title: 1999/339/CE: Decisione della Commissione, del 1o luglio 1998, riguardante aiuti della Repubblica federale di Germania a favore della Chemieanlagenbau Staßfurt AG [notificata con il numero C(1998) 2050] (Il testo in lingua tedesca è il solo facente fede) (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
aid for restructuring
aid to undertakings
control of State aid

text: L 130/20 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 26. 5. 1999 (Atti per i quali la pubblicazione non (cid:138) una condizione di applicabilit(cid:133)) II COMMISSIONE DECISIONE DELLA COMMISSIONE del 1o luglio 1998 riguardante aiuti della Repubblica federale di Germania a favore della Chemieanlagenbau Stassfurt AG [notificata con il numero C(1998) 2050] (Il testo in lingua tedesca (cid:138) il solo facente fede) (Testo rilevante ai fini del SEE) (1999/339/CE) LA COMMISSIONE DELLE COMUNIT(cid:211) EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, in particolare l’articolo 93, paragrafo 2, comma 1, dopo aver dato la possibilit(cid:133) alle parti di formulare le loro osservazioni conformemente al summenzionato articolo, considerando quanto segue: I Con lettera del 9 dicembre 1996, protocollata dalla Commissione il 10 dicembre 1996, il governo tedesco ha notificato alla Commissione a norma dell’articolo 93, paragrafo 3, del trattato CE un aiuto a favore della societ(cid:133) Chemieanlagenbau Stassfurt AG (in prosieguo CAS), che (cid:138) stato registrato dalla Commissione come aiuto di Stato sotto il numero N 897/96. Con lettera del 15 gennaio 1997 la Commissione ha chiesto informazioni comple- mentari che le sono state trasmesse con lettera del 21 febbraio 1997, protocollata il 24 febbraio 1997. In base alle informazioni in possesso della Commissione la CAS aveva gi(cid:133) beneficiato di aiuti senza che la Commissione avesse potuto pronunciarsi al riguardo. Il caso (cid:138) stato perci(cid:149) trasferito nel registro degli aiuti non notificati in cui (cid:138) stato inserito sotto il numero NN 24/97. Il 2 aprile 1997 la Commissione ha deciso di avviare un procedimento a norma dell’articolo 93, paragrafo 2, del trattato CE, dati i suoi dubbi sulla compatibilit(cid:133) con il mercato comune di tale aiuto in quanto aiuto alla ristrut- turazione. La decisione e i motivi che l’hanno determinata sono stati comunicati alla Germania con lettera del 15 aprile 1997 (1). Il contenuto della lettera (cid:138) stato pubblicato nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee con l’in- vito agli altri Stati membri e ai terzi interessati a trasmet- tere le loro osservazioni entro un mese dalla pubblica- zione. La Germania ha risposto alla lettera della Commissione del 15 aprile 1997 con lettera del 13 maggio 1997, proto- collata il 16 maggio 1997. In seguito alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale del 26 giugno 1997 sono pervenute le osservazioni di terzi: una lettera di un’associazione di categoria del 23 luglio 1997 (protocollata alla Commissione il 29 luglio 1997) e una lettera di una rappresentanza di interessi europei del 25 luglio 1997 (protocollata il 29 luglio 1997). Dopo la scadenza del termine di un mese sono pervenute due ulteriori reazioni: da parte della Rappresentanza perma- nente di uno Stato membro in data 28 luglio 1997 (proto- collata il 31 luglio 1997) e una lettera di un concorrente del 29 luglio 1997 (protocollata il 31 luglio 1997). (1) GU C 196 del 26. 6. 1997, pag. 13. 26. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 130/21 Copie di tali lettere sono state trasmesse il 21 agosto 1997 alle autorit(cid:133) tedesche le quali hanno preso posizione con lettera del 16 settembre 1997 (protocollata alla stessa data). Con lettera del 17 settembre (protocollata alla stessa data), le autorit(cid:133) tedesche hanno comunicato a norma dell’arti- colo 93, paragrafo 3, del trattato CE di avere apportato delle modifiche al pacchetto di aiuti a favore di CAS, dopo la privatizzazione effettuata il 2 luglio 1997. Le informazioni supplementari chieste con lettera del 12 marzo 1998 sono pervenute con lettera del 16 aprile 1998 (protocollata alla stessa data). Ulteriori informazioni da parte tedesca sono state trasmesse con lettera del 14 maggio 1998 (pervenuta il 18 maggio 1998). II La CAS (cid:138) situata a Stassfurt, nel Land Sassonia-Anhalt ed ha realizzato nel 1997, con un organico di 210 dipen- denti, un fatturato di 20,356 milioni di DEM con un capitale investito di 48,589 milioni di DEM. alla «Bundesanstalt L’impresa risale all’anno 1863. Nell’anno 1951 ha cambiato la sua denominazione in VEB Maschinen- und Apparatebau Stassfurt e in seguito in VEB Chemieanla- genbau Stassfurt. Nel 1990 ha modificato la sua denomi- nazione in Chemieanlagenbau Stassfurt AG. Fino al 1993 l’impresa era di propriet(cid:133) della Treuhandanstalt e in seguito della H. W. Urban GmbH & Co Management KG Berlin, appartenente dapprima alla Treuhandanstalt e quindi vereinigungsbedingte Sonderaufgaben» ed operante per ambedue questi orga- nismi, la quale aveva assunto la gestione dell’impresa gi(cid:133) nel luglio 1992. Dall’aprile 1996 la CAS appartiene a Beteiligungs-Management-Gesellschaft Berlin mbH (in prosieguo BMGB) la quale (cid:138) stata incarica della privatizza- zione dell’impresa. Nel 1996 la BMGB ha dato mandato alla West Merchant Bank di cercare investitori privati. La vendita ha avuto luogo sotto forma di asta pubblica. La CAS (cid:138) stata aggiudicata all’offerente migliore e pi(cid:151) credi- bile. f(cid:129)r Il 2 luglio 1997 la CAS (cid:138) stata venduta dalla BMGB all’investitore privato BVT Industrie-Beteiligungsgesell- schaft mbH (in prosieguo BVT) al prezzo di 500 000 DEM. Con