title: GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 42/98 antagen av rådet den 29 juni 1998 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/.../EG om införande av en ordning för erkännande av kvalifikationer för de former av yrkesverksamhet som omfattas av direktiven om liberalisering och övergångsåtgärder samt om komplettering av den allmänna ordningen för erkännande av kvalifikationer

eurovoc_concepts:
free movement of workers
professional qualifications
recognition of diplomas
right of establishment
vocational training

text: C 262/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 98 GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 42/98 antagen av rådet den 29 juni 1998 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/. /EG om införande av en ordning för erkännande av kvalifikationer för de former av yrkesverksamhet som omfattas av direktiven om liberalisering och övergångsåtgärder samt om komplettering av den allmänna ordningen för erkännande av kvalifikationer (98/C 262/02) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om uprättandet av Europe- iska gemenskapen, särskilt artiklarna 49, 57. 1 och 57. 2 första och tredje meningarna samt artikel 66 i detta, antagits i avvaktan på ett ömsesidigt erkännande av kvalifikationer. Enligt dessa direktiv är det en tillräcklig kvalifikation för att starta ifrågavarande verksamheter i de medlemsstater som har regler för att starta dessa verksamheter att medborgaren utö- vat verksamheten i fråga under en skälig tidsperiod som inte ligger alltför långt tillbaka i tiden. med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitte´ns yttrande (2), i enlighet med förfarandet i artikel 189b i fördraget (3), och av följande skäl: (1) Enligt fördraget är all diskriminerande behandling på grund av nationalitet när det gäller etablering och tillhandahållande av tjänster förbjuden efter övergångsperiodens utgång. Detta innebär att vissa bestämmelser i de direktiv som är tillämpliga inom detta område saknar betydelse för tillämpningen av regeln om nationell behandling, eftersom den regeln gäller, med omedelbar verkan, genom själva fördraget. (2) Vissa bestämmelser i dessa direktiv som avser att underlätta det faktiska utövandet av etableringsrät- ten och friheten at tillhandahålla tjänster bör behållas, särskilt sådana bestämmelser i vilka det anges på ett ändamålsenligt sätt hur skyldigheter enligt fördraget skall fullgöras. (3) För att underlätta utövandet av etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster för ett antal verksamheter har direktiv med övergångsåtgärder (1) EGT C 115, 19. 4. 1996, s. 16 och EGT C 264, 30. 8. 1997, s. 5. (2) EGT C 295, 7. 10. 1996, s. 43. (3) Europaparlamentets yttrande av den 20 februari 1997 (EGT C 85, 17. 3. 1997, s. 114), rådets gemensamma ståndpunkt av den 29 juni 1998, Europaparlamentets beslut av den. (ännu inte offentliggjort i EGT). (4) De viktigaste bestämmelserna i ovan nämnda direktiv bör ersättas i överensstämmelse med slut- satserna från Europeiska rådets möte i Edinburgh den 11 och 12 december 1992 avseende subsidiari- tet, förenkling av gemenskapslagstiftningen och i synnerhet kommissionens översyn av de förhållan- devis gamla direktiven om yrkesmässiga kvalifika- tioner. Direktiven i fråga bör därför upphävas. (5) Rådets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1998 om en generell ordning för erkännande av examensbevis över behörighetsgivande högre ut- bildning som omfattar minst tre års studier (4) och rådets direktiv 92/51/EEG av den 18 juni 1992 om en andra generell ordning för erkännande av behö- righetsgivande högre utbildning, en ordning som kompletterar den som föreskrivs i direktiv 89/ 48/EEG (5) är inte tillämpliga på vissa av de former av yrkesverksamhet som omfattas av de direktiv som är tillämpliga inom detta område (del 1 i bilaga A till det här direktivet). Det bör därför införas ett system för erkännande av kvalifikatio- ner för sådana former av yrkesverksamhet som inte omfattas av direktiven 89/48/EEG och 92/51/EEG. De former av yrkesverksamhet som anges i del 2 i bilaga A till det här direktivet omfattas till största (4) EGT L 19, 24. 1. 1989, s. 16. (5) EGT L 209, 24. 7. 1992, s. 25. Direktivet senast ändrat genom kommissionens direktiv 97/38/EG (EGT L 184, 12. 7. 1997, s. 31). 19. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 262/13 (6) (7) delen av direktiv 92/51/EEG när det gäller erkän- nande av examensbevis. Ett förslag har översänts till rådet om att ändra direktiven 89/48/EEG och 92/51/EEG med hänsyn till det intyg om ekonomisk ställning och det intyg om en försäkring mot ekonomiska risker som en värdmedlemsstat kan kräva av förmånstagaren. Rådet avser att behandla detta förslag i ett senare skede. Ett förslag har översänts till rådet om att under- lätta den fria rörligheten för specialiserade sjukskö- terskor utan någon av de kvalifikationer som avses i artikel 3 i direktiv 77/452/EEG (1). Rådet avser att behandla detta förslag i ett senare skede. 2. Detta direktiv skall tillämpas på de verksamheter som anges i bilaga A vilka medlemsstaternas medborgare önskar utöva i en värdmedlemsstat, antingen som egenfö- retagare eller som anställd. Artikel 2 När det i en medlemsstat ställs särskilda krav på vilka kvalifikationer som måste innehas för att starta eller utöva någon av de verksamheter som anges i bilaga A, skall denna medlemsstat se till att förmånstagare innan de etablerar sig eller börjar tillhandahålla tjänster, på begä- ran underrättas om de regler som gäller för den yrkes- verksamhet som de tänker utöva. (8) Regelbundna rapporter om detta direktivs genom- AVDELNING II förande bör sammanställas. (9) Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av artik- larna 48. 4 och 55 i fördraget. Erkännande av behörighetsbevis som utfärdats av en annan medlemsstat HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. AVDELNING I Räckvidd Artikel 1 1. Medlemsstaterna skall vidta de åtgärder som före- skrivs i detta direktiv när sådana fysiska personer, bolag eller företag (nedan kallade förmånstagare) som avses i avdelning I i de allmänna handlingsprogrammen för upp- hävande av begränsningar av friheten att tillhandahålla tjänster (2) och av etableringsfriheten (3) skall etablera sig eller tillhandahålla tjänster på sitt territorium och önskar utöva de verksamheter som anges i bilaga A. (1) Rådets direktiv 77/452/EEG av den 27 juni 1977 om ömsesi- digt erkännande av utbildnings-, examens- och andra behö- righetsbevis för sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård samt åtgärder för att underlätta det faktiska utövandet av etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster (EGT L 176, 15. 7. 1977, s. 1). Direktivet senast änd- rat genom direktiv 90/658/EG (EGT L 353, 17. 12. 1990, s. 73). (2) EGT 2, 15. 1. 1962, s. 32/62. (3) EGT 2, 15. 1. 1962, s. 36/62. Artikel 3 1. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4 gäller att en medlemsstat, med hänvisning till otillräckliga kvali- fikationer, inte får vägra att ge en medborgare i en annan medlemsstat tillstånd att, på samma villkor som med- lemsstatens egna medborgare, starta eller utöva någon av de verksamheter som anges i del 1 i bilaga A utan att först ha jämfört de kunskaper och färdigheter som för- månstagaren enligt sina examens-, utbildnings- eller andra behörighetsbevis har förvärvat för att utöva samma verksamhet någon annanstans i gemenskapen, med de kunskaper och färdigheter som krävs enligt nationella regler. Om jämförelsen visar att de kunskaper och färdig- heter som framgår av examens-, utbildnings- eller andra behörighetsbevis utfärdade av en annan medlemsstat sva- rar mot dem som krävs enligt nationella regler, får värdmedlemsstaten inte vägra innehavaren av dem rätten att utöva verksamheten i fråga. Om det av jämförelsen emellertid framgår att det föreligger en väsentlig diskre- pans, skall värdmedlemsstaten ge förmånstagaren tillfälle att visa att han har tillägnat sig de kunskaper och färdigheter som saknas, genom en anpassningstid eller ett lämplighetsprov, efter värdmedlemsstatens val, i enlighet med direktiven 89/48/EEG och 92/51/EEG. Medlemssta- terna skall sträva efter att ta hänsyn till förmånstagarens val mellan dessa alternativ. 2. Ansökningar om erkännande i den mening som avses i punkt 1 skall behandlas så snabbt som möjligt, och ett motiverat beslut skall meddelas av den behöriga myndig- heten i värdmedlemsstaten senast fyra månader efter det att ansökningen med fullständig dokumentation lämnades in. Sökanden skall ha rätt att enligt nationell rätt över- klaga ett beslut eller, om något beslut inte fattats, att få saken rättsligt prövad. C 262/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 98 AVDELNING III Erkännande av yrkesmässiga kvalifikationer som förvärvats genom yrkeserfarenhet i en annan medlemsstat Artikel 4 Om det i en medlemsstat krävs kunskap och förmåga av allmän, affärsmässig eller yrkesmässig art för att starta eller utöva någon av de verksamheter som anges i bilaga A, skall denna medlemsstat som tillräckligt bevis för att sådan kunskap och förmåga förvärvats godta faktiskt utövande av denna verksamhet i en annan med- lemsstat. För verksamhet som anges i del 1 i bilaga A gäller följande: 1. För de verksamheter som anges i förteckning I gäller att förmånstagaren skall ha a) utövat verksamheten under sex år i följd som egenföretagare eller företagsledare, eller b) utövat verksamheten under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånsta- garen kan visa att han för verksamheten i fråga har genomgått en utbildning som omfattar minst tre år och som intygas i ett nationellt erkänt bevis eller som av en behörig yrkesorganisation bedöms som fullgod, eller c) utövat verksamheten under tre år i följd som egenföretagare, om förmånstagaren kan visa att han utövat verksamheten i fråga som anställd under minst fem år, eller d) utövat verksamheten under fem år i följd i ledande ställning, varav minst tre år i sådan ställning som kräver fackkunskaper och innebär ansvar för en eller flera avdelningar inom företa- get, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som omfattar minst tre år och som intygas i ett natio- nellt erkänt bevis eller som av en behörig yrkesor- ganisation bedöms som fullgod. I de fall som avses i a och c får verksamheten inte ha upphört tidigare än tio år före den dag då den ansökan som avses i artikel 8 lämnas in. 2. För de verksamheter som anges i förteckning II gäller att förmånstagaren skall ha a) utövat verksamheten under sex år i följd som egenföretagare eller företagsledare, eller omfattar minst två år och som intygas i ett nationellt erkänt bevis eller som av en behörig yrkesorganisation bedöms som fullgod, eller — utövat verksamheten under fyra år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om för- månstagaren kan visa att han för verksamhe- ten i fråga genomgått en utbildning som omfattar minst tre år och som intygas i ett nationellt erkänt bevis eller som av en behörig yrkesorganisation bedöms som fullgod, eller c) utövat verksamheten under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånsta- garen kan visa att han utövat verksamheten i fråga som anställd under minst fem år, d) — utövat verksamheten under fem år i följd som anställd, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbild- ning som omfattar minst tre år och som inty- gas i ett nationellt erkänt bevis eller som av en behörig yrkesorganisation bedöms som full- god, eller — utövat verksamheten under sex år i följd som anställd, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbild- ning som omfattar minst två år och som intygas i ett nationellt erkänt bevis eller som av en behörig yrkesorganisation bedöms som fullgod. I de fall som avses i a och c får verksamheten inte ha upphört tidigare än tio år före den dag då den ansökan som avses i artikel 8 lämnas in. 3. För de verksamheter som anges i förteckning III gäller ett förmånstagaren skall ha a) utövat verksamheten under sex år i följd som egenföretagare eller företagsledare, eller b) utövat verksamheten under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånsta- garen kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som omfattar minst tre år och som intygas i ett nationellt erkänt bevis eller som av en behörig yrkesorganisation bedöms som fullgod, eller b) — utövat verksamheten under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om för- månstagaren kan visa att han för verksamhe- ten i fråga genomgått en utbildning som c) utövat verksamheten under tre år i följd som egenföretagare, om förmånstagaren kan visa att han utövat verksamheten i fråga som anställd under minst fem år. 19. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 262/15 I de fall som avses i a och c får verksamheten inte ha upphört tidigare än tio år före den dag då den ansökan som avses i artikel 8 lämnas in. 4. För de verksamheter som anges i förteckning IV gäller att förmånstagaren skall ha a) utövat verksamheten under fem år i följd som egenföretagare eller företagsledare, eller b) utövat verksamheten under två år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånsta- garen kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som omfattar minst tre år och som intygas i ett nationellt erkänt bevis eller som av en behörig yrkesorganisation bedöms som fullgod, eller c) utövat verksamheten under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånsta- garen kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som omfattar minst två år och som intygas i ett nationellt erkänt bevis eller som av en behörig yrkesorganisation bedöms som fullgod, eller d) utövat verksamheten under två år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånsta- garen kan visa att han utövat verksamheten i fråga som anställd under minst tre år, eller e) utövat verksamheten under tre år i följd som anställd, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som omfattar minst två år och som intygas i ett nationellt erkänt bevis eller som av en behörig yrkesorganisation bedöms som fullgod. b) utövat verksamheten under två år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånsta- garen kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som intygas i ett natio- nellt erkänt bevis eller som av en behörig yrkesor- ganisation bedöms som fullgod, eller c) utövat verksamheten under två år i följd som egenföretagare eller företagsledare, om förmånsta- garen kan visa att han utövat verksamheten i fråga som anställd under minst tre år, eller d) utövat verksamheten under tre år i följd som anställd, om förmånstagaren kan visa att han för verksamheten i fråga genomgått en utbildning som intygas i ett nationellt erkänt bevis eller som av en behörig yrkesorganisation bedöms som fullgod. I de fall som avses i a och c får verksamheten inte ha upphört tidigare än tio år före den dag då den ansökan som avses i artikel 8 lämnas in. Artikel 5 Om en förmånstagare innehar ett nationellt erkänt bevis från en medlemsstat som intygar kunskap och förmåga i verksamheten i fråga som motsvarar minst två eller vid behov tre års yrkesutbildning, får detta bevis behandlas av värdmedlemsstaten på samma sätt som ett bevis om utbildning av den längd som krävs enligt artikel 4. 1 b, 4. 1 d, 4. 2 b, 4. 2 d, 4. 3 b, 4. 4 b, 4. 4 c och 4. 4 e. 5. För de verksamheter som anges i punkterna a och b i förteckning V gäller att förmånstagaren skall ha Artikel 6 a) utövat verksamheten under tre år som egenföreta- gare eller företagsledare förutsatt att verksamheten i fråga inte upphört tidigare än två år före den dag då den ansökan som avses i artikel 8 lämnas in, eller b) utövat verksamheten under tre år som egenföreta- gare eller företagsledare, förutsatt att verksamhe- ten i fråga inte upphört tidigare än två år före den dag då den ansökan som avses i artikel 8 lämnas in, om inte värdmedlemsstaten godtar att de egna medborgarna gör längre uppehåll i utövandet av den verksamheten. Om förmånstagarens utbildning har varat i två år men mindre än tre år, skall kraven i artikel 4 anses vara uppfyllda om varaktigheten av den yrkeserfarenhet som egenföretagare eller anställd eller företagsledare som anges i artikel 4. 1 b, 4. 1 d, 4. 2 b första strecksatsen, 4. 3 b samt 4. 4 b, eller som anställd enligt artikel 4. 2 d första strecksatsen, utökas i samma utsträckning så att den täcker skillnaden i utbildningens längd. 6. För de verksamheter som anges i förteckning VI gäller att förmånstagaren skall ha a) utövat verksamheten under tre år i följd som egenföretagare eller företagsledare, eller En person skall anses ha utövat en verksamhet som företagsledare i den mening som avses i artikel 4 om han har utövat verksamheten i ett företag inom ifrågavarande yrkesgren Artikel 7 C 262/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 98 a) som företagsledare eller chef för en filial, eller b) som ställföreträdare till ägaren till ett företag eller till en företagsledare om befattningen innebär att han har ett ansvar jämförbart med ägarens eller företagsleda- rens, eller c) i en arbetsledande funktion med arbetsuppgifter av affärsmässig och/eller teknisk art och med ansvar för en eller flera avdelningar inom företaget. Artikel 8 Bevis för att de villkor som föreskrivs i artikel 4 är uppfyllda skall företes genom ett intyg om arten och varaktigheten av verksamheten, utfärdat av behörig myn- dighet eller behörigt organ i hemlandet eller i den med- lemsstat som förmånstagaren kommer från, och detta intyg skall av förmånstagaren läggas fram som stöd för ansökan om tillstånd att utöva verksamheten eller verk- samheterna i fråga i värdmedlemsstaten. AVDELNING IV Erkännande av andra yrkesmässiga kvalifikationer som förvärvats i en annan medlemsstat Artikel 9 1. Om en värdmedlemsstat av sina egna medborgare som önskar starta någon av de verksamheter som avses i artikel 1. 2, kräver bevis både för att de har gott namn och för att de inte är försatta i eller tidigare har varit försatta i konkurs, eller bevis för något av detta, skall denna stat för medborgare i övriga medlemsstater som tillräcklig bevisning godta ett utdrag ur straffregistret eller, om detta inte är möjligt, ett likvärdigt dokument som är utfärdat av en behörig rättslig eller administrativ myndighet i hemlandet eller i den medlemsstat förmånsta- garen kommer från, och av vilket det skall framgå att dessa krav är uppfyllda. 2. Om en värdmedlemsstat på sina egna medborgare som önskar starta någon av de verksamheter som avses i artikel 1. 2 ställer vissa krav på att de skall ha gott namn och kräver att de skall bevisa att de inte är försatta i eller tidigare har varit försatta i konkurs och att de tidigare inte varit föremål för några disciplinära åtgärder av yrkesmässig eller administrativ art (t. ex. återkallande av rätten att inneha vissa befattningar, avstängning eller uteslutning), och detta inte går att bevisa med hjälp av det dokument som avses i punkt 1 i denna artikel, skall denna stat när det gäller medborgare i andra medlemssta- ter som tillräcklig bevisning godta ett intyg som är utfärdat av en behörig rättslig eller administrativ myndig- het i hemlandet eller i den medlemsstat förmånstagaren kommer från, och av vilket det skall framgå att dessa krav är uppfyllda. Intyget skall endast gälla särskilda omständigheter som värdmedlemsstaten anser vara rele- vanta. 3. Om hemlandet eller den medlemsstat som förmånsta- garen kommer från inte utfärdar ett sådant dokument som avses i punkterna 1 och 2, skall det ersättas av en försäkran under ed eller i medlemsstater där någon bestämmelse om försäkran under ed inte finns av en högtidlig försäkran som skall lämnas av den berörda personen inför en behörig rättslig eller administrativ myndighet eller, i förekommande fall, inför en notarie i denna medlemsstat; denna myndighet eller notarie skall utfärda ett intyg om äktheten av den lämnade försäkran under ed eller den högtidliga försäkran. En försäkran om att personen inte tidigare har varit försatt i konkurs kan också göras inför en behörig yrkesorganisation i denna medlemsstat. 4. Om en värdmedlemsstat kräver intyg angående ekon- omisk ställning skall denna stat betrakta intyg utfärdade av banker i hemlandet eller i den medlemsstat som förmånstagaren kommer från som likvärdiga med intyg utfärdade på värdmedlemsstatens eget territorium. 5. Om en värdmedlemsstat av sina egna medborgare som önskar starta eller utöva någon av de verksamheter som avses i artikel 1. 2, kräver bevis för att de är försäk- rade mot ekonomiska risker som är förenade med deras yrkesansvar, skall denna stat godta intyg utfärdade av försäkringsföretag i andra medlemsstater som likvärdiga med intyg utfärdade på dess eget territorium. Av detta intyg skall framgå att försäkringsföretaget följer gällande lagar och bestämmelser i värdmedlemsstaten om försäk- ringsskyddets villkor och omfattning. 6. De dokument som avses i punkterna 13 och 5 får inte vara äldre än tre månader när de visas upp. AVDELNING V Förfarandebestämmelser Artikel 10 1. Medlemsstaterna skall inom den tid som föreskrivs i artikel 14 utse de myndigheter och organ som skall vara behöriga att utfärda de intyg som avses i artiklarna 8, 9. 1, 9. 2 och 9. 3 och de skall omedelbart underrätta de andra medlemsstaterna och kommissionen om detta. 2. Varje medlemsstat får utnämna en samordnare för myndigheternas och organens verksamhet enligt punkt 1 19. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 262/17 till den samordningsgrupp som inrättats genom arti- kel 9. 2 i direktiv 89/48/EEG. Samordningsgruppens upp- gifter skall även vara följande: — Att underlätta genomförandet av detta direktiv. — Att samla in all information som kan vara av värde för direktivets tillämpning i medlemsstaterna och i synnerhet att samla in och jämföra information om de olika yrkesmässiga kvalifikationerna inom de verk- samhetsområden som omfattas av detta direktiv. AVDELNING VI Slutbestämmelser Artikel 11 1. Direktiven i bilaga B upphör härmed att gälla. 2. Hänvisningar till de upphävda direktiven skall betrak- tas som hänvisningar till det här direktivet. Artikel 12 Från och med den 1 januari 2001 skall medlemsstaterna vartannat år till kommissionen inge en rapport om till- lämpningen av den ordning som införts. Utöver allmänna anmärkningar skall denna rapport inne- hålla en statistisk översikt över de beslut som fattats och en beskrivning av de viktigaste problem som uppkommit vid tillämpningen av detta direktiv. När kommissionen har hört alla berörda parter, särskilt samordnarna, skall kommissionen meddela om den anser att de gällande bestämmelserna bör ändras. Om så krävs, skall kommissionen också lägga fram förslag till förbätt- ringar av de gällande bestämmelserna i syfte att under- lätta den fria rörligheten för personer, etableringsrätten och friheten att tillhandahålla tjänster. Artikel 14 1. Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra förordningar som är nödvändiga för att följa detta direk- tiv senast den. (1). De skall genast underrätta kommis- sionen om detta. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser, skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare före- skrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. 2. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstift- ning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Artikel 15 Detta direktiv träder i kraft samma dag som det offentlig- görs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 16 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Artikel 13 Utfärdat i. Senast fem år efter det datum som nämns i artikel 14 skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av direktivet, särskilt av artikel 5 i medlemsstaterna. På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar Ordförande Ordförande (1) 24 månader från dagen för dess ikraftträdande. C 262/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 98 BILAGA A DEL 1 VERKSAMHETER MED ANKNYTNING TILL OLIKA SLAG AV YRKESERFARENHET Huvudgrupperna omfattas av direktiv 64/427/EEG, ändrat genom direktiv 69/77/EEG, och av direktiven 68/366/EEG, 75/368/EEG och 75/369/EEG Förteckning 1 1 Direktiv 64/427/EEG (liberaliseringsdirektiv: 64/429/EEG) NICE-nomenklaturen (motsvarande ISIC-nomenklaturens huvudgrupper 23-40) Huvudgrupp 23 Textilindustri 232 233 234 235 236 237 238 239 241 242 243 244 245 251 252 253 254 255 259 Tillverkning och bearbetning av textilier på ullberedningsmaskiner Tillverkning och bearbetning av textilier på bomullsberedningsmaski- ner Tillverkning och bearbetning av textilier på silkesberedningsmaskiner Tillverkning och bearbetning av textilier på lin- och hampamaskiner Andra textilfiberindustrier (jute, hårda fibrer osv. ), tågvirke Tillverkning av stickade och virkade varor Textilförädling Andra textilindustrier Tillverkning av skodon, ytterkläder och sängkläder/sängutrustning Serietillverkning av skodon (utom gummi- och träskor) Tillverkning för hand och reparation av skodon Tillverkning av ytterkläder (utom pälsar) Tillverkning av madrasser och sängkläder Skinnvaru- och pälsindustrier Trä och korkindustri, utom möbeltillverkning Sågverk, träbearbetning Tillverkning av halvfabrikat av trä Serietillverkning av byggelement av trä inklusive golvbeläggningar Tillverkning av träemballage Tillverkning av andra trävaruprodukter (utom möbler) Tillverkning av halm-, kork-, korg-, flät- och rottingprodukter, borst- binderiarbeten 260 Tillverkning av trämöbler 271 272 Tillverkning av papper och pappersprodukter Massa-, pappers- och kartongtillverkning Bearbetning av papper och kartong samt tillverkning av massaproduk- ter Huvudgrupp 24 Huvudgrupp 25 Huvudgrupp 26 Huvudgrupp 27 19. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 262/19 Huvudgrupp 28 Huvudgrupp 29 ex Huvudgrupp 30 ex Huvudgrupp 31 Huvudgrupp 32 Huvudgrupp 33 Huvudgrupp 34 Huvudgrupp 35 Huvudgrupp 36 280 Tryckeriindustri, förlagsverksamhet samt besläktade industrigrenar 291 292 301 302 303 311 312 313 Läderindustri Garverier och läderberedningsfabriker Tillverkning av läderprodukter Tillverkning av gummi- och plastprodukter, syntetfibrer och stärkelse- produkter Bearbetning av gummi och asbest Bearbetning av plastmaterial Produktion av syntetfibrer Kemisk industri Tillverkning av kemiska basmaterial och fortsatt bearbetning av sådana material Specialtillverkning av kemiska produkter främst för industri- och jord- bruksändamål (inklusive tillverkning av fetter samt vegetabiliska och animaliska oljor för industriell användning som ingår i ISIC-grupp 312) Specialtillverkning av kemiska produkter främst för konsumtion i hem och på kontor (exklusive tillverkning av medicinska och farmaceutiska produkter (ISIC f. d. grupp 319) 320 Petroleumindustri 331 332 333 334 335 339 341 342 343 344 345 351 352 353 354 355 359 361 362 363 364 365 Tillverkning av icke-metalliska mineralprodukter Tillverkning av strukturerade lerprodukter Tillverkning av glas och glasprodukter Tillverkning av keramikprodukter inklusive eldfast gods Tillverkning av cement, kalk och gips Tillverkning av byggnadsmaterial, betong, cement och gips Stenbearbetning och tillverkning av andra icke-metalliska mineralpro- dukter Produktion och primär omvandling av järnmetaller och icke-järnmetal- ler Järn- och stålindustri (enligt definitionen i EKSG-fördraget, inklusive integrerade stålverksägda koksningsanläggningar) Tillverkning av stålrör Tråddragning, kalldragning, kallvalsning av skenor, kallformning Produktion och primär omvandling av icke-järnmetaller Gjuterier för järn- och icke-järnmetaller Tillverkning av metallprodukter (utom maskiner och transportutrust- ning) Smidning, tungstampning och tungpressning Sekundär omformning och ytbehandling Metallstrukturer Ångpannetillverkning, tillverkning av kärl för användning inom indu- strin Tillverkning av verktyg och redskap samt helfabrikat i metall (utom elektrisk utrustning) Former av mekanisk teknologi Annan maskintillverkning än tillverkning av elektriska maskiner Tillverkning av jordbruksmaskiner och traktorer Tillverkning av kontorsmaskiner Metallbearbetning och tillverkning av maskinverktyg samt tillbehör till dessa och till motordrivna verktyg Tillverkning av textilmaskiner med tillbehör, tillverkning av symaski- ner Tillverkning av maskiner och utrustning för livsmedelsindustrin och dryckesindustrin samt för den kemiska industrin och hithörande indu- strier C 262/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 98 366 367 368 369 Tillverkning av anläggningar och utrustning för gruvor, järn- och stålgjuterier samt för tillverkningsindustrin; tillverkning av mekanisk utrustning Tillverkning av transmissionsutrustning Tillverkning av maskiner för andra specifika industriändamål Tillverkning av andra icke-elektriska maskiner och annan icke-elektrisk utrustning Huvudgrupp 37 Elektronik 371 372 373 374 375 376 377 378 379 383 384 385 389 Tillverkning av elektrisk ledningstråd och elkablar Tillverkning av motorer, generatorer, transformatorer, ställverk och liknande utrustning för elkraftsförsörjningen Tillverkning av elektrisk utrustning för direkt kommersiellt bruk Tillverkning av teleteknisk utrustning, mätare, annan mätapparatur och elektromedicinsk utrustning Tillverkning av elektronisk utrustning, radio- och TV-mottagare och tonfrekvensutrustning Tillverkning av elektriska hushållsapparater Tillverkning av lampor och belysningsapparatur Tillverkning av batterier och ackumulatorer Reparation, montering och specialistinstallering av elektrisk utrustning Tillverkning av transportutrustning Tillverkning av motorfordon och delar till dessa Reparation av motorfordon, motorcyklar och cyklar Tillverkning av motorcyklar, cyklar och delar till dessa Tillverkning av transportutrustning som inte finns klassificerad på annat håll ex Huvudgrupp 38 Huvudgrupp 39 Diverse tillverkningsindustrier 391 392 393 394 395 396 397 399 400 401 402 403 404 Tillverkning av precisionsinstrument samt mät- och kontrollinstrument Tillverkning av medicinsk-kirurgiska instrument och redskap samt orto- pediska hjälpmedel (utom ortopediska skor) Tillverkning av fotografisk och optisk utrustning Tillverkning och reparation av klockor och ur Tillverkning av smycken och ädelmetaller Tillverkning och reparation av musikinstrument Tillverkning av spel, leksaker, idrotts- och sportartiklar Andra tillverkningsindustrier Uppförande av byggnader (Icke-specialiserat) uppförande; rivning Uppförande av byggnader (bostadshus eller andra hustyper) Väg- och vattenbyggnadsteknik, väg-, bro-, och järnvägsbyggande Installationer Utsmyckningar och avslutande arbeten Huvudgrupp 40 2 Direktiv 68/366/EEG (Liberaliseringsdirektiv 68/365/EEG) NICE-nomenklaturen Huvudgrupp 20 A 200 Industrier som tillverkar animaliska och vegetabiliska fetter och oljor 19. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 262/21 Huvudgrupp 20 B Livsmedelsindustrier (exklusive dryckesindustrin) 201 202 203 204 205 206 207 208 209 211 212 213 214 304 043 381 382 386 ex 711 ex 712 ex 713 ex 714 ex 716 854 ex 856 ex 859 Slakterier, köttillrednings- och konserveringsindustrier Mejerier och mjölkproduktindustrier Inläggning och konservering av frukt och grönsaker Inläggning och konservering av fisk, skaldjur och andra produkter ur havet Kvarnindustrier Tillverkning av bageriprodukter inklusive skorpor och kex Sockerindustrier Tillverkning av kakao- och chokladprodukter och sötsaker Tillverkning av diverse livsmedelsprodukter Dryckesindustrin Tillverkning av etylalkohol genom jäsning, tillverkning av jäst och spritdrycker Tillverkning av vin och andra alkoholhaltiga icke-maltdrycker Bryggeri och mältning Läskedrycks- och mineralvattenindustrier Tillverkning av gummiprodukter, plaster, konstfibrer och syntetiska fibrer samt stärkelseprodukter Tillverkning av stärkelseprodukter 3 Direktiv 75/368/EEG (verksamheter som avses i artikel 5. 1) ISIC-nomenklaturen Fiske Insjöfiske Tillverkning av transportutrustning Fartygsbyggen och fartygsreparationer Tillverkning av järnvägsmateriel Tillverkning av flygplan (inklusive rymdfartsutrustning) Med transportväsendet besläktade verksamhetsformer och andra former av verksamhet än transporter inom följande grupper Sovvagns- och restaurangvagnstjänster: underhåll av rullande järnvägs- materiel i reparationsverkstäder; tvättning av järnvägsvagnar Underhåll av materiel för personenbefordran i stads- och förortsområ- den Underhåll av materiel för annan personbefordran på land (som t. ex. bilar, långfärdsbussar, taxibilar) Drift och underhåll av anläggningar för vägtransporter (t. ex. vägar, tunnlar och avgiftsbelagda broar, godsbangårdar, bilparkeringar, buss- och spårvagnshallar Verksamhetsformer besläktade med vattentransporter (t. ex. drift och underhåll av vattenleder, hamnar och andra anläggningar för inlandssjö- fart; bogsering och lotsning i hamnar, utläggning av bojar, lastning och lossning av fartyg och andra liknande verksamhetsformer som t. ex. fartygsbärgning, fartygsbogsering och båthusdrift) Kommunikationer: postväsen och telekommunikationer Personliga tjänster Tvättinrättningar och tvätteritjänster, kemtvätt och färgning Fotoatelje´er: porträttfotografering och kommersiell fotografering utom pressfotografer Personliga tjänster som inte finns klassificerade på annat håll (endast underhåll och rengöring av byggnader eller lokaler) Huvudgrupp 21 ex 30 ex 04 ex 38 ex 71 73 ex 85 C 262/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 98 4 Direktiv 75/369/EEG (artikel 6: om verksamheten betraktas som industriell verksamhet eller hantverksrörelse) ISIC-nomenklaturen Följande former av ambulerande verksamhet: a) Köp och försäljning av varor — genom handelsresande och hemförsäljare, gårdfarihandlare eller gatuförsäljare (ex ISIC-grupp 612), samt — på övertäckta marknadsplatser utan fasta stånd och på utomhusmarknader. b) De verksamhetsformer som omfattas av redan vidtagna övergångsåtgärder i vilka utövandet av dessa inte former av verksamhet som handelsresande och hemförsäljare uttryckligen undantas eller omnämns. Förteckning II Direktiv 82/470/EEG (artikel 6. 3) Grupperna 718 och 720 i ISIC-nomenklaturen. Dessa verksamheter omfatter särskilt att — direkt eller i egenskap av ombud arrangera, saluföra och sälja en resa eller en vistelse i form av paket eller i delar (transport, inkvartering, uppehälle, utflykter etc. ) oavsett orsak bakom förflyttningen (Artikel 2 B a). Förteckning III Direktiv 82/489/EEG ex 855 Frisersalonger utom fotvård och yrkesutbildning i skönhetsvård Förteckning IV Direktiv 82/470/EEG (artikel 6. 1) Grupperna 718 och 720 i ISIC-nomenklaturen. Dessa verksamheter omfattar särskilt följande uppgifter: — Förmedling mellan olika typer av transportföretag och människor som expedierar eller mottar varor och som utövar följande former av därmed besläktad verksamhet: aa) Att för uppdragsgivarens räkning sluta avtal med transportföretag. bb) Att åt uppdragsgivaren göra en bedömning av och välja bäst lämpade transportslag, transportföre- tag och färdväg. cc) Att organisera transporten ur praktisk synvinkel (exempelvis nödvändig transportförpackning); att vidta olika åtgärder som hänger samman med transporten (exempelvis leverera is till kylvag- narna). dd) Att ta ansvar för formaliteter förbundna med transporten, exempelvis upprätta fraktsedlar; att gruppera och dela upp sändningar. ee) Att samordna olika delar av en transport genom att sörja för transitering, vidarebefordran, omlastning och andra åtgärder när varorna når slutlig destination. ff) Att dels förse transportföretagen med frakt, dels människor som expedierar eller mottar varor med transportmöjligheter. — Beräkning av transportkostnaden och kontroll av räkningen. — Utförande av vissa uppgifter tillfälligt eller permanent i en redares eller en befraktares namn eller för dennes räkning (gentemot hamnmyndigheten, företag som utrustar fartyg etc. ). (Verksamheter i artikel 2 A, 2 A b och 2 A d) 19. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 262/23 Förteckning V Direktiven 64/222/EEG och 70/523/EEG a (se artikel 4. 5 a i det här direktivet) Direktiv 64/222/EEG (liberaliseringsdirektiv 64/224/EEG) 1. Yrkesverksamhet som förmedlare, vilken för en eller flera uppdragsgivare förhandlar om och genomför handelstransaktioner i dessa personers namn och för deras räkning. 2. Yrkesverksamhet som förmedlare, vilken, utan att ha ett stadigvarande uppdrag, för samma personer önskar sluta direkta avtal med varandra, förbereda deras handelstransaktioner eller hjälpa till att genomföra dem. 3. Yrkesverksamhet som förmedlare, vilken i eget namn genomför handelstransaktioner för annans räkning. 4. Yrkesverksamhet som förmedlare, vilken för annans räkning sköter försäljning på auktion av varupar- tier. 5. Yrkesverksamhet som förmedlare, vilken knackar dörr för att ta upp beställningar. 6. Tillhandahållande av tjänster när det sker yrkesmässigt och sköts av en förmedlare som är i tjänst hos ett eller flera företag med verksamhet inom handel, industri eller hantverk. b (se artikel 4. 5 b i det här direktivet) Direktiv 70/523/EEG Verksamheter som egenföretagare inom partihandeln med kol och som förmedlare inom kolhandeln (ex ISIC-grupp 6112, ISIC-nomenklaturen) Direktiven 68/364/EEG, 68/368/EEG, 75/368/EEG, 75/369/EEG och 82/470/EEG Förteckning VI 1 Direktiv 68/364/EEG (liberaliseringsdirektiv 68/363/EEG) ex ISIC-grupp 612 Detaljhandel undantagna verksamhetsformer: 012 640 713 718 839 841 842 843 853 854 859 Uthyrning av jordbruksmaskiner Fast egendom, uthyrning av fastighet Uthyrning av bilar, fordon och hästar Uthyrning av järnvägens person- och godsvagnar Uthyrning av maskiner för handelsföretag Förhandsbeställning av sittplatser på biograf och uthyrning av filmer Förhandsbeställning av sittplatser på teater och uthyrning av teaterutrustning Uthyrning av båtar, cyklar, myntapparater för skicklighetsspel eller hasardspel Uthyrning av möblerade rum Uthyrning av tvättade och strukna vitvaror Uthyrning av kläder C 262/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 98 2 Direktiv 68/368/EEG (liberaliseringsdirektiv 68/367/EEG) ISIC-nomenklaturen ex ISIC-huvudgrupp 85: 1. Restauranger, kafe´er, krogar och andra ställen där man äter och dricker (ISIC-grupp 852) 2. Hotell, pensionat, campingplatser och andra slag av husrum (ISIC-grupp 853) 3 Direktiv 75/368/EEG (artikel 7) Alla verksamheter som anges i bilagan till direktiv 75/368/EEG utom de som avses i artikel 5 i det direktivet (förteckning 1, nr 3 i den här bilagan). ex 62 ex 71 ex 82 ex 84 ex 85 ex 620 ex 713 ex 719 827 843 ex 851 ex 855 ex 859 Banker och andra finansinstitut Patentföretag och licensgivande bolag Transportväsen Personbefordran på land utom transporter med motorfordon Transport av flytande kolväten och andra flytande kemiska produkter genom rörledningar Offentliga tjänster Bibliotek, museer, botaniska trädgårdar och djurparker Fritidsverksamhet Fritidsverksamhet som inte finns omnämnd på annat ställe: — idrottsverksamhet (idrottsplatser, anordnande av idrottstävlingar osv. ) med undantag för verksamhet som idrottsinstruktör — spel och tävlingar (stallar för kapplöpningshästar, spelplaner, kapplöpnings- banor osv. ) — andra former av fritidsverksamhet (cirkus, nöjesparker och andra nöjestill- ställningar) Personliga tjänster Husligt arbete Skönhetssalonger och manikyristtjänster med undantag för fotvårdsspecialister samt yrkesskolor för skönhetsspecialister och frisörer Personliga tjänster som inte finns klassificerade på annat håll utom massörer med inriktning på idrott och paramedicin samt bergsförare, indelade i följande grupper: — desinficering, bekämpning av skadedjur — uthyrning av kläder och magasinutrymmen — äktenskapsbyråer och liknande tjänster — astrologi, spådomskonst o. dyl. — hälsovårdstjänster och verksamhet knuten till dessa — begravningsentreprenörer och underhåll av kyrkogårdar — reseledare och turisttolkar 4 Direktiv 75/369/EEG (artikel 5) Följande ambulerande verksamheter: a) Köp och försäljning av varor — genom handelsresande och hemförsäljare, gårdfarihandlare eller gatuförsäljare (ex ISIC-grupp 612), samt — köp och försäljning av varor på övertäckta marknadsplatser utan fasta stånd och på utomhusmark- nader. b) De verksamhetsformer som omfattas av redan vidtagna övergångsåtgärder i vilka utövandet av dessa former av verksamhet som handelsresande och hemförsäljare uttryckligen undantas eller inte omnämns. 19. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 262/25 5 Direktiv 82/470/EEG (artikel 6. 2) (Verksamheter som anges i artikel 2 A c, 2 A e, 2 B b, 2 C och 2 D) Dessa verksamheter omfattar särskilt att — hyra ut järnvägsvagnar för befordran av personer eller gods, — förmedla köp, försäljning eller hyra av fartyg, — förbereda, förhandla fram och sluta avtal om transport av emigranter, — åta sig magasinering av alla slags föremål för deponents räkning, enligt tullförfarande eller inte, i lagerhus, allmänna depåer, möbelmagasin, kylhus, silor, etc. , — lämna än handling till deponenten som bevis på att föremålet eller varan magasinerats, — tillhandahålla utrymmen, foder och plats för saluföring av boskap som hålls tillfälligt i förvar i väntan på försäljning eller transporteras till eller från marknaden, — utföra teknisk kontroll av motorfordon, — mäta eller väga varor. DEL 2 VERKSAMHETER SOM INTE NÄMNS I DEL 1 Direktiven 63/261/EEG, 63/262/EEG, 65/1/EEG, 67/530/EEG, 67/531/EEG, 67/532/EEG, 68/192/EEG, 68/415/EEG och 71/18/EEG 1 ISIC-nomenklaturen ex Huvudgrupp 01 Jordbruk särskilt a) allmänt jordbruk inklusive åkerbruk och vinodling, odling av frukt, nötter, frön, grönsaker och blommor såväl i det fria som under glas, b) boskapsskötsel, uppfödning av fjäderfä, kaniner, pälsdjur eller andra djur, bin produktion av kött, mjölk, ull, hudar och pälsar, ägg och honung, c) tjänster inom jordbruk, kreatursuppfödning och trädgårdsskötsel mot vederlag eller enligt avtal. 2 Direktiv 63/607/EEG (Filmer) 3 Direktiv 64/223/EEG ISIC-nomenklaturen ex Grupp 611 Egenföretagares verksamhet inom partihandel (med undantag för partihandel med medicinska och farmaceutiska produkter, giftiga och sjukdomsalstrande produkter samt med kol). C 262/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 98 4 Direktiv 64/428/EEG NICE-nomenklaturen Huvudgrupp 11 Huvudgrupp 12 Grupp 111 112 121 122 Utvinning och bearbetning av fasta bränslen Utvinning och bearbetning av kol Utvinning och bearbetning av brunkol Utvinning av metallhaltiga malmer Utvinning av järnmalm Utvinning av ickejärnhaltiga malmer och därmed sammanhängande verksamhetsformer ex Huvudgrupp 13 Huvudgrupp 14 Huvudgrupp 19 ex 130 Utvinning av petroleum och naturgas (med undantag av prospektering och borrning) 140 Utvinning av byggnadsmaterial och eldfasta leror 190 Utvinning av andra mineral och torv 5 Direktiv 65/264/EEG (filmindustri) 6 Direktiv 66/162/EEG ISIC-nomenklaturen Sektor 5 El-, gas-, ånga-, vatten- och sanitära tjänster 7 Direktiv 67/43/EEG ISIC-nomenklaturen ex Grupp 640 Grupp 839 Fast egendom (utom 6401) Sådana tjänster inom näringslivet som inte finns klassificerade på annat håll (utom journalistik, verksamhet som tullagent, rådgivning i ekonomiska, finansiella, merkan- tila och statistiska frågor samt i arbetsmarknadsfrågor, inkassoverksamhet) 8 Direktiv 67/654/EEG ISIC-nomenklaturen Huvudgrupp 02 021 022 Skogsbruk och skogsavverkning Skogsbruk Skogsavverkning 19. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 262/27 9 Direktiven 68/369/EEG en 70/451/EEG ISIC-nomenklaturen ex Grupp 841 Produktion, distribution och visning av filmer 10 Direktiv 69/82/EEG ISIC-nomenklaturen ex Huvudgrupp 13 ex 130 Råolja och naturgas (prospektering och borrning) 11 Direktiv 70/522/EEG ISIC-nomenklaturen ex Grupp 6112 Kol C 262/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 98 BILAGA B DIREKTIV SOM SKALL UPPHÖRA ATT GÄLLA Del 1: Liberaliseringsdirektiv 63/261/EEG: Rådets direktiv av den 2 april 1963 med detaljbestämmelser för etableringsfrihet på jordbruksområdet inom en medlemsstats territorium för medborgare i andra medlems- stater som har varit anställda som lantarbetare i den medlemsstaten under en sammanhängande period av två år 63/262/EEG: Rådets direktiv av den 2 april 1963 med detaljbestämmelser för etableringsfrihet på jordbruk som legat öde eller vars mark inte varit uppodlad på mer än två år 63/607/EEG: Rådets direktiv av den 15 oktober 1963 om genomförande av Allmänna handlingspro- grammet för upphävande av begränsningar av friheten att tillhandahålla tjänster inom filmindustrin 64/223/EEG: Rådets direktiv av den 25 februari 1964 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster för verksamhet inom partihandel 64/224/EEG: Rådets direktiv av den 25 februari 1964 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som agent vid affärstransaktioner i handel, industri och hantverk 64/428/EEG: Rådets direktiv av den 7 juli 1964 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare inom gruv- och mineralnäringen (ISIC- huvudgrupperna 1119) 64/429/EEG: Rådets direktiv av den 7 juli 1964 om genomförande av etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster för egenföretagare i tillverknings- och processindustrin inom ISIC-huvudgrupperna 2340 (industri och hantverk) 65/1/EEG: Rådets direktiv av den 14 december 1964 med detaljbestämmelser för friheten att tillhandahålla tjänster inom jordbruk och trädgårdsodling 65/264/EEG: Rådets andra direktiv av den 13 maj 1965 för genomförande av bestämmelserna i de allmänna handlingsprogrammen för upphävande av begränsningar av etableringsfrihe- ten och friheten att tillhandahålla tjänster inom filmindustrin 66/162/EEG: Rådets direktiv av den 28 februari 1966 om etableringsfriheten och friheten att etablera sig som egenföretagare inom sektorerna el-, gas-, vatten- och sanitära tjänster (ISIC-del 5) 67/43/EEG: Rådets direktiv av den 12 januari 1967 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare inom 1. handel med och förvaltning av fast egendom (exklusive 6401) (ex ISIC-grupp 640), 2. vissa tjänster som inte finns klassificerade på annat håll (ISIC-grupp 839) 67/530/EEG: Rådets direktiv av den 25 juli 1967 om frihet för de medborgare i en medlemsstat som har etablerat sig i en annan medlemsstat som jordbrukare att flytta från ett jordbruk till ett annat 19. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 262/29 67/531/EEG: Rådets direktiv av den 25 juli 1967 om tillämpning av medlemsstaternas lagar om jordbruksarrenden på jordbrukare som är medborgare i andra medlemsstater 67/532/EEG: Rådets direktiv av den 25 juli 1967 om friheten att bli medlem av jordbrukskooperativ för medborgare i en medlemsstat som etablerat sig i en annan medlemsstat 67/654/EEG: Rådets direktiv av den 24 oktober 1967 med detaljbestämmelser för att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare inom skogs- bruk och skogsavverkning 68/192/EEG: Rådets direktiv av den 5 april 1968 om friheten för jordbrukare som är medborgare i en medlemsstat och har etablerat sig i en annan medlemsstat att erhålla olika former av kredit 68/363/EEG: Rådets direktiv av den 15 oktober 1968 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare inom detaljhandel (ex ISIC-grupp 612) 68/365/EEG: Rådets direktiv av den 15 oktober 1968 om etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster som egenföretagare inom livsmedels- och dryckesvaruindustrin (ISIC-huvudgrupperna 20 och 21) 68/367/EEG: Rådets direktiv av den 15 oktober 1968 om genomförande av etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare inom servicesektorn (ex ISIC- huvudgrupp 85); 1. Restauranger, kafe´er, krogar och andra ställen där man äter och dricker (ISIC-grupp 852); 2. Hotell, pensionat, campingplatser och andra slag av husrum (ISIC-grupp 853) 68/369/EEG: Rådets direktiv av den 15 oktober 1968 om att uppnå etableringsfrihet som egenföre- tagare inom filmdistribution 68/415/EEG: Rådets direktiv av den 20 december 1968 om frihet för jordbrukare som är medbor- gare i en medlemsstat och har etablerat sig i en annan medlemsstat att erhålla olika former av stöd 69/82/EEG: Rådets direktiv av den 13 mars 1969 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare i fråga om letande (prospektering och borrning) efter olja och naturgas (ex ISIC-huvudgrupp 13) 70/451/EEG: Rådets direktiv av den 29 september 1970 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare inom filmproduktionen 70/522/EEG: Rådets direktiv av den 30 november 1970 om att uppnå etableringsfrihet och frihet att tillhandahålla tjänster som egenföretagare inom partihandel med kol och agenturverk- samhet inom kolhandel (ex ISIC-grupp 6112) 71/18/EEG: Rådets direktiv av den 16 december 1970 med detaljbestämmelser för att uppnå etableringsfrihet för egenföretagare som tillhandahåller tjänster inom jordbruk och trädgårdsodling Del 2: Direktiv om övergångsåtgärder 64/222/EEG: Rådets direktiv av den 25 februari 1964 med detaljbestämmelser för övergångsåtgär- der inom följande näringsområden: partihandel samt agenturverksamhet inom handel, industri och hantverk C 262/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 98 64/427/EEG: Rådets direktiv av den 7 juli 1964 med detaljbestämmelser om övergångsåtgärder för egenföretagare inom tillverknings- och processindustrin tillhörande ISIC-huvudgrup- perna 2340 (industri och hantverk), ändrad genom rådets direktiv 69/77/EEG av den 4 mars 1969 68/364/EEG: Rådets direktiv av den 15 oktober 1968 med detaljbestämmelser om övergångsåtgär- der för egenföretagare inom detaljhandeln (ex ISIC-grupp 612) 68/366/EEG: 68/368/EEG: 70/523/EEG: 75/368/EEG: 75/369/EEG: 82/470/EEG: Rådets direktiv av den 15 oktober 1968 med detaljbestämmelser om övergångsåtgär- der för egenföretagare inom livsmedels- och dryckesvaruindustrin (ISIC-huvudgrup- perna 20 och 21) Rådets direktiv av den 15 oktober 1968 med detaljbestämmelser om övergångsåtgär- der för egenföretagare inom servicesektorn (ISIC-huvudgrupp 85); 1. Restauranger, kafe´er, krogar och andra ställen där man äter och dricker (ISIC-grupp 852); 2. Hotell, pensionat, campingplatser och andra slag av husrum (ISIC-grupp 853) Rådets direktiv av den 30 november 1970 om detaljerade övergångsbestämmelser för egenföretagare inom partihandeln med kol och agenturverksamhet inom kolhandeln (ex ISIC-grupp 6112) Rådets direktiv av den 16 juni 1975 om åtgärder för att främja det effektiva utövandet av etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster inom diverse branscher (ex ISIC-huvudgrupperna 0185), särskilt övergångsåtgärder för dessa verksamhetsfor- mer Rådets direktiv av den 16 juni 1975 om åtgärder för att främja den faktiska etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster som handelsresande och hemförsäljare, särskilt övergångsåtgärder för dessa former av verksamhet Rådets direktiv av den 29 juni 1982 om åtgärder för att underlätta ett effektivt utövande av etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster som egenföreta- gare inom vissa tjänster som är förknippade med transporter och kommunikationer och resebyråer (ISIC-grupp 718) samt lagring och magasinering (ISIC-grupp 720) 82/489/EEG: Rådets direktiv av den 19 juli 1982 om åtgärder som underlättar etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster som hårfrisör 19. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 262/31 RÅDETS MOTIVERING I. INLEDNING 1. Den 9 februari 1996 tillställde kommissionen rådet ett förslag till direktiv om införande av en ordning för erkännande av examensbevis för de former av yrkesverksamhet som omfattas av direktiven om liberalisering och övergångsåtgärder, och om komplettering av det allmänna systemet för erkännande av examensbevis. Förslaget grundar sig på artiklarna 49, 57. 1, 57. 2 första och tredje meningen samt artikel 66 i EG-fördraget. 2. Europaparlamentet avgav sitt yttrande vid den första behandlingen den 20 februari 1997. Ekonomiska och sociala kommitte´n avgav sitt yttrande den 10 juli 1996. Mot bakgrund av dessa yttranden lade kommissionen fram ett ändrat förslag den 16 juli 1997. 3. Rådet antog sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 189b i fördraget den 29 juni 1998. II. SYFTE Syftet med detta förslag är att införa en ordning för erkännande av examensbevis för de former av yrkesverksamhet som inte omfattas av det allmänna systemet. Genom denna ordning ges migrerande personer möjlighet att begära erkännande av sina examensbevis om de inte har den yrkeserfarenhet som krävs för att åberopa ett direktiv om övergångsåtgär- der. Förslaget syftar även till att omstöpa de viktigaste bestämmelserna i direktiven om övergångsåtgärder och liberalisering, särskilt avseende handel, industri och hantverk, för att göra gemenskapslagstiftningen tydligare och enklare. III. DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN 1. Allmänna påpekanden Rådets gemensamma ståndpunkt ligger i linje med målet i kommissionens förslag, såsom framgår av avdelning II nedan. Rådet har dock ändrat förslaget, särskilt för att den gemensamma ståndpunkten bättre skall återspegla samtliga medlemsstaters system för yrkesutbildning, bl. a. de senaste tendenserna på detta område. Rådet har godtagit merparten i Europaparlamentets ändringsförslag efter den första behandlingen (1). 2. Särskilda påpekanden De ändringar som har gjorts i kommissionens förslag, utöver Europaparlamentets ändringsförslag, sammanfattas nedan. (1) Det bör noteras att den tidigare, av Europaparlamentet ändrade, artikel 9 nu har strukits (se punkt 2 v nedan). C 262/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 19. 8. 98 i) Värdmedlemsstatens val av kompenserande åtgärd (artikel 3. 1) I den näst sista meningen i denna punkt har rådet av tydlighets- och rättssäkerhets- skäl varit angeläget om att klart ange att det i fråga om erkännande av examensbevis står värdmedlemsstaten fritt att välja vilken åtgärd (anpassningstid eller ett lämplighetsprov) som skall erbjudas förmånstagaren för att kompensera dennes brister i utbildningen. En mening har lagts till på slutet för att hänsyn i möjligaste mån skall tas till förmånstagarens val. ii) Kompletteringar av artikel 4 för att hänsyn skall tas till de yrkesutbildningssystem som snarare grundar sig på en utvärdering av kunskap och förmåga än utbildnings- tid (nya artiklar 5 och 6) I artikel 4 kodifieras direktiven om övergångsåtgärder och liberalisering i fråga om erkännande av yrkesmässiga kvalifikationer som förvärvats genom yrkesverksamhet i en annan medlemsstat. På flera ställen i denna artikel föreskrivs det att förmånstagare som har varit yrkesverksamma efter erhållen utbildning skall ges möjlighet att utöva vissa verksamheter. Yrkesverksamhetens och utbildningens längd anges uttrycklingen i samtliga fall. Denna artikel, som redan finns i direktiven om övergångsåtgärder och liberalise- ring, tar dock inte hänsyn till systemen i vissa medlemsstater som vid erkännandet av yrkesmässiga kvalifikationer snarare beaktar förvärvad kompetens än den erhållna utbildningens längd. Dessa system innebär ofta att utbildningstiden är kortare än i andra system. Det bör även påpekas att tonvikten i den nya tendenserna på yrkesutbildningsområdet läggs på förvärvad kompetens. Av detta framgår sammanfattningsvis en brist i det system som föreskrivs i direktiven om övergångsåtgärder och liberalisering. För att avhjälpa denna brist har rådet lagt till den nya artiklarna 5 och 6 enligt följande: — I artikel 5 ges medlemsstaterna möjlighet att likställa bevis som utfärdats på grundval av förvärvad kompetens med examensbevis för 2 eller 3 års genom- gången yrkesutbildning, i enlighet med artikel 4, förutsatt att de förra motsvarar 2 eller 3 års utbildning. — I artikel 6 ges möjlighet att kompensera en otillräckligt lång utbildning genom att yrkeserfarenheten förlängs i proportion till utbildningens längd. iii) Hänvisning till arbetsuppgifter av teknisk art för personer i arbetsledande funktion (artikel 7 c) För att återspegla den ekonomiska verkligheten har rådet lagt till arbetsuppgifter av teknisk art till den som kan utföras av företagsledaren. iv) Strykning av artikel 8 i kommissionens förslag Rådet har beslutat att flytta denna artikel till förslaget till direktiv om ändring av direktiv 89/48/EEG och 92/51/EEG om det allmänna systemet för erkännande av yrkesmässiga kvalifikationer och om komplettering av direktiven 77/452/EEG, 77/453/EEG, 78/686/EEG, 78/687/EEG, 78/1026/EEG, 78/1027/EEG, 80/154/EEG, 80/155/EEG, 85/384/EEG, 85/432/EEG, 85/433/EEG och 93/16/EEG om 19. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 262/33 sjuksköterskor med ansvar för allmän hälso- och sjukvård, tandläkare, veterinärer, barnmorskor, arkitekter, apotekare respektive läkare och som nedan kallas ”SLIM- förslaget”. I punkterna 6 och 7 i ingressen anges denna förflyttning. Det verkar nämligen vara lämpligast att föra artikel 8 till SLIM-förslaget, eftersom denna artikel huvudsakligen medförde ändringar av de allmänna direktiven och särskilt i fråga om sjuksköterskor. v) Strykning av artiklarna 9 och 10 (kommitte´förfarande) Rådet har inte behållit artiklarna 9 och 10, enligt vilka ett kommitte´förfarande infördes för uppdatering av förteckningarna i bilaga A. Av rättssäkerhetsskäl anser rådet att denna uppdatering bör bli föremål för direktiv och således för ett medbeslutandeförfarande. vi) Möjlighet att utse ytterligare en samordnare (artikel 10. 2 första stycket) Den föreskrivs att samordningsgruppen enligt direktiv 89/48/EEG även skall ansvara för det här direktivet. Rådet har ansett det vara lämpligt att tillåta medlemsstaterna att, om de så önskar, utse ytterligare en samordnare till denna grupp för att kunna dra nytta av eventuell ny expertkunskap på det specifika område som omfattas av detta direktiv. vii) Rapport om tillämpningen av artikel 5 (artikel 13 första stycket) I artikel 13 (f. d. artikel 13a, som införts av Europaparlamentet) har rådet beslutat att särskilt hänvisa till artikel 5. Artikel 5 är nämligen en viktig nyhet i systemet för erkännande av yrkesmässiga kvalifikationer och kommissionen bör därför nära övervaka hur den fungerar och vid behov lägga fram förslag för att underlätta den fria rörligheten för personer som innehar ett intyg av det slag som anges i artikel 5. IV. SLUTSATS Rådet anser att alla ändringar som har gjorts i kommissionens förslag återspeglar målen för det föreslagna direktivet. I den gemensamma ståndpunkten återges innebörden i alla de av Europaparlamentets ändringsförslag som har tagits med i kommissionens ändrade förslag, med undantag av artikel 9, som har utgått. Den mest betydande ändringen i den gemensamma ståndpunkten i förhållande till kommissionens ursprungliga förslag är inför- andet av artiklarna 5 och 6, vilket är ett resultat av samma bemödande om att underlätta den fria rörligheten som ligger till grund för kommissionens förslag


title: Beschluß des Rates vom 29. Juni 1998 zur Ernennung von Mitgliedern und Stellvertretern des Beratenden Ausschusses für die Ausbildung von Hebammen

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
alternate
appointment of staff
midwife
vocational training

formats: html pdf print

text: C 222/6 DE Amtsblatt der Europ…ischen Gemeinschaften 16. 7. 98 BESCHLUSS DES RATES vom 29. Juni 1998 zur Ernennung von Mitgliedern und Stellvertretern des Beratenden Ausschusses f(cid:190)r die Ausbil(cid:220) dung von Hebammen (98/C 222/03) DER RAT DER EUROP´ISCHEN UNION - gest(cid:190)tzt auf den Beschlu¤ 80/156/EWG des Rates vom 21. Januar 1980 zur Einsetzung eines Beratenden Ausschusses f(cid:190)r die Ausbildung von Hebammen(cid:216)(˛), insbesondere auf die Artikel 3 und 4, gest(cid:190)tzt auf die Beitrittsakte von 1994, insbesondere auf Artikel 165 Absatz 1, in Erw…gung nachstehender Gr(cid:190)nde: Nach Artikel 3 des genannten Beschlusses besteht der Ausschu¤ aus drei Sachverst…ndigen je Mitgliedstaat und einem Stellvertreter je Sachverst…ndigen; nach Artikel 4 des Beschlusses be(cid:220) tr…gt die Amtszeit dieser Sachverst…ndigen und Stellvertreter drei Jahre. Mit dem Beschlu¤ vom 7. November 1995(cid:216)(ˇ) hat der Rat die Mitglieder und Stellvertreter des Beratenden Ausschusses f(cid:190)r die Ausbildung von Hebammen f(cid:190)r die Zeit vom 23. Oktober 1995 bis 22. Oktober 1998 ernannt. Die belgische und die italienische Regierung haben im Hinblick auf die Ernennung, die Erset(cid:220) zung und die Erneuerung der Amtszeit der Mitglieder und Stellvertreter des Ausschusses eine Kandidatenliste vorgelegt - BESCHLIESST: Folgende Personen werden f(cid:190)r die Zeit bis zum 22. Oktober 1998 zu Mitgliedern und Stellver(cid:220) tretern des Beratenden Ausschusses f(cid:190)r die Ausbildung von Hebammen ernannt: Einziger Artikel A. Sachverst…ndige aus dem praktizierenden Berufsstand Mitglied Stellvertreter(in) Belgien Frau Dominique PORRET Frau Aline BRUURS B. Sachverst…ndige aus den Einrichtungen, welche die Ausbildung der Hebammen wahrnehmen Mitglied Stellvertreter(in) Belgien Italien Herr Dr. Guido DE HERDT Prof. Salvatore MANCUSO Frau JACOBS Dr. Daniela CALISTRI (˛)(cid:217)ABl. L 33 vom 11. 2. 1980, S. 13. (ˇ)(cid:217)ABl. C 292 vom 7. 11. 1995, S. 2. 16. 7. 98 DE Amtsblatt der Europ…ischen Gemeinschaften C 222/7 C. Sachverst…ndige aus den zust…ndigen Beh‰rden des Mitgliedstaates Mitglied Stellvertreter(in) Belgien Herr Richard MARTIN Frau Anniek DECOCK Geschehen zu Luxemburg am 29. Juni 1998. F(cid:190)r den Rat Der Pr…sident R. COOK BESCHLUSS DES RATES vom 29. Juni 1998 zur Ernennung eines stellvertretenden Mitglieds des Beratenden Ausschusses f(cid:190)r die Ausbildung von Hebammen DER RAT DER EUROP´ISCHEN UNION - (98/C 222/04) gest(cid:190)tzt auf den Beschlu¤ 80/156/EWG des Rates vom 21. Januar 1980 zur Einsetzung eines Beratenden Ausschusses f(cid:190)r die Ausbildung von Hebammen(cid:216)(˛), insbesondere auf die Artikel 3 und 4; in der Erw…gung, da¤ der Rat mit Beschlu¤ vom 23. Oktober 1995(cid:216)(ˇ) Frau Claudie VIATTE f(cid:190)r die Zeit bis zum 22. Oktober 1998 zum stellvertretenden Mitglied des obengenannten Aus(cid:220) schusses ernannt hat; in der Erw…gung, da¤ die franz‰sische Regierung Herrn Claude PLANCHOU als Nachfolger von Frau Claudie VIATTE benannt hat - BESCHLIESST: Einziger Artikel Herr Claude PLANCHOU wird als Nachfolger von Frau Claudie VIATTE f(cid:190)r deren verblei(cid:220) bende Amtszeit, d. (cid:216)h. bis zum 22. Oktober 1998, zum stellvertretenden Mitglied des Beraten(cid:220) den Ausschusses f(cid:190)r die Ausbildung von Hebammen ernannt. Geschehen zu Luxemburg am 29. Juni 1998. Im Namen des Rates Der Pr…sident R. COOK (˛)(cid:217)ABl. L 33 vom 11. 2. 1980, S. 13. (ˇ)(cid:217)ABl. C 292 vom 7. 11. 1995, S. 2


title: 98/427/JBZ: Gemeenschappelijk optreden van 29 juni 1998 door de Raad aangenomen op grond van artikel K.3 van het Verdrag betreffende de Europese Unie, inzake goede praktijken bij wederzijdse rechtshulp in strafzaken

eurovoc_concepts:
criminal proceedings
joint action
judicial cooperation

text: 7. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 191/1 (Besluiten aangenomen krachtens titel VI van het Verdrag betreffende de Europese Unie) GEMEENSCHAPPEL(cid:246)K OPTREDEN van 29 juni 1998 door de Raad aangenomen op grond van artikel K. 3 van het Verdrag betreffende de Europese Unie, inzake goede prakt¶ken b¶ wederz¶dse rechtshulp in straf- zaken (98/427/JBZ) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE, Gelet op het Verdrag betreffende de Europese Unie, inzonderheid op artikel K. 3, lid 2, onder b), Gezien het verslag van de groep op hoog niveau Georga- niseerde Criminaliteit (1) dat door de Europese Raad van Amsterdam van 16 en 17 juni 1997 is goedgekeurd, inzonderheid aanbeveling 16 daarvan, Gezien de bevindingen van het seminar over „De verbete- ring van de justiti(cid:137)le samenwerking en de bescherming van de mensenrechten” in Luxemburg van 1 en 2 oktober 1997, Rekening houdend met Gemeenschappel¶k Optreden 98/428/JBZ van 29 juni 1998, door de Raad aangenomen op grond van artikel K. 3 van het Verdrag betreffende de Europese Unie, inzake de oprichting van een Europees justitieel netwerk (2), inzonderheid de artikelen 4 en 5, Gelet op het Europees Verdrag aangaande de wederz¶dse rechtshulp in strafzaken van 20 april 1959, andere over- eenkomsten die op dit gebied van kracht z¶n en de ontwerp-overeenkomst betreffende de wederz¶dse rechts- hulp in strafzaken tussen de lidstaten van de Europese Unie, Overwegende dat de rechtshulp tussen de lidstaten van de Europese Unie in de prakt¶k verbeterd moet worden, met name ter bestr¶ding van de ernstige criminaliteit, Na bestudering van de opvattingen van het Europees Parlement (3) naar aanleiding van de door het voorzitter- schap overeenkomstig artikel K. 6 van het Verdrag verrichte raadpleging, HEEFT HET VOLGENDE GEMEENSCHAPPEL(cid:246)K OPTREDEN AANGENOMEN: Artikel 1 Goedeprakt¶kverklaringen Elke lidstaat 1. legt binnen twaalf maanden na de inwerkingtreding van dit gemeenschappel¶k optreden b¶ het secretariaat-generaal van de Raad van de Europese (1) PB C 251 van 15. 8. 1997, blz. 1. (2) Zie bladzijde 4 van dit Publicatieblad. (3) Advies uitgebracht op 3 april 1998 (PB C 138 van 4. 5. 1998). Unie een verklaring neer van goede prakt¶ken b¶ de uitvoering (cid:190) waaronder begrepen de toezending van de resultaten (cid:190) van verzoeken om rechtshulp in strafzaken afkomstig van andere lidstaten en b¶ het verzenden van dergel¶ke verzoeken. 2. Het secretariaat-generaal van de Raad van de Euro- pese Unie vertaalt de in dit artikel bedoelde verklaringen in de offici(cid:137)le talen van de instellingen van de Europese Gemeenschap en zendt deze vertalingen naar de lidstaten. 3. Onverminderd de bepalingen van de ontwerp-over- eenkomst betreffende de wederz¶dse rechtshulp in straf- zaken tussen de lidstaten van de Europese Unie, bevat de in lid 1 bedoelde verklaring van iedere lidstaat, onder voorbehoud van de aan dit gemeenschappel¶k optreden gehechte verklaring, verbintenissen om overeenkomstig de nationale wetgeving en wettel¶ke procedures de volgende prakt¶ken te bevorderen: a) indien de verzoekende lidstaat zulks verlangt, de ontvangst van alle verzoeken om b¶stand en van schriftel¶ke vragen over de uitvoering van dergel¶ke verzoeken, bevestigen tenz¶ er spoedig een inhoudel¶k antwoord wordt gezonden; de verzoekende lidstaat mag alleen bevestiging verlangen als h¶ z¶n verzoek als „dringend” heeft aangemerkt of als bevestiging z¶ns inziens noodzakel¶k is gezien de omstandigheden van het geval; b) b¶ ontvangstbevestiging van de in dit lid bedoelde verzoeken en vragen, de naam van de instantie en zo mogel¶k van de persoon die verantwoordel¶k is voor de uitvoering van het verzoek, alsmede details over de w¶ze waarop contact kan worden opgenomen, waar- onder telefoon- en faxnummers, meedelen aan de verzoekende instanties; c) voorzover zulks niet str¶dig is met de wetgeving van de aangezochte lidstaat, prioriteit geven aan verzoeken die door de verzoekende instanties duidel¶k met „drin- gend” z¶n gemerkt, en verzoeken, al dan niet als „drin- gend” aangemerkt, niet minder gunstig behandelen dan vergel¶kbare verzoeken die in de aangezochte lidstaat z¶n gedaan door de eigen instanties van die lidstaat; L 191/2 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 7. 7. 98 d) indien de gevraagde hulp geheel of gedeeltel¶k niet kan worden verschaft, schriftel¶k of mondeling verslag uitbrengen aan de verzoekende instanties om uit te leggen wat de problemen z¶n, en zo mogel¶k aanbieden om gezamenl¶k met de verzoekende instan- ties te onderzoeken hoe deze kunnen worden opgelost; e) indien te voorzien valt dat de gevraagde hulp niet of niet geheel kan worden verschaft binnen de door de verzoekende lidstaat vastgestelde term¶nen en dit de acties in de verzoekende lidstaat zal schaden, prompt schriftel¶k of mondeling verslag uitbrengen aan diens instanties, dan wel op elke andere door hen gewenste w¶ze rapporteren wanneer de hulp naar alle waar- sch¶nl¶kheid zal worden verschaft; f) verzoeken om hulp indienen zodra precies bekend is aan welke hulp behoefte bestaat, en indien een verzoek als „dringend” is aangemerkt of een term¶n is aange- geven, de redenen voor de urgentie of de term¶n toelichten; de verklaring bevat een verbintenis om minder belangr¶ke verzoeken niet als „dringend” aan te merken; g) ervoor zorgen dat verzoeken conform het toepassel¶ke verdrag of andere internationale regelingen worden ingediend; h) b¶ de indiening van verzoeken om hulp de naam van de instanties en zo mogel¶k van de persoon die verantwoordel¶k is voor de indiening van het verzoek, alsmede details over de w¶ze waarop contact kan worden opgenomen, waaronder telefoon- en faxnum- mers, meedelen aan de aangezochte instanties. Iedere lidstaat brengt z¶n verklaring ter kennis van 4. z¶n rechterl¶ke of bevoegde instanties en verzoekt hun de binnen hun bevoegdheid vallende maatregelen te bevor- deren die nodig mochten z¶n voor de uitvoering ervan. 5. Elke overeenkomstig dit artikel ingediende verkla- ring kan, onverminderd lid 3, op elk moment door de verzoekende lidstaat worden gew¶zigd door een nadere, b¶ het secretariaat-generaal van de Raad van de Europese Unie neergelegde verklaring. Dergel¶ke nadere verkla- ringen z¶n gericht op verdere verbetering van de goede prakt¶ken b¶ de uitvoering van verzoeken om rechtshulp in strafzaken. Artikel 2 Evaluatie van de prestaties Onverminderd het mechanisme voor evaluatie van de uitvoering en toepassing op nationaal niveau van de inter- nationale verbintenissen inzake de bestr¶ding van de georganiseerde criminaliteit, dat is ingesteld b¶ Gemeen- schappel¶k Optreden 97/827/JBZ (1), elke lidstaat periodiek in hoeverre h¶ z¶n verklaringen krach- tens artikel 1 nakomt. Elke lidstaat bepaalt zelf, met inachtneming van z¶n regelingen voor rechtshulp in daartoe strafzaken, welk gebruikt. evaluatiemechanisme evalueert h¶ Artikel 3 Europees justitieel netwerk Het secretariaat-generaal van de Raad van de Europese Unie stelt de in artikel 1 bedoelde verklaringen onmid- dell¶k na indiening beschikbaar aan het Europees justi- tieel netwerk als bedoeld in aanbeveling 21 van het actie- plan van de groep op hoog niveau Georganiseerde Crimi- naliteit. Het netwerk beoordeelt de verklaringen in het licht van z¶n eigen bevoegdheden en ervaring, en kan naar eigen goeddunken voorstellen doen om de weder- z¶dse rechtshulp in strafzaken te verbeteren, onder meer door het vinden van gemeenschappel¶ke methoden om de prestaties te evalueren. Artikel 4 Herziening De Raad herziet dit gemeenschappel¶k optreden in het licht van de resultaten van de werking van het mecha- nisme voor de evaluatie van de uitvoering en toepassing op nationaal niveau van de internationale verbintenissen inzake de bestr¶ding van de georganiseerde criminaliteit, dat is ingesteld b¶ Gemeenschappel¶k Optreden 97/ 827/JBZ. Artikel 5 Inwerkingtreding Dit gemeenschappel¶k optreden treedt in werking op de dag waarop het wordt bekendgemaakt. Artikel 6 Publicatie Dit gemeenschappel¶k optreden wordt bekendgemaakt in het Publicatieblad. Gedaan te Luxemburg, 29 juni 1998. Voor de Raad De Voorzitter R. COOK (1) PB L 344 van 15. 12. 1997, blz. 7. 7. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 191/3 B(cid:246)LAGE VERKLARING VAN DE BONDSREPUBLIEK DUITSLAND De Bondsrepubliek Duitsland verklaart dat de Duitse autoriteiten bevestigingen overeenkomstig artikel 1, lid 3, onder a) en b), van het gemeenschappel¶k optreden inzake goede prakt¶ken b¶ wederz¶dse rechtshulp in strafzaken zullen afgeven als z¶ van gevoelen z¶n dat zulks dienstig is om de afwikkeling van het betreffende verzoek of de schriftel¶ke vraag te bespoedigen


title: Společná akce ze dne 29. června 1998 přijatá Radou na základě článku K.3 Smlouvy o Evropské unii o správných postupech při poskytování vzájemné právní pomoci v trestních věcech

text: 88 CS Úřední věstník Evropské unie 19/sv. 1 31998F0427 7. 7. 1998 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 191/1 SPOLEČNÁ AKCE ze dne 29. června 1998 přijatá Radou na základě článku K. 3 Smlouvy o Evropské unii o správných postupech při poskytování vzájemné právní pomoci v trestních věcech (98/427/SVV) RADA EVROPSKÉ UNIE, s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. K. 3 odst. 2 písm. b) této smlouvy, s ohledem na zprávu skupiny na vysoké úrovni pro otázky orga- nizované trestné činnosti (1), schválenou na zasedání Evropské rady v Amsterodamu ve dnech 16. a 17. června 1997, a zejména s ohledem na doporučení č. 16 této zprávy, s ohledem na výsledky semináře nazvaného „Zdokonalení soudní spolupráce a ochrany lidských práv“, konaného v Lucemburku ve dnech 1. a 2. října 1997, s ohledem na společnou akci 98/428/SVV ze dne 29. června 1998 přijatou Radou na základě článku K. 3 Smlouvy o Evropské unii o vytvoření Evropské soudní sítě (2), a zejména na články 4 a 5 uvedené společné akce; s ohledem na Evropskou úmluvu o vzájemné právní pomoci ve věcech trestních ze dne 20. dubna 1959, další platné smlouvy z této oblasti a na návrh úmluvy o vzájemné právní pomoci v trestních věcech mezi členskými státy Evropské unie; vzhledem k tomu, že je třeba pokračovat ve zdokonalování poskytování právní pomoci mezi členskými státy, zejména za účelem boje proti závažným formám trestné činnosti; po posouzení názorů Evropského parlamentu (3) a po konzultaci Evropského parlamentu předsednictvím v souladu s článkem K. 6 Smlouvy, PŘIJALA TUTO SPOLEČNOU AKCI: Článek 1 Prohlášení o správných postupech v platnost prohlášení o správných postupech při vyřizování žádostí o vzájemnou právní pomoc v trestních věcech podaných jinými členskými státy včetně předávání výsledků a při zasílání žádostí o vzájemnou pomoc ostatním členským státům. 2. Generální sekretariát Rady přeloží prohlášení uvedená v tomto článku do úředních jazyků orgánů Společenství a tyto překlady předá členským státům. 3. Prohlášení každého členského státu uvedená v odstavci 1 obsa- hují závazek podporovat v souladu s vnitrostátními právními předpisy a soudními postupy níže uvedené postupy, aniž by byl dotčen návrh úmluvy o právní pomoci v trestních věcech mezi státy Evropské unie a s výhradou prohlášení členskými připojeného k této společné akci: a) pokud to dožadující členský stát požaduje, potvrdit přijetí všech žádostí o právní pomoc, jakož i všech písemných žádostí o informace týkající se vyřizování žádostí, ledaže je rychle zaslána podrobná odpověď; dožadující členský stát může požadovat potvrzení přijetí pouze tehdy, vyznačil-li na žádosti poznámku „naléhavé“ nebo pokud s ohledem na okol- nosti případu považuje vystavení potvrzení o přijetí za nezbytné; b) při potvrzení o přijetí žádosti o pomoc a žádosti o informace uvedených v tomto odstavci poskytnout dožadujícím orgá- nům jméno a adresu příslušného orgánu, včetně telefonního a faxového čísla, a pokud možno i osoby pověřené vyřízením žádosti; 1. Každý členský stát uloží u generálního sekretariátu Rady Evropské unie do 12 měsíců od vstupu této společné akce (1) Úř. věst. C 251, 15. 8. 1997, s. 1. (2) Úř. věst. L 191, 7. 7. 1998, s. 4. (3) Stanovisko ze dne 3. dubna 1998 (Úř. věst. C 138, 4. 5. 1998). c) pokud to není v rozporu s právem dožádaného členského státu, dát přednost žádostem jasně označeným dožadujícím orgánem jako „naléhavé“ a nezacházet s žádostmi s označením „naléhavé“ nebo i bez něj méně příznivě než s obdobnými žádostmi o informace podanými v dožádaném členském státě jménem jeho vlastních orgánů; 19/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 89 d) pokud požadovaná pomoc nemůže být zcela či zčásti poskyt- nuta, podat dožadujícím orgánům písemnou nebo ústní zprávu, ve které objasní překážku a pokud možno navrhne společné projednání způsobu řešení s dožadujícím orgánem; e) je-li možné předpokládat, že pomoc nelze poskytnout ve lhůtě stanovené dožadujícím členským státem nebo že ji nelze zcela poskytnout, což by narušilo řízení v dožadujícím členském státě, podat okamžitě orgánu tohoto státu písemnou nebo ústní zprávu a veškeré další doplňující zprávy, které si tento vyžádá, ve kterých vysvětlí, kdy bude možné požadovanou pomoc poskytnout; f) podávat žádosti o pomoc, jakmile je přesně stanovena potřeba pomoci, a v případě, že je žádost označena jako „naléhavá“ nebo je v ní uvedena lhůta, vysvětlit důvody této naléhavosti nebo stanovení lhůty; prohlášení obsahuje závazek neoznačo- vat jako „naléhavé“ žádosti menší důležitosti; g) zajistit, aby žádosti byly podávány v souladu s ustanoveními Smlouvy nebo jinými souvisejícími mezinárodními akty; h) při podání žádosti o pomoc poskytnout dožádaným orgánům jméno a adresu orgánu včetně telefonního a faxového čísla, a pokud možno i osoby pověřené podáním žádosti. 4. Každý členský stát oznámí prohlášení svým soudním nebo příslušným orgánům a vyzve je, aby v rámci svých pravomocí přijaly opatření nezbytná pro provedení tohoto prohlášení. 5. Prohlášení podané v souladu s tímto článkem může členský stát, aniž je dotčen odstavec 3, kdykoli změnit prostřednictvím jiného prohlášení uloženého u generálního sekretariátu Rady. Účelem každého nového prohlášení je další zdokonalení správ- ných postupů při vyřizování žádostí o právní pomoc v trestních věcech. Článek 2 Hodnocení dodržování závazků Každý členský stát pravidelně hodnotí dodržování závazků, které přijal prohlášeními podle článku 1; postup hodnocení provádění a plnění mezinárodních závazků na vnitrostátní úrovni v oblasti boje proti organizované trestné činnosti zavedený společnou akcí 97/827/SVV (1) tímto není dotčen. Každý členský stát si stanoví způsoby tohoto hodnocení s ohledem na svou úpravu vzájemné právní pomoci v trestních věcech. Článek 3 Evropská soudní síť Generální sekretariát Rady zpřístupní uložená prohlášení uvedená v čl. 1 odst. 1 Evropské soudní síti (uvedené v doporučení č. 21 akčního plánu pro boj s organizovanou trestnou činností skupiny na vysoké úrovni). Síť tato prohlášení posoudí v souvislosti se svými pravomocemi a zkušenostmi a může podat jakékoli návrhy, které považuje za vhodné pro zdokonalení vzájemné právní pomoci v trestních věcech, zejména ve věci společných postupů při hodnocení dodržování závazků. Článek 4 Přezkoumání Rada tuto společnou akci přezkoumá v souvislosti s výsledky, kterých bylo dosaženo využitím postupu hodnocení provádění a plnění mezinárodních závazků na vnitrostátní úrovni v oblasti boje proti organizované trestné činnosti, zavedeného společnou akcí 97/827/SVV. Článek 5 Vstup v platnost Tato společná akce vstupuje v platnost dnem zveřejnění. Článek 6 Zveřejnění Tato společná akce bude zveřejněna v Úředním věstníku. V Lucemburku dne 29. června 1998. Za Radu předseda R. COOK (1) Úř. věst. L 344, 15. 12. 1997, s. 7. 90 CS Úřední věstník Evropské unie 19/sv. 1 PŘÍLOHA PROHLÁŠENÍ SPOLKOVÉ REPUBLIKY NĚMECKO Spolková republika Německo prohlašuje, že německé orgány budou vydávat potvrzení o přijetí podle čl. 1 odst. 3 písm. a) a b) společné akce o správných postupech při poskytování vzájemné právní pomoci v trestních věcech, pokud to budou považovat za vhodné k urychlení vyřízení dotyčné žádosti o pomoc nebo písemné žádosti o informace


title: Nõukogu direktiiv 98/49/EÜ, 29. juuni 1998, ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta

eurovoc_concepts:
free movement of workers
pension scheme
self-employment
social security
transfer of pension rights
wage earner

text: 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 323 31998L0049 L 209/46 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 25. 7. 1998 NÕUKOGU DIREKTIIV 98/49/EÜ, 29. juuni 1998, ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 51 ja 235, ei laiene täiendavatele pensioniskeemidele, välja arvatud skeemid, mida hõlmab määruse (EMÜ) nr 1408/71 artik- li 1 punkti j esimeses lõigus määratletud mõiste “õigusak- tid” või mille suhtes liikmesriik teeb kõnealuse artikli alu- sel avalduse; võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (3) ning arvestades, et: (1) (2) (3) üks ühenduse põhivabadus on isikute vaba liikumine; asu- tamislepinguga nähakse ette, et nõukogu võtab sotsiaal- kindlustuse valdkonnas ühehäälselt vastu meetmed, mis on vajalikud töötajate liikumisvabaduse tagamiseks; töötajate sotsiaalne kaitse tagatakse riiklike sotsiaalkindlus- tusskeemidega ja täiendavate sotsiaalkindlustusskeemide- ga; juba vastu nimelt õigusaktid, mis nõukogu on ühenduse piires liikuvate töö- tajate ja nende pereliikmete sotsiaalkindlustusõiguste kait- seks nõukogu võtnud, 14. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaal- kindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires lii- kuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) (4) ja nõukogu 21. märtsi 1972. aasta määrus (EMÜ) nr 574/72, millega nähakse ette määruse (EMÜ) nr 1408/71 (sotsiaalkindlustusskeemide kohalda- mise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate, füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende pereliikmete suhtes) rakenda- mise kord, (5) käsitlevad ainult riiklikke pensioniskeeme; kooskõlastussüsteem ettenähtud nende määrustega (1) EÜT C 5, 9. 1. 1998, lk 4. (2) EÜT C 152, 18. 5. 1998. (3) EÜT C 157, 25. 5. 1998, lk 26. (4) EÜT L 149, 5. 7. 1971, lk 2. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1223/98 (EÜT L 168, 13. 6. 1998, lk 1). (5) EÜT L 74, 27. 3. 1972, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (4) (5) (6) nõukogul on asutamislepingu artiklis 51 sätestatud ees- märgi saavutamiseks sobivaimate meetmete valimiseks laialdased volitused; määrustega (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 ettenähtud kooskõlatussüsteemi, eriti liit- mist käsitlevaid eeskirju, ei sobi kohaldada täiendavate pensioniskeemide suhtes, välja arvatud skeemid, mida hõl- mab määruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 1 punkti j esime- ses lõigus määratletud mõiste “õigusaktid” või mille suhtes liikmesriik teeb kõnealuse artikli alusel avalduse, seepärast tuleks nende suhtes kohaldada erimeetmeid, millest käes- olev direktiiv on esimene, eesmärgiga võtta arvesse selliste skeemide eripära ja -jooni ning nende erinevusi liikmesrii- kide vahel ja liikmesriikides; ühegi pensioni ega hüvitise suhtes ei või kohalda korraga nii käesoleva direktiivi kui ka määruste (EMÜ) nr 1408/71 ja (EMÜ) nr 574/72 sätteid, seepärast ei saa ühegi täiendava pensioniskeemi suhtes, mis kuulub kõnealuste määruste reguleerimisalasse, sest et liikmesriik on nende kohta mää- ruse (EMÜ) nr 1408/71 artikli 1 punkti j alusel teinud aval- duse, kohaldada käesoleva direktiivi sätteid; 27. juuli 1992. aasta soovituses 92/442/EMÜ sotsiaalse kaitse eesmärkide ja poliitika lähendamise kohta (6) soovi- tas nõukogu liikmesriikidel “soodustada vajaduse korral vanaduspensioni ja eriti täiendava pensioni saamise tingi- muste muutmist, et kõrvaldada töötajate liikumise takistu- sed”; (EÜ) nr 1223/98 (EÜT L 168, 13. 6. 1998, lk 1). (6) EÜT L 245, 26. 8. 1992, lk 49. 324 (7) (8) (9) ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd sellele eesmärgile saab kaasa aidata, kui töötajatele, kes lii- guvad või kelle töökoht liigub ühest liikmesriigist teise, tagatakse täiendavate pensioniõiguste osas võrdne kohtle- mine nende töötajatega, kes jäävad samasse liikmesriiki elama või kelle töökoht muutub, kuid jääb samasse liik- mesriiki; (15) käesolev direktiiv ei piira nende liikmesriikide õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad kollektiivmeetmeid ameti- ja erialaste huvide kaitseks; (16) täiendavate pensioniskeemide erinevuse tõttu peaks ühen- dus ette nägema ainult eesmärkide üldraamistiku ja direk- tiiv on selleks sobivaim õigusakt; isikute liikumisvabadus, mis on üks asutamislepingus nimetatud põhiõigusi, ei puuduta ainult töötajaid, vaid ka füüsilisest isikust ettevõtjaid; (17) asutamislepingus ei nähta füüsilisest isikust ettevõtjate sot- siaalkindlustuse valdkonnas asjakohaste meetmete võtmi- seks ette muid volitusi peale artiklis 235 sätestatute; asutamislepingu artiklis 3b sätestatud subsidiaarsus- ja pro- portsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada käesoleva direktiivi eesmärke ning see- tõttu võib neid paremini saavutada ühenduse tasandil; käesolev direktiiv ei lähe nimetatud eesmärkide saavutami- seks vajalikust kaugemale, (10) vaba liikumise õiguse tulemuslikuks kasutamiseks peaksid isikutel ja teistel kõnealust õigust valdavatel töötajatel olema teatavad tagatised võrdseks kohtlemiseks täiendava- test pensioniskeemidest tulenevate pensioniõiguste säili- mise suhtes; (11) (12) (13) liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid selle taga- miseks, et täiendavate pensioniskeemide kohast hüvitist makstakse nende skeemidega hõlmatud või varem hõlma- tud isikutele, samuti teistele kõnealuste skeemide kohaselt sellist õigust valdavatele isikutele kõikides liikmesriikides, tingimusel et asutamislepingu artikli 73b alusel on keela- tud kõik piirangud maksete ja kapitali vabale liikumisele; vaba liikumise õiguse kasutamise hõlbustamiseks peaks siseriiklikke õigusakte vajaduse korral kohandama, et vas- tavalt määruse (EMÜ) nr 1408/71 II jaotisele teise liikmes- riiki tööle lähetatud töötajatel või nende nimel oleks või- malik jätkata sissemaksete tegemist mõnes teises liikmes- riigis koostatud täiendavasse pensioniskeemi; selles suhtes ei nõuta asutamislepinguga mitte ainult liik- mesriikide töötajate kodakondsusel põhineva diskriminee- rimise kaotamist, vaid loobumist ka kõikidest sellistest sise- riiklikest meetmetest, mis võiksid töötajatel tõenäoliselt takistada asutamislepinguga tagatud ja hilisemate Euroopa Ühenduste Kohtu otsuste kohaselt tõlgendatud põhivaba- duste kasutamist või vähendada huvi nende kasutamise vastu; (14) tööandjad, usaldusisikud või teised täiendavate pensioni- skeemide haldamise eest vastutavad isikud peaksid vaba lii- kumise õigust kasutavaid töötajaid asjakohaselt teavitama, eelkõige nendele kättesaadavatest valikutest ja võimalus- test; ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI: I PEATÜKK EESMÄRK JA REGULEERIMISALA Artikkel 1 Käesoleva direktiivi eesmärk on kaitsta ühest liikmesriigist teise liikuvate täiendavate pensioniskeemidega hõlmatud isikute õigusi, aidates kõrvaldada takistusi, mis piiravad töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate vaba liikumist ühenduse piires. Kõnealune kaitse käsitleb nii vabatahtliku kui ka kohustusliku täiendava pensioniskeemi kohaseid pensioniõigusi, välja arvatud määrusega (EMÜ) nr 1408/71 hõlmatud skeemid. Artikkel 2 direktiivi kohaldatakse Käesolevat täiendavate pensioniskeemidega hõlmatud isikute ja teiste kõnealuste skeemide kohaseid õigusi valdavate isikute suhtes, kes on omandanud või parajasti omandavad õigusi ühes või mitmes liikmesriigis. II PEATÜKK MÕISTED Artikkel 3 Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid: a) täiendav pension — vanaduspensionid ja, kui see on ette näh- tud siseriiklike õigusaktide ja tavade kohaselt koostatud täien- või dava pensioniskeemi töövõimetus- eeskirjadega, 05/3. kd ET Euroopa Liidu Teataja 325 toitjakaotushüvitised, mille eesmärk on täiendada või asen- dada samade juhtumite suhtes riiklike sotsiaalkindlustusskee- midega ettenähtud hüvitisi; teistele kõnealuste skeemide kohaseid õigusi valdavatele isikutele teistes skeemide kohased hüvitised, ilma maksude ja tehingutasudeta. liikmesriikides kõik kõnealuste b) täiendav pensioniskeem — siseriiklike õigusaktide ja tavade kohaselt koostatud kutsealane pensioniskeem, nagu näiteks grupikindlustusleping või ühe või mitme valdkonna raames kokkulepitud põlvkondadevaheline ümberjaotusskeem, kogu- misskeem või pensionilubadus eelarve reservist või mõni võr- reldav kollektiivne või muu skeem töötajatele või füüsilisest isikust ettevõtjatele täiendava pensioni kindlustamiseks; c) pensioniõigus — hüvitised, millele täiendavate pensioniskeemi- dega hõlmatud isikutel ja teiste kõnealuste skeemide kohaseid õigusi valdavatel isikutel on õigus vastavalt täiendava pensio- niskeemi eeskirjadele ja vajaduse korral siseriiklikele õigusak- tidele; d) omandatud pensioniõigused — õigus hüvitistele, mis on oman- datud pärast täiendavate pensioniskeemide eeskirjade ja vaja- duse korral siseriiklike õigusaktide kohaselt nõutavate tingi- muste täitmist; e) lähetatud töötaja — isik, kes on saadetud tööle teise liikmesriiki ja kelle suhtes kohaldatakse vastavalt määruse (EMÜ) nr 1408/71 II jaotisele jätkuvalt päritoluliikmesriigi õigusakte; mõistet “lähetamine” tõlgendatakse vastavalt sellele; f) sissemakse — täiendavasse pensioniskeemi tehtud või tehtuks loetud makse. III PEATÜKK MEETMED ÜHENDUSE PIIRES LIIKUVATE TÖÖTAJATE TÄIENDAVATE PENSIONIÕIGUSTE KAITSEKS Artikkel 4 Võrdne kohtlemine pensioniõiguste säilimise suhtes Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada omandatud pensioniõiguste säilimine täiendava pensioniskeemiga hõlmatud isikutele, kelle puhul nende ühest liikmesriigist teise liikumise tõttu ei tehta enam kõnealusesse kavasse sissemakseid, samas ulatuses kui nende skeemidega hõlmatud isikutele, kelle puhul sissemakseid enam ei tehta, kuid kes jäävad samasse liikmesriiki. Käesolevat artiklit kohaldatakse ka teiste kõnealuse täiendava pensioniskeemi eeskirjade kohaseid õigusi valdavate isikute suhtes. Artikkel 5 Välismaksed täiendavatest pensioniskeemidest Liikmesriigid tagavad, makstakse täiendavate pensioniskeemidega hõlmatud isikutele ja et Artikkel 6 Lähetatud töötajate poolt või nimel tehtud sissemaksed täiendavatesse pensioniskeemidesse 1. Liikmesriigid võtavad vastu vajalikud meetmed, et liikmesrii- gis koostatud täiendavasse pensioniskeemi sissemaksete tegemist skeemiga hõlmatud lähetatud töötaja poolt või nimel oleks või- malik jätkata ajal, kui ta on saadetud teise liikmesriiki. 2. Kui vastavalt lõikele 1 jätkatakse sissemaksete tegemist täien- davasse pensioniskeemi ühes liikmesriigis, vabastatakse lähetatud töötaja ja vajaduse korral tema tööandja kohustusest teha sisse- makseid teise riigi täiendavasse pensioniskeemi. Artikkel 7 Teave skeemiga hõlmatud isikutele Liikmesriigid võtavad meetmeid selle tagamiseks, et tööandjad, usaldusisikud või teised täiendavate pensioniskeemide haldamise eest vastutavad isikud teavitaksid skeemiga hõlmatud isikuid nende teise liikmesriiki suundumise korral piisavalt nende pensioniõigustest ja kõnealuse skeemi kohaselt nende käsutuses olevatest valikutest. Selline teave peab vähemalt vastama teabele, mida jagatakse nendele kavaga hõlmatud isikutele, kelle suhtes sissemaksete tegemine lõpetatakse, kuid kes jäävad samasse liikmesriiki. IV PEATÜKK LÕPPSÄTTED Artikkel 8 Liikmesriigid võivad ette näha, et artiklit 6 kohaldatakse ainult selliste lähetuste suhtes, mis algavad 25. juulil 2001 või pärast seda kuupäeva. Artikkel 9 võtavad oma Liikmesriigid siseriiklikes õigussüsteemides meetmed võimaldamaks isikutel, kes leiavad, et neid on käesoleva direktiivi sätete eiramise tõttu õigusvastaselt koheldud, taotleda oma õiguste kaitset kohtu kaudu, olles vastava võimaluse korral esmalt pöördunud pädevate asutuste poole. 326 ET Euroopa Liidu Teataja 05/3. kd Artikkel 10 1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajali- kud õigusnormid hiljemalt 36 kuu jooksul alates direktiivi jõus- tumisest või tagavad hiljemalt selleks tähtajaks, et tööturu osa- pooled teel. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud abinõud, et võimaldada neil igal ajal tagada käesolevas direktiivis ettenähtud tulemuste saavu- tamine. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile. kokkuleppe kehtestavad nõutavad sätted 3. Liikmesriikide edastatud teabe põhjal esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele aru- ande kuue aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest. Aruanne käsitleb käesoleva direktiivi kohaldamist ja vajaduse kor- ral teeb komisjon muudatusettepanekuid. Artikkel 11 Direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval. Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmes- riigid. Artikkel 12 Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele. Liikmesriigid teatavad komisjonile asutuste nimed, kelle poole käesoleva direktiivi kohaldamise küsimustes pöörduda. Luxembourg, 29. juuni 1998 2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide teksti hiljemalt 25. jaanuariks 2002. Nõukogu nimel eesistuja R. COOK


title: 98/449/EG: Rådets beslut av den 29 juni 1998 om att ingå avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om provisorisk tillämpning av det protokoll vari de fiskemöjligheter och de ekonomiska motpartsmedel som föreskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanför Guineas kust fastställs för tiden från och med den 1 januari 1998 till och med den 31 december 1999

eurovoc_concepts:
Guinea
agreement (EU)
deep-sea fishing
financial compensation of an agreement
fishing agreement
fishing regulations

text: L 196/28 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 98 II (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering inte (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DET R(cid:143)DETS BESLUT av den 29 juni 1998 om att ing(cid:134) avtalet genom skriftv(cid:132)xling mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om provisorisk till(cid:132)mpning av det protokoll vari de fiskem(cid:148)jligheter och de ekonomiska motpartsmedel som f(cid:148)reskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanf(cid:148)r Guineas kust fastst(cid:132)lls f(cid:148)r tiden fr(cid:134)n och med den 1 januari 1998 till och med den 31 december 1999 (98/449/EG) EUROPEISKA UNIONENS R(cid:143)D HAR BESLUTAT F(cid:153)LJANDE med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanf(cid:148)r Guineas kust (1), s(cid:132)rskilt artikel 15 i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag, och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I enlighet med artikel 15 andra stycket i n(cid:132)mnda avtal har gemenskapen och Republiken Guinea f(cid:148)rt f(cid:148)rhandlingar i syfte att fastst(cid:132)lla de (cid:132)ndringar eller till(cid:132)gg som skall g(cid:148)ras i avtalet vid utg(cid:134)ngen av till(cid:132)mpningsperioden f(cid:148)r det protokoll som fogats till det avtalet. Efter dessa f(cid:148)rhandlingar paraferades ett nytt protokoll den 11 december 1997. I enlighet med det protokollet (cid:134)tnjuter gemenskapens fiskare fiskem(cid:148)jligheter i de vatten som lyder under Republiken Guineas suver(cid:132)nitet eller jurisdiktion f(cid:148)r tiden fr(cid:134)n och med den 1 januari 1998 till och med den 31 december 1999. F(cid:148)r att undvika avbrott i de fiskeaktiviteter som gemenskapens fartyg bedriver, (cid:132)r det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att det nya protokollet till(cid:132)mpas s(cid:134) snart som m(cid:148)jligt. De b(cid:134)da parterna har d(cid:132)rf(cid:148)r paraferat ett avtal genom skriftv(cid:132)xling i vilket provisorisk till(cid:132)mpning av det parafe- rade protokollet f(cid:148)reskrivs fr(cid:134)n och med dagen efter den dag d(cid:134) giltighetstiden f(cid:148)r det protokoll som nu (cid:132)r i kraft l(cid:148)per ut. Avtalet genom skriftv(cid:132)xling b(cid:148)r godk(cid:132)nnas i avvaktan p(cid:134) att ett slutgiltigt beslut fattas p(cid:134) grundval av artikel 43 i f(cid:148)rdraget. (1) EGT L 111, 27. 4. 1983, s. 1. 14. 7. 98 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 196/29 Det (cid:132)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att fastst(cid:132)lla nyckeln f(cid:148)r f(cid:148)rdelning av fiskem(cid:148)gjligheterna mellan medlemsstaterna p(cid:134) grundval av f(cid:148)rdelningen av de traditionella fiskem(cid:148)jligheterna inom ramen f(cid:148)r fiskeavtalet. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Avtalet genom skriftv(cid:132)xling mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om provisorisk till(cid:132)mpning av det protokoll vari de fiskem(cid:148)jligheter och de ekonomiska motpartsmedel som f(cid:148)reskrivs i avtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Guineas regering om fiske utanf(cid:148)r Guineas kust fastst(cid:132)lls f(cid:148)r tiden fr(cid:134)n och med den 1 januari 1998 till och med den 31 december 1999 godk(cid:132)nns h(cid:132)rmed p(cid:134) Europeiska gemenskapens v(cid:132)gnar. Texten till avtalet genom skriftv(cid:132)xling och till protokollet (cid:132)r fogade till detta beslut. Artikel 2 De fiskem(cid:148)jligheter som fastst(cid:132)lls i protokollet skall f(cid:148)rdelas, i bruttoregisterton (BRT) och antal fartyg, mellan medlemsstaterna enligt f(cid:148)ljande nyckel: a) Fiske av fisk/bl(cid:132)ckfisk: Spanien: Italien: Grekland: b) R(cid:132)kfiske: Spanien: Portugal: Grekland: c) Notfartyg f(cid:148)r tonfiskfiske: Frankrike: Spanien: 1 350 BRT 1 200 BRT 1 450 BRT 700 BRT 200 BRT 100 BRT 19 fartyg 14 fartyg d) Tonfiskfartyg f(cid:148)r sp(cid:148)fiske med fasta linor: Frankrike: Spanien: 8 fartyg 5 fartyg e) Fartyg f(cid:148)r fiske med flytlinor: Frankrike: Spanien: Portugal: 3 fartyg 23 fartyg 2 fartyg Om licensans(cid:148)kningarna fr(cid:134)n dessa medlemsstater inte utt(cid:148)mmer de fiskem(cid:148)jligheter som fastst(cid:132)lls genom protokollet som inkommer fr(cid:134)n alla (cid:148)vriga medlemsstater. f(cid:134)r kommissionen beakta de licensans(cid:148)kningar Artikel 3 R(cid:134)dets ordf(cid:148)rande befullm(cid:132)ktigas h(cid:132)rmed att utse de personer som skall vara bemyndigade att med f(cid:148)r gemenskapen bindande verkan underteckna avtalet genom skriftv(cid:132)xling. L 196/30 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 7. 98 Detta beslut skall offentligg(cid:148)ras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 4 Utf(cid:132)rdat i Luxemburg den 29 juni 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar R. COOK Ordf(cid:148)rande