivă. Articolul 4 Articolul 2 (1) De la 1 mai 1999, statele membre nu pot: — refuza, pentru un tip de tractor, acordarea omologării CE de tip, eliberarea documentului menționat la articolul 10 alinea- tul (1) ultima liniuță din Directiva 74/150/CEE sau acordarea omologării naționale de tip ș(cid:13)i nici — interzice punerea în circulație a tractoarelor, în cazul în care aceste tractoare sunt conforme cu cerințele Direc- tivei 74/151/CEE, astfel cum a fost modificată prin prezenta direc- tivă. Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Articolul 5 Prezenta directivă se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, 3 iunie 1998. Pentru Comisie Martin BANGEMANN Membru al Comisiei (1) (2) (3) JO L 84, 28. 3. 1974, p. 10. JO L 277, 10. 10. 1997, p. 24. JO L 84, 28. 3. 1974, p. 25. 13/vol. 23 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 177 ANEXĂ Anexele I-IV la Directiva 74/151/CEE se modifică după cum urmează: (a) La anexa I, „greutate” se înlocuieș(cid:13)te cu „masă”. (b) La anexa II: — cele două liniuțe de la punctul 1 se înlocuiesc cu următorul text: „— lungime: 255 sau 520 mm; — lățime: 165 sau 120 mm. Alegerea trebuie să țină seama de dimensiunile în vigoare în statele membre de destinație. ” — punctul 2. 1 se înlocuieș(cid:13)te cu următorul text: „2. 1. Poziția plăcii aș(cid:13)ezată pe lățime Centrul plăcii nu poate fi situat mai la dreapta față de planul de simetrie al tractorului. Marginea laterală stângă a plăcii nu poate fi situată mai la stânga față de planul vertical paralel cu planul de simetrie al tractorului ș(cid:13)i tangent la punctul în care secțiunea transversală a tractorului înregistrează lățimea maximă. ” — textul punctului 2. 4 se înlocuieș(cid:13)te cu următorul text: „Înălțimea marginii inferioare a plăcii față de sol nu poate fi mai mică de 0,3 m; înălțimea marginii superioare a plăcii față de sol nu trebuie să depăș(cid:13)ească 4,0 m. ” (c) La anexa III se inserează următorul text la punctul 2: „Conductele pentru alimentare cu carburant ș(cid:13)i orificiul de umplere trebuie instalate în exteriorul cabinei. ” (d) Anexa IV se înlocuieș(cid:13)te cu următorul text: „ANEXA IV CONTRAGREUTĂȚILE DE ECHILIBRARE În cazul în care tractorul trebuie prevăzut cu contragreutăți de echilibrare pentru a îndeplini celelalte cerințe necesare pentru omologarea CE, respectivele contragreutăți de echilibrare trebuie să fie furnizate de producătorul tractorului, să fie proiectate pentru a fi montate ș(cid:13)i să poarte marca producătorului, precum ș(cid:13)i o indicație a masei lor exprimate în kilograme cu o precizie de ± 5 %. Contragreutățile de echilibrare din față care au fost proiectate pentru montări/demontări frecvente trebuie să lase o deschidere de siguranță de cel puțin 25 mm pentru mânerele de prindere. Metoda de poziționare a contragreutăților de echilibrare trebuie să evite orice separare accidentală (de exemplu în cazul răsturnării tractorului). ” (e) La anexa V, punctul 2. 1. 4 se înlocuieș(cid:13)te cu următorul text: „2. 1. 4. Valoarea maximă pentru nivelul de presiune sonoră trebuie să fie de cel puțin 93 dB(A) ș(cid:13)i de cel mult 112 dB(A). ” (f) La anexa VI se adaugă următorul text la punctul II. 1: „Țeava de eș(cid:13)apament spate trebuie poziționată astfel încât gazele de eș(cid:13)apament să nu poată ajunge în cabină. ”


title: QUESTION ECRITE no 1821/98 de Doeke EISMA à la Commission. Interdiction de l'utilisation d'implants mammaires en silicone

text: C 31/86 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 5. 2. 1999 (1999/C 31/115) QUESTION (cid:201)CRITE P-1821/98 posØe par Doeke Eisma (ELDR) (cid:224) la Commission (3 juin 1998) Objet: Interdiction de l(cid:146)utilisation d(cid:146)implants mammaires en silicone 1. La Commission estime-t-elle que l(cid:146)utilisation d(cid:146)implants mammaires en silicone est dangereuse? Dans l(cid:146)affirmative, quelles mesures propose-t-elle pour refrØner l(cid:146)utilisation d(cid:146)implants mammaires en 2. silicone? Peut-elle indiquer quels (cid:201)tats membres interdisent ou se prØparent (cid:224) interdire l(cid:146)utilisation d(cid:146)implants 3. mammaires en silicone? RØponse donnØe par M. Bangemann au nom de la Commission (1er juillet 1998) 1. et 2. ainsi que les autres implants mammaires prØsentent certains risques. La Commission est consciente que l(cid:146)utilisation des implants mammaires remplis de gel de silicone, En vue de gØrer ces risques de fa(cid:231)on optimale, la Commission est en train de finaliser des lignes directrices relatives aux procØdures d(cid:146)Øvaluation de la conformitØ des implants mammaires dans le cadre de la direc- tive 93/42/CEE du 14 juin 1993 relative aux dispositifs mØdicaux (1). En outre, la Commission prie l(cid:146)Honorable Parlementaire de se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) la question P-1793/97 de Mme Hautala (2). 3. La France autorise l(cid:146)utilisation des implants mammaires dont le produit de remplissage est du sØrum physiologique ainsi que des autres types d(cid:146)implants mammaires qui portent la marque CE, dans la mesure oø ils ont fait l(cid:146)objet d(cid:146)une Øvaluation spØcifique en France selon des modalitØs (cid:224) dØfinir par la France. Par ailleurs, la France a invoquØ la clause de sauvegarde prØvue dans la directive 93/42/CEE, pour les produits en question; la Commission est en train d(cid:146)instruire le dossier. Ayant discutØ de ce sujet, (cid:224) plusieurs reprises, avec l(cid:146)ensemble des (cid:201)tats membres, la Commission n(cid:146)a pas connaissance de mesures de restrictions similaires (cid:224) celle de la France, prises dans d(cid:146)autres (cid:201)tats membres. (1) JO L 169 du 12. 7. 1993. (2) JO C 76 du 11. 3. 1998, p. 55. (1999/C 31/116) QUESTION (cid:201)CRITE E-1829/98 posØe par Klaus Rehder (PSE) (cid:224) la Commission (12 juin 1998) Objet: Culture du chanvre Le chanvre joue un r(cid:244)le de plus en plus important dans l(cid:146)Union europØenne et en tant que matiŁre premiŁre de repousse et en matiŁre de protection de l(cid:146)environnement: il est cultivØ sur des surfaces mises en jachŁre et est utilisØ, en GrŁce, par exemple, pour des essais de «dØcontamination» des sols. Jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent, la culture de matiŁres premiŁres de repousse a bØnØficiØ de subventions de l(cid:146)Union europØenne. La Commission envisage-t-elle de continuer (cid:224) accorder des primes financiŁres pour les matiŁres premiŁres 1. de repousse? 2. 3. Continuera-t-il (cid:224) y avoir des primes pour les superficies mises en jachŁre? Existe-t-il des primes rØservØes (cid:224) la culture du chanvre et, dans l(cid:146)affirmative, quel en est le montant? Quelle est, actuellement, l(cid:146)Øtendue des terres cultivØes en chanvre dans les pays europØens et (cid:224) quelle 4. extension quantitative de la culture du chanvre s(cid:146)attend-on? 5. Quels essais scientifiques de culture du chanvre sont effectuØs dans l(cid:146)Union europØenne?