la privatizzazione le autorit(cid:133) tedesche hanno subito una perdita di 28,994 milioni di DEM (in caso di liquidazione la perdita sarebbe ammontata a 36,968 milioni di DEM). L’investitore privato ha assunto determi- nate obbligazioni di CAS nei riguardi di terzi. BVT fa parte del gruppo BVT, con sede a Monaco, che effettua investimenti nel settore energetico ed ambientale in Germania (2). La CAS opera nei settori della costruzione meccanica e della fonderia. Le sue vendite si concentrano per il 61,7 % in Germania, il 10,5 % nel mercato comune e il 27,8 % in altri paesi. Nel campo della costruzione meccanica la CAS produce, fornisce e installa impianti per la fabbricazione di soda leggera, soda densa e potassa. I tamburi tubolari rotativi prodotti dalla CAS trovano impiego nei pi(cid:151) svariati settori, ad esempio nell’industria dei fertilizzanti, nello smaltimento dei rifiuti, nell’industria dei materiali da costruzione nonch(cid:130) del legno. Nel settore fonderia la CAS produce prodotti finiti sia per consumo proprio che per consumo di terzi. Fra i suoi prodotti figurano anche pezzi di ghisa grigia e di ghisa a grafite sferoidale, legata e non legata, del peso fra 10 kg e 40 t fabbricati su ordinazione in piccole serie. Le fonderie rientrano nell’allegato I del trattato CECA. Esse non sono soggette alle disposizioni quadro dell’anno 1988 applicabili a determinati settori siderurgici non trattato CECA (3). Pertanto le fonderie ricompresi nel possono essere trattate alla stregua di qualsiasi altro settore economico soggetto al trattato CE. III La notifica iniziale del dicembre 1996 faceva riferimento ad un importo di 44 milioni di DEM di aiuti a favore della BMBG sotto forma di due tipi di misure di aiuto. Uno era costituito dall’apporto di liquidit(cid:133) per 27,3 milioni di DEM, mentre l’altro era rappresentato da fideiussioni per 16,7 milioni di DEM. Durante la privatiz- zazione nel luglio 1997 questo pacchetto di aiuti (cid:138) stato lievemente modificato dalla BMGB nel senso che l’im- porto complessivo (cid:138) stato ridotto a 42,388 milioni di DEM. In ambedue i casi l’aiuto (cid:138) stato concesso per assicurare la sopravvivenza e l’ulteriore ristrutturazione della CAS e per attuare le misure indicate nello stesso piano di ristrutturazione che era stato elaborato da consu- lenti dell’azienda a fine 1995 ed attuato in sostanza conformemente ai piani. Nell’ambito della privatizzazione sono state previste le seguenti nuove misure di aiuto: (2) Il gruppo detiene anche una quota dell’80 % nella Sodawerk Stassfurt AG con un’opzione di acquisto del restante 20 %. Sodawerk Stassfurt AG produce carbonato di sodio, sodio e prodotti derivati. La sua quota sul mercato tedesco ammonta al 20 % circa, la sua quota sul mercato europeo ammonta a circa l’8 % di questi prodotti. (3) GU C 320 del 13. 12. 1988, pag. 3. L 130/22 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 26. 5. 1999 Misura Liquidazioni in caso di riduzione del personale da 180 a 150 Rinuncia al rimborso di determinati importi vincolati ad un fine (pagamenti nell’ambito del piano sociale negli anni 1994 e 1995) DEM 450 000 12 002 000 Rinuncia al rimborso delle spese di consulenza fornita dalla BMGB 892 000 Assunzione di un obbligo di rimborso di debiti comprensivi dell’interesse 10 044 000 Sovvenzioni per perdite previste nel perioco 1997-1999 19 000 000 Totale 42 388 000 A queste misure va aggiunta la rinuncia della BMGB al rimborso del prestito d’azionista di 73,156 milioni di DEM concesso dalla Treuhandanstalt e di 4,48 milioni di DEM di fondi per il risanamento del sito aziendale. La rinuncia al rimborso del prestito non costituisce un aiuto supplementare poich(cid:130) i prestiti e le fideiussioni della Treuhandanstalt erano destinati alle imprese che si trova- vano in gravi difficolt(cid:133) e all’atto della concessione era noto che queste non sarebbero mai state in grado di rimborsare gli aiuti. In questi casi si deve partire da un’in- tensit(cid:133) potenziale dell’aiuto del 100 %. La CAS si trovava in una situazione del genere per cui la rinuncia ad un prestito cos(cid:141) rischioso non pu(cid:149) essere pi(cid:151) considerata come nuovo aiuto. All’avvio del procedimento ex articolo 93, paragrafo 2, del trattato CE la Commissione (cid:138) partita dal presupposto che gli aiuti concessi dalla Treuhandan- stalt fossero conformi alle disposizioni quadro applica- bili (4). Il finanziamento del risanamento del sito non (cid:138) considerato come concessione di aiuti ai sensi dell’articolo 92, paragrafo 1, del trattato CE (5). All’avvio del procedimento la Commissione ha conside- rato che gli altri aiuti concessi dalla Treuhandanstalt precedentemente fossero conformi alle norme sugli aiuti a suo tempo applicate (6). Si tratta di 93,3 milioni di DEM nell’anno 1994 e 44 milioni di DEM messi a disposizione nell’anno 1995. Essa ha tuttavia espresso delle riserve in merito alla rinuncia, evidentemente non notificata, al rimborso di un prestito d’azionista di 20 milioni di DEM. Tale punto (cid:138) stato successivamente chiarito dalle autorit(cid:133) tedesche. Gli aiuti di 93,3 milioni di DEM concessi nel 1994 erano rappresentati essenzialmente da prestiti e fideiussioni. Di questa cifra la CAS ha utilizzato soltanto un importo di 73,156 milioni di DEM, mentre 20 milioni di DEM sono rimasti inutilizzati. Queste cifre sono state menzionate nella lettera del governo tedesco del 17 settembre 1997, in cui figurano dati dettagliati sulla priva- tizzazione dell’importo e l’ammontare del prestito d’azio- nista. autorit(cid:133) tedesche hanno assicurato che non sono state concesse ulteriori fideiussioni. Stando alle affermazioni delle autorit(cid:133) tedesche, sull’im- porto dei summenzionati aiuti ai sensi della presente decisione una somma di 5,957 milioni di DEM era gi(cid:133) stata versata prima che Commissione potesse dare il suo accordo. IV terzi Dopo la pubblicazione della lettera della Commissione alla Germania in merito all’avvio del procedimento ex articolo 92, paragrafo 3, del trattato CE, sono pervenute le interessati. L’associazione europea osservazioni di delle fonderie ha affermato che, data la sovraccapacit(cid:133) esistente nel settore delle fonderie, l’impresa CAS che opera in questo settore non dovrebbe ricevere aiuti. L’as- sociazione non ha per(cid:149) trasmesso dati specifici riguar- danti il settore. Un concorrente ha dichiarato di avere perso ordinativi a favore della CAS a causa dei prezzi stracciati da questa praticati. Anche in questo caso non sono stati forniti elementi pi(cid:151) precisi. In una terza reazione, di un’associazione internazionale di imprendi- tori, le affermazioni del concorrente sono state confermate mediante una breve lettera, priva di dati pi(cid:151) dettagliati. Inoltre la Rappresentanza permanente di uno Stato membro ha affermato che la CAS era molto pi(cid:151) ineffi- ciente del citato concorrente e non doveva perci(cid:149) benefi- ciare di aiuti. Nella lettera sono stati formulati alcuni argomenti ma la CAS (cid:138) stata rappresentata come un’im- presa produttrice esclusivamente di getti, mentre in realt(cid:133) questo settore costituisce sia in cifre relative che assolute soltanto una attivit(cid:133) accessoria marginale dell’impresa. Rispondendo alle riserve formulate dalla Commissione nell’atto di avvio della procedura sulla eventuale conces- sione di ulteriori fideiussioni alla CAS nell’anno 1996, le (4) Per quanto riguarda gli aiuti anteriori al 31 dicembre 1994 cfr. le decisioni della Commissione sulle attivit(cid:133) della Treuhandan- stalt (casi NN 108/91 e E 15/92). Per quanto riguarda gli aiuti del 1995 cfr. anche la decisione della Commissione sulle atti- vit(cid:133) della Treuhandanstalt (caso N 768/94). (5) Cfr. caso NN 108/91. (6) Cfr. nota 4. Le citate lettere sono state trasmesse alle autorit(cid:133) tedesche perch(cid:130) prendessero posizione. Le autorit(cid:133) tedesche hanno risposto con lettera del 16 settembre 1997 facendo presente che gli aiuti concessi alla CAS erano limitati allo stretto necessario per attuare la ristrutturazione, evitando di mettere a disposizione della CAS un eccesso di liqui- dit(cid:133) che le consentisse una politica aggressiva sul mercato. In fin dei conti la CAS non avrebbe distolto fondi dagli scopi previsti per mettere in atto comportamenti distorsivi 26. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 130/23 della concorrenza. Inoltre la privatizzazione non compor- terebbe un aumento delle capacit(cid:133) nel settore fonderia. Il problema delle capacit(cid:133) eccedentarie (cid:138) trattato nella sezione VII dove si rileva che conformemente al piano di ristrutturazione del 1995 la CAS ha ridotto gradualmente le sue capacit(cid:133) nel settore fonderia. Inoltre, come previsto da questo piano, nell’ambito della ristrutturazione sono state ridotte le capacit(cid:133) anche nel settore della costruzione meccanica. V All’avvio del procedimento la Commissione ha illustrato i motivi per i quali ritiene applicabile il trattato CE e in particolare l’articolo 92, paragrafo 1. Bench(cid:130) il pacchetto di misure sia stato modificato, le considerazioni a suo tempo formulate restano essenzialmente valide. Come l’at- indicato nella comunicazione della Commissione, tuale pacchetto di misure potrebbe essere dichiarato compatibile con il mercato comune soltanto sulla base di una delle deroghe dell’articolo 92, paragrafo 3, lettera c). I criteri per l’applicazione di tali deroghe sono illustrati negli orientamenti comunitari sugli aiuti per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficolt(cid:133) (7). Gli aiuti notificati devono essere pertanto esaminati in base ai criteri enunciati al punto 3. 2 degli orientamenti comunitari. Gli aiuti devono consentire di ripristinare l’efficienza a lungo termine dell’impresa beneficiaria entro un termine ragionevole. Inoltre essi non devono causare indebite distorsioni della concorrenza. Se sul mercato rilevante esistono eccessi di capacit(cid:133), il benefi- ciario deve in linea di massima procedere ad una ridu- zione delle sue capacit(cid:133). I costi della ristrutturazione devono essere proporzionati ai vantaggi che ne derivano. Il piano di ristrutturazione deve essere attuato integral- mente e la Commissione deve essere informata dello stato di attuazione del piano stesso. VI In base agli orientamenti comunitari la ristrutturazione deve consentire di ripristinare la redditivit(cid:133) a lungo termine dell’impresa entro tempi ragionevoli. Nell’avviare il procedimento la Commissione ha sottolineato le seguenti difficolt(cid:133) di applicazione di questo criterio alla ristrutturazione della CAS: anzitutto non esistevano infor- mazioni che consentissero di distinguere le misure concrete di ristrutturazione da attuare e quelle gi(cid:133) attuate. In secondo luogo mancavano dati sui risultati dell’impresa dopo l’anno 1998 per cui era probabile che anche in quell’anno sarebbero state registrate delle perdite. Terzo, all’epoca non si erano manifestati acquirenti interessati a rilevare la CAS per cui non era certo che si sarebbe trattato di aiuti una tantum; la privatizzazione rappresenta infatti un tipico caso di ristrutturazione definitiva sovven- zionata. Inoltre non era stato dissipato il dubbio che fossero stati tacitamente cancellati 20 milioni di DEM di prestiti concessi alla CAS. Per quanto riguarda l’esecuzione del piano di ristruttura- zione le autorit(cid:133) tedesche hanno presentato nel frattempo dati dettagliati sia in merito alle singole misure previste del piano predisposto alla fine del 1995, sia in merito allo stato di attuazione di tali misure (nella notifica iniziale presentata dalla Germania nel dicembre 1996 questo piano era stato illustrato soltanto in maniera sommaria). Il piano di ristrutturazione si basava sulla perizia elaborata sulla CAS da consulenti dell’impresa a met(cid:133) del 1995 in vista della ricerca di un investitore privato interessato. Nella perizia erano stati messi in evidenza soprattutto i seguenti problemi: perdita dei mercati dell’Europa centrale e orientale, sito industriale troppo grande, mancanza di una gestione efficiente, insufficiente cono- scenza delle attivit(cid:133) pi(cid:151) lucrative in caso di fornitura di impianti ai produttori di ossido di potassio e carbonato di sodio nonch(cid:130) insufficienti controlli delle finanze e dei prezzi. Nella decisione con cui ha avviato il procedimento la Commissione ha indicato gli elementi degli aiuti e del piano di ristrutturazione che sollevavano dubbi e quelli che non davano luogo a riserve. Partendo da questa valutazione, nel piano di ristruttura- zione elaborato a fine 1995 sono state inserite varie misure a breve e medio termine che sono state attuate tra la fine del 1995 e il 1996. Fra queste misure figurano: La Commissione ha inoltre espresso dei dubbi sulla conformit(cid:133) degli aiuti ai criteri degli orientamenti comu- nitari per gli aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione. Tali dubbi si possono articolare in tre gruppi. Primo: all’epoca della prima notifica non era certo che si potesse trovare un investitore privato interessato a rilevare la CAS, per cui era probabile che sarebbero stati necessari ulteriori aiuti o che il piano di ristrutturazione non sarebbe stato portato a termine. Inoltre ci(cid:149) rendeva pi(cid:151) difficile la stima dei costi e dei vantaggi prevedibili della ristrutturazione. La seconda incertezza riguardava la situazione del settore fonderia a quell’epoca. In caso di capacit(cid:133) eccedentarie la CAS avrebbe dovuto precedere ad una riduzione definitiva ed adeguata di capacit(cid:133). Infine le informazioni fornite dalle autorit(cid:133) tedesche non erano abbastanza precise da escludere il sospetto che in realt(cid:133) la CAS avesse ricevuto un volume di aiuti superiore a quello notificato. (7) GU C 368 del 23. 2. 1994, pag. 12. a) l’introduzione di metodi di calcolo dei costi pi(cid:151) effi- cienti ai fini della scelta dei partner di affari e del controllo dell’adempimento dei contratti in modo da evitare che si ripeta il caso di un contratto stipulato nel 1995 che ha portato ad una perdita di 15 milioni di DEM; b) l’introduzione di nuove procedure per l’accertamento e il controllo dei costi ha consentito di individuare le competenze essenziali della CAS, di concentrarsi su di esse e di estenderle a nuovi prodotti. L’individuazione delle sue attivit(cid:133) pi(cid:151) lucrative ha consentito alla CAS di concentrarsi sulla fabbricazione di elementi chiave e sulla vendita della suo know-how, abbandonando la fabbricazione e l’installazione di impianti completi. Un esempio (cid:138) la fabbricazione di colonne per la distil- lazione, l’assorbimento e la carbonizzazione. Con l’in- troduzione del sistema dei tamburi tubolari rotativi nel L 130/24 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 26. 5. 1999 settore ambientale, le competenze essenziali della CAS vengono estese a nuovi mercati. Attualmente l’impresa cerca nuovi campi di impiego per i suoi filtri ad alto rendimento al di fuori del settore della produzione di carbonato di sodio. Nel settore fonderia si stanno sviluppando con clienti potenziali nuove linee di prodotti, come ad esempio pezzi per generatori a energia eolica, cokefazione e aspiratori per cokerie; c) dopo la vendita dei terreni non pi(cid:151) necessari il sito della CAS occupa soltanto un terzo dell’area originaria. Oltre ai terreni (cid:138) stata venduta anche la divisione progettazione Halle ad un’impresa privata per 400 000 DEM. Secondo le affermazioni delle autorit(cid:133) tedesche tale operazione non ha comportato la concessione di aiuti. Con la riduzione del sito sono diminuite anche le spese di trasporto interno. La ristrutturazione fisica degli impianti ha condotto anche ad una riduzione duratura delle capacit(cid:133) del settore fonderia, illustrata in prosieguo; d) riduzione dei posti di lavoro: all’inizio del 1990 la CAS contava circa 3 000 dipendenti. Entro l’anno 1997 il personale (cid:138) stato ridotto, come previsto dai programmi, a 210 dipendenti con una spesa di circa 87 milioni di DEM. Le informazioni carenti in particolare le prospettive dei risultati dell’impresa dopo il 1998 sono state ormai integrate da stime in cifre fino all’anno 2000, fornite dalle autorit(cid:133) tedesche. riguardanti 1997 1998 1999 2000 Fatturato 31 515 000 39 200 000 43 120 000 47 432 000 Altri proventi 2 072 000 3 972 000 500 000 500 000 Entrate complessive 33 587 000 43 172 000 43 620 000 47 932 000 Costi di materiale 22 475 000 26 180 000 23 613 000 22 135 000 Costi di personale 17 340 000 16 100 000 13 500 000 13 500 000 Risultato operativo – 16 953 000 – 9 908 000 – 4 338 000 1 305 000 In base alle proiezioni riguardanti i conti profitti e perdite la CAS dovrebbe poter realizzare nell’anno 2000 un risul- tato operativo positivo di 1 305 000 DEM. L’utile prima delle imposte dovrebbe ammontare a 221 000 DEM nell’anno 1999 e a 1 202 000 DEM nell’anno 2000. Queste cifre indicano un ripristino alla redditivit(cid:133). Dopo la vendita della CAS a BVT nel luglio 1997, hanno potuto essere dissipati anche i dubbi della Commissione sull’applicazione del principio dell’aiuto una tantum. Poich(cid:130) l’impresa (cid:138) stata rilevata da un investitore privato, i timori circa un eventuale fabbisogno di ulteriori aiuti alla ristrutturazione in caso di una successiva privatizzazione sono privi di fondamento. Le riserve della Commissione per quanto riguarda ulte- riori aiuti non notificati sono gi(cid:133) state illustrate nella sezione III. Le misure di aiuto notificate, modificate all’atto della privatizzazione, non danno pi(cid:151) luogo ad obiezioni per i seguenti motivi: le misure di ristrutturazione sono state essenzialmente realizzate conformemente al piano del 1995; l’andamento dei risultati della CAS (cid:138) praticamente conforme alle previsioni; nel quadro della privatizzazione, a parte la ricerca di nuovi mercati di prodotti, non sono infine la previste misure di ristrutturazione di rilievo; privatizzazione ha consentito di risparmiare sui costi dato che le attrezzature e gli impianti possono essere utilizzati congiuntamente con la nuova societ(cid:133) madre. Ci(cid:149) considerato la Commissione (cid:138) giunta alla conclusione che le autorit(cid:133) tedesche hanno risposto in maniera soddi- sfacente a tutte le riserve esposte nella presente sezione. VII Un secondo criterio degli orientamenti comunitari (cid:138) che gli aiuti non devono causare un’eccessiva distorsione della concorrenza. In particolare nei settori con capacit(cid:133) ecce- dentarie si esige di regola dalle imprese destinatarie di aiuti alla ristrutturazione una riduzione delle capacit(cid:133) per tutelare i concorrenti. La CAS opera nei settori delle costruzioni meccaniche e, in misura minore, nel settore fonderia. Specie per quanto riguarda il settore fonderia la Commis- sione aveva sottolineato, nella lettera con cui (cid:138) stato noti- ficato alle autorit(cid:133) tedesche, in data 17 aprile 1997, l’avvio del procedimento ex articolo 93, paragrafo 2, del trattato CE, che all’atto della valutazione esistevano indizi che lasciavano presumere sovraccapacit(cid:133) durante il periodo in questione. la presenza di 26. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 130/25 Secondo le informazioni fornite dalle autorit(cid:133) tedesche la CAS ha proceduto nel settore costruzioni meccaniche, durante la fase di ristrutturazione fra il 1995 e il 1996, a riduzioni delle sue capacit(cid:133) da 230 000 ore/macchina all’anno nel 1995, a 66 000 ore/macchina nel 1996. Questo abbattimento (cid:138) stato realizzato con la cessazione dell’attivit(cid:133) in vari settori produttivi, ivi inclusi i piccoli macchinari ed i prodotti in acciaio inossidabile al carburo e i filtri. Nello stesso tempo il numero degli occupati di questo settore (cid:138) stato ridotto da 175 nel 1995 a 70 nell’anno 1996. Inoltre l’organico dell’impianto ad alta intensit(cid:133) di manodopera (cid:138) stato ridotto da 40 nel 1995 a 20 nel 1996. In totale, conformemente al piano di ristrut- turazione fra la fine del 1995 e il 1997 il numero dei lavoratori occupati nel settore costruzione di macchine e impianti inclusi vendite, controllo della qualit(cid:133) e impiegati amministrativi) (cid:138)Ae sceso da oltre 370 nell’anno 1995 a circa 150 nel 1997. (ivi La divisione fonderia, con un fatturato di 5 milioni di DEM, non dovrebbe rappresentare una quota superiore al 15 % del fatturato globale della CAS nell’anno 1997, che (cid:138) stato pari a circa 31,515 milioni di DEM. Poich(cid:130) la produzione complessiva del settore fonderia non subir(cid:133) variazioni, ci(cid:149) rappresenta dal punto di vista relativo una diminuzione della sua quota rispetto al fatturato globale a circa un decimo entro l’anno 2000. Su un organico complessivo di 210 persone, meno di 60 lavorano nel settore fonderia. Per quanto riguarda la capacit(cid:133) della divisione fonderia, che comprende la fabbricazione di prodotti legati e non legati di ghisa grigia e ghisa a grafite sferoidale, le infor- mazioni pi(cid:151) recenti mostrano che nel periodo rilevante (fra la fine del 1995 e l’intero anno 1996) e nel periodo successivo in questo settore non esistevano sovraccapacit(cid:133) strutturali. Questo settore (cid:138) stato caratterizzato per lunghi anni da un’eccedenza di capacit(cid:133). Fra il 1989 e il 1996 sono state chiuse in Europa circa 300 fonderie e nei nuovi L(cid:132)nder federali 100 (8). Nel citato periodo sono stati soppressi in questo settore economico ad alta intensit(cid:133) di manodopera circa 50 000 posti di lavoro. L’ondata dei licenziamenti si (cid:138) ormai arrestata (9). Le difficolt(cid:133) derivanti da un eccesso di capacit(cid:133) sono dimostrate anche dal fatto che la flessione della produzione da 9,628 milioni di tonnellate nel 1990 a 8,007 milioni di tonnellate nel 1993 (cid:138) stata ribaltata nell’anno 1994 in cui (cid:138) stata registrata una produzione di 8,873 milioni di tonnellate (10). Le sovracca- pacit(cid:133) strutturali sono durate fino all’inizio dell’anno 1994, quando tra l’altro si sono manifestati i primi effetti delle misure di ristrutturazione delle capacit(cid:133) e dell’occu- pazione avviate negli anni precedenti (11). Le autorit(cid:133) tedesche hanno trasmesso ora maggiori dettagli sulle riduzioni definitive delle capacit(cid:133) produttive che la CAS ha attuato nel periodo in questione, confor- memente agli orientamenti comunitari, per tutelare i concorrenti da indebite distorsioni della concorrenza. La CAS ha infatti ridotto la capacit(cid:133) nel campo della fonderia da 4 500 tonnellate all’anno nel 1995 a 3 500 tonnellate all’anno nel 1996. Si tratta di una riduzione delle capacit(cid:133) definitiva come (cid:138) illustrato qui di seguito. Il ridimensionamento del reparto raffreddamento (cid:138) una riduzione di capacit(cid:133) perch(cid:130) tale processo costituisce una strettoia nel processo produttivo dell’impresa. Dopo la fusione i getti in ghisa devono essere raffreddati prima di essere venduti o ulteriormente trasformati. Il raffredda- mento viene effettuato normalmente in trincee di sabbia. Le trincee di sabbia della CAS erano situate in un grosso padiglione in modo da mantenere la sabbia asciutta e le temperature uniformi. Durante la ristrutturazione questo padiglione di raffreddamento (cid:138) stato suddiviso in due parti per mezzo di una parte divisoria. Nella parte non pi(cid:151) utilizzata per il raffreddamento il pavimento (cid:138) stato rico- perto di cemento. Questa parte del padiglione (cid:138) adibito ormai alla conservazione dei getti di ghisa che rappresenta un elemento importante del processo di fabbricazione. L’area di produzione (cid:138) stata in questo modo ridotta da 3 900 m2 a 2 300 m2. Questa riduzione (cid:138) duratura poich(cid:130) il recupero di questa area comporterebbe notevoli interventi edili e trasforma- zioni nonch(cid:130) un’interruzione del processo produttivo e creerebbe nello stesso tempo difficolt(cid:133) per la conserva- zione dei getti di ghisa. La CAS (cid:138) situata in una delle regioni di cui all’articolo 93, paragrafo 2, lettera a), del trattato CE (12). Conformemente agli orientamenti la Commissione pu(cid:149) consentire in queste regioni una riduzione delle capacit(cid:133) pi(cid:151) limitata di quella richiesta per le regioni che non rientrano nell’ambito di applicazione dell’articolo 93, paragrafo 2, lettera a), del trattato CE. comunitari Ci(cid:149) considerato la Commissione (cid:138) giunta alla conclusione che la CAS, prima di tutto, non era stata obbligata a ridurre la sua capacit(cid:133) nell’attivit(cid:133) di fonderia per evitare un’eccessiva distorsione della concorrenza e che, cionono- stante, essa ha inoltre proceduto ad una duratura ridu- zione delle capacit(cid:133) nell’ambito del piano di ristruttura- zione del 1995. La Commissione prende atto del fatto che una riduzione delle capacit(cid:133) ha avuto luogo anche nel settore costruzioni di macchine e impianti. In tal modo sono state rispettate le disposizioni degli orientamenti comunitari in materia di capacit(cid:133) e riduzione della capa- cit(cid:133). (8) Fonte: Relazioni annuali CAEF. (9) Fonte: «Panorama of european industry». (10) Fonte: Relazioni annuali CAEF. (11) Fonte: «Panorama of european industry 1997». (12) Cfr. aiuto N 464/93. L 130/26 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 26. 5. 1999 VIII L’aiuto deve essere limitato allo stretto necessario per effettuare la ristrutturazione e essere proporzionato ai costi e ai vantaggi della ristrutturazione. L’aiuto non deve fornire all’impresa beneficiaria un eccesso di liquidit(cid:133) che le consenta una politica aggressiva e distorsiva della concorrenza sul mercato. Inoltre l’investitore deve contri- buire da parte sua al finanziamento della ristrutturazione. All’atto dell’avvio del procedimento la Commissione ha considerato per due motivi di non poter procedere ad un’affidabile analisi comparativa dei costi e dei vantaggi. Il primo motivo era la mancanza di elementi circa le prospettive di ripristino della redditivit(cid:133) dell’impresa entro tempi ragionevoli (13). Come gi(cid:133) menzionato le informazioni mancanti sono nel frattempo pervenute. Il secondo motivo era il sospetto che in realt(cid:133) fossero stati concessi ulteriori aiuti non notificati, sotto forma di fideiussioni. Ci(cid:149) presupponeva costi di ristrutturazione pi(cid:151) elevati di quelli indicati dalla Germania o aiuti supplementari concessi dalla Germania. Questa presun- zione (cid:138) stata tuttavia, come gi(cid:133) indicato, confutata (14). Al momento dell’avvio del procedimento non esisteva la prospettiva di trovare un investitore privato, per cui (cid:138) stato considerato che la CAS da sola non sarebbe stata in grado di fornire un contributo adeguato. Dopo che la CAS (cid:138) stata rilevata, questa situazione (cid:138) cambiata. I costi complessivi della ristrutturazione della CAS ammontano a 158,422 milioni di DEM (di cui un importo di 77,636 milioni di DEM gi(cid:133) autorizzato nell’ambito del regime applicabile alla Treuhand). Sui restanti 80,786 milioni di DEM un importo di 38,898 milioni di DEM sar(cid:133) messo a disposizione da un investitore privato. Questo importo (cid:138) costituito per 2,076 milioni di DEM dalla assunzione dei debiti inerenti ad un prestito, 26,3 milioni di DEM dalla concessione di fideiussioni, per 8 milioni di DEM da un apporto di capitale e per 1,52 milioni di DEM da un contributo per le spese di risana- mento del sito. Con il prezzo di acquisto di 500 000 DEM il contributo fornito dall’investitore privato ammonta a 38,898 milioni di DEM (i restanti 42,388 milioni di DEM sono stati messi a disposizione con fondi pubblici). Il contributo complessivo dell’investitore ammonta perci(cid:149) al 25 % dei costi complessivi di ristrutturazione ed (cid:138) costituito da un contributo per il risanamento del sito pari a 1,52 milioni (13) Cfr. sezione V. (14) Cfr. sezione III. di DEM, dall’assunzione del rimborso di prestiti per 2,076 milioni di DEM, dalla concessione di una controgaranzia di 26,3 milioni di DEM e da un apporto di capitale di 8 milioni di DEM. Si tratta in sostanza di un contributo adeguato dell’investitore. La Commissione (cid:138) perci(cid:149) pervenuta alla conclusione che tale criterio degli orientamenti comunitari (cid:138) stato soddi- sfatto. IX completa del piano di Un ulteriore criterio prescritto dagli orientamenti comu- nitari per gli aiuti al salvataggio e alla ristrutturazione (cid:138) l’esecuzione ristrutturazione. Poich(cid:130) all’atto dell’avvio del procedimento non esisteva la prospettiva di trovare un investitore privato, le autorit(cid:133) tedesche non hanno potuto escludere la possibilit(cid:133) di dover modificare il piano di ristrutturazione in modo da venire incontro ad un eventuale investitore. Poich(cid:130) la privatizzazione (cid:138) stata effettuata e il piano di ristruttura- zione della fine del 1995 (cid:138) stato praticamente ultimato, tale aspetto (cid:138) ormai diventato irrilevante. Le autorit(cid:133) tedesche hanno assicurato che l’investitore privato si (cid:138) impegnato a portare a termine le parti non ancora realizzate del piano di ristrutturazione del 1995. Inoltre esse hanno confermato che l’investitore si (cid:138) impe- gnato a presentare relazioni regolari sull’attuazione del piano e sul futuro piano di sviluppo della CAS. La Commissione ritiene quindi che anche queste condi- zioni degli orientamenti comunitari siano soddisfatte. X All’atto dell’avvio del procedimento la Commissione non aveva formulato ulteriori riserve per quanto riguarda l’ap- plicabilit(cid:133) degli orientamenti comunitari per gli aiuti al salvataggio ed alla ristrutturazione nei riguardi della CAS. Inoltre va considerato che la CAS (cid:138) sita in una zona che rientra nel campo d’applicazione dell’articolo 93, para- grafo 2, lettera a), del trattato CE. Ci(cid:149) considerato e sulla base dei nuovi elementi in suo possesso, la Commissione (cid:138) giunta alla conclusione che sono ormai soddisfatti tutti i criteri prescritti ai fini dell’applicazione dei citati orienta- menti. La Commissione deve tuttavia constatare che la Germania ha versato un importo di 5,957 milioni di DEM in viola- zione dell’articolo 93, paragrafo 3, del trattato CE, 26. 5. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 130/27 HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE: Articolo 1 Le seguenti nuove misure di aiuto della Beteiligungs-Management Gesellschaft Berlin mbH a favore della Chemieanlagenbau Stassfurt AG sono compatibili con il mercato comune: Misura Versamenti di indennit(cid:133) in caso di riduzione da 180 a 150 dipendenti Rinuncia al rimborso di determinati importi finalizzati a scopi precisi (pagamenti nell’ambito del piano sociale negli anni 1994 e 1995) Rinuncia al rimborso delle spese per servizi di consulenza messi a disposizione da BMGB Assunzione del rimborso di debiti comprensivi degli interessi Contributi per le perdite relative al periodo 1997-1999 DEM 450 000 12 002 000 892 000 10 044 000 19 000 000 Totale 42 388 000 Articolo 2 La Germania (cid:138) tenuta, conformemente agli orientamenti comunitari sugli aiuti di Stato per il salvataggio e la ristrutturazione di imprese in difficolt(cid:133), a trasmettere relazioni annuali sull’attuazione delle misure di ristrutturazione. La Repubblica federale di Germania (cid:138) destinataria della presente decisione. Articolo 3 Fatto a Bruxelles, il 1o luglio 1998. Per la Commissione Karel VAN MIERT Membro della Commissione


title: Banco Europeu de Investimento : Relatório anual 1997.

eurovoc_concepts:
European Investment Bank
activity report


eurovoc_concepts:
European Economic Area
free movement of persons
free movement of workers
residence permit

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 01. 07. 1998 KOM(1998)403 1opull. Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle henkilöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän suositusten seurannasta Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle henkilöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän suositusten seurannasta Komissio pyysi 24. tammikuuta 1996 henkilöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevää korkean tason asiantuntijaryhmää, jonka puheenjohtajana toimii Simone Veil, määrittelemään tällä alalla vielä vallitsevat ongelmat, arvioimaan niitä ja ehdottamaan niihin ratkaisuja. Korkean tason asiantuntijaryhmä esitti 18. maaliskuuta 1997 raporttinsa, joka sisältää yli 80 suositusta seuraavista seitsemästä aiheesta, jotka kiinnostavat muuttoa toiseen jäsenvaltioon suunnittelevia unionin kansalaisia: maahantulo ja oleskelu, työnsaanti, sosiaaliturva ja perhettä koskevat oikeudet, verotuskohtelu ja taloudelliset kysymykset, kulttuuriin liittyvät oikeudet, kolmansien maiden kansalaisten eritysasema, yksityishenkilöiden oikeuksien turvaaminen. Komission mielestä asiantuntijaryhmän raportissa arvioidaan erinomaisella moninaisia ongelmia, joita kansalaiset ovat kohdanneet henkilöiden vapaan oikeutta harjoittaessaan. tavalla niitä liikkuvuuden Komissio sisällytti tämän vuoksi suuren osan asiantuntijaryhmän suosituksista kesäkuussa 1997 yhtenäismarkkinoiden 1997 julkaisemaansa koskevaan julkaisemaansa yksityiskohtaisempaan toimintasuunnitelmaan2. Eräät muut edellyttävät uudelleenarviointia Amsterdamin sopimuksen voimaantulon myötä muuttuvien oikeudellisten tason puitteiden vuoksi. Tässä asiantuntijaryhmän tarkastelemaa vapaaseen liikkuvuuteen liittyvää näkökohtaa, jotka ovat maahantulo ja oleskelu sekä tarve parempaan kansalaistiedotukseen kansalaisten oikeuksista. Tämän tiedonannon liitteenä on yksityiskohtainen tilannekatsaus asiantuntijaryhmän kaikkien suositusten seurannasta. toimintasuunnitelmaan 1 työntekijöiden vapaata suositukset ovat vanhentuneet tiedonannossa korostetaan erityisesti kahta korkean liikkuvuutta tai ja marraskuussa Maahantulo- ja oleskeluoikeudet Kuten korkean tason asiantuntijaryhmän raportissa todetaan, maahantulo- ja oleskeluoikeudet olivat alunperin sidoksissa taloudellisen toiminnan harjoittamiseen. Sittemmin nämä oikeudet on erityisesti johdetun oikeuden avulla ulotettu kattamaan kaikki Euroopan kansalaiset. Oikeuksien vaiheittainen laajentaminen on kuitenkin johtanut edunsaajien lokeroimiseen, joka ei enää sovellu liikkuvuuden nykyisiin muotoihin eikä unionin kansalaisuuden käyttöönottoon. 1 Viite: CSE (97) 1 lopullinen. 2 Viite: KOM (97) 586 lopullinen. A 9* Näin ollen voidaan todeta, että nykyinen yhteisön lainsäädäntö on laadittu erityisesti sellaisia toiseen työntekijöitä ja heidän perheenjäseniään varten, jotka haluavat asettua johonkin jäsenvaltioon pysyvästi tai hyvin pitkäksi aikaa. Lainsäädäntöä ei ole sitä vastoin mukautettu sellaisia henkilöitä varten, jotka harjoittavat vapaata liikkuvuutta koskevaa oikeuttaan rajoitetun ajan tai osa-aikaisesti (opiskelijat, harjoittelijat, nuoret vapaaehtoistyöntekijät, väliaikaisesti muualla työskentelevät työntekijät, yhteisön alueella liikkuvat itsenäiset ammatinharjoittajat, rajatyöntekijät, useita asuntoja omistavat eläkeläiset jne. ). Tällaisten henkilöiden lukumäärää on vaikeaa arvioida ja se tulee joka tapauksessa kasvamaan merkittävästi. Tähän on syynä Euroopan yhdentyminen, elin- ja työtapojen kehittyminen, kasvava tarve peruskoulutustaan suorittavien nuorten opiskelujaksoihin ulkomailla, viestintäalan tekniset innovaatiot ja liikennevälineverkon tihentyminen. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 8 a artiklalla otettiin käyttöön unionin kansalaisuuden käsite, jonka ansiosta jokaisella unionin kansalaisella on maahantulo-ja oleskeluoikeudet muiden jäsenvaltioiden alueella. Näin ollen näistä oikeuksista on tullut erottamaton osa jokaisen unionin kansalaisen oikeusperintöä ja niille olisi luotava yhteinen muodollinen perusta. Näistä syistä komissio katsoo, että kaikkien yhteisön kansalaisten oikeudellista asemaa olisi yhtenäistettävä riippumatta siitä, harjoittavatko he jotain taloudellista toimintaa vaiko eivät. Komission ehdotusten tärkeimmät toimintalinjat ovat tästä syystä seuraavat: luodaan vapaata liikkuvuutta 8 a artiklan merkityksessä koskeva yhtenäinen järjestelmä kaikkia unionin kansalaisia ja heidän perheenjäseniään varten, lähestymistapa, jonka otetaan käyttöön oleskeluoikeuden harjoittamiseen mukaisesti esimerkiksi oleskeluluvan hankintavelvoite rajoitetaan tilanteisiin, joissa se on perusteltua, liittyvä uusi selvennetään niiden unionin kansalaisen perheenjäsenten asemaa, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, rajataan selvemmin mahdollisuus unionin kansalaisten oleskeluoikeuden peruuttamiseen. Tällainen kansalaisuuskysymyksiä käsittelevään lainsäädäntöön kuuluvien vapaata liikkuvuutta ja oleskelua koskevien oikeuksien tarkistaminen on kokonaisuudessaan niin laaja-alainen tehtävä, että siitä ei voida odottaa nopeasti unionin kansalaisia hyödyttäviä tuloksia. Tästä syystä komissio ehdottaa samanaikaisesti tämän tiedonannon kanssa, että työntekijöiden vapaata liikkuvuutta sekä maahantulo- ja oleskeluoikeuksista annettua asetusta (ETY) 1612/68 ja direktiiviä (ETY) 68/360 tarkistettaisiin jo nyt. Tämän erityistarkistuksen tavoitteena on parantaa tämänhetkistä toiseen jäsenvaltioon muuttavien työntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä tilannetta, mihin komissio sitoutui marraskuussa 1997 julkaisemassaan toimintasuunnitelmassa. Myös Eurooppa-neuvosto tunnusti 20. marraskuuta 1997 pidetyssä kokouksessaan työntekijöiden liikkuvuuden merkityksen kansallisten työmarkkinoiden toiminnan vahvistamiselle. Myös sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen alalle ehdotetaan uudistusta ja sääntöjen yksinkertaistamista tämän vuoden loppuun mennessä. Kansalaistiedotuksen parantaminen Henkilöiden vapaa liikkuvuus on aihe, johon liittyy monia erilaisia näkökohtia, mistä osoittaa asiantuntijaryhmän raportissa käsiteltyjen kysymysten moninaisuus. Raportissa korostetaan kuitenkin useaan otteeseen tarvetta parantaa yhteisön lainsäädäntöön perustuvia oikeuksia koskevaa kansalaistiedoista ja kaikille vapaan liikkuvuuden alan toimijoille annettavaa koulutusta ja tiedotusta. Näiden seikkojen osalta komissio on jo toteuttanut seuraavia toimia: Cardiffissa 15. - 16. kesäkuuta 1998 järjestetyn Eurooppa-neuvoston kokouksen yhteydessä käynnistettiin "Vuoropuhelu kansalaisten ja yritysten kanssa" -hanke, joka on jatkoa "Kansalaisena Euroopassa" -hankkeelle, ja jonka erityistavoitteena on tarjota kansalaisille konkreettista tietoa heidän oikeuksistaan, vastata heidän kysymyksiinsä ja ohjata heitä kääntymään ongelmatilanteissa asiaa käsittelevien viranomaisten puoleen. - On julkaistu "Opas työnhakijoille EU:ssa", jonka tarkoituksena on vastata kansalaisten "Kansalaisena Euroopassa" -hankkeen yhteydessä esittämiin kysymyksiin. Työtarjouksista sekä elin- ja työoloista eri jäsenvaltioissa tiedottavaa EURES-verkkoa on kehitetty j a parannettu. Euro-jus -verkkoa, jonka tarkoituksena on tarjota oikeudellisia neuvonta- ja avustuspalveluja jäsenvaltioissa sijaitsevien komission edustustojen kautta, on kehitettyjä vahvistettu. Seuraavia ohjelmia on toteutettu ja kehitetty: sisämarkkinoiden lainsäädännöstä vastaavien kansallisten viranomaisten vaihto- ja koulutusohjelma "Karolus", lakimiesten yhteisön oikeuden ja korkeakouluihin liittyvä "Jean Monnet" ja oikeusalalla toimivien vaihto-ohjelma "Grotius". tähtäävä "Robert Schuman", yliopistoihin tuntemuksen parantamiseen Nuorten ja heidän oikeuksistaan huolehtivien järjestöjen esittämiin kysymyksiin vastaavan Eurodesk-verkon kehittämistä on tuettu. Yhteenveto Tässä tiedonannossa esitetään lyhyesti komission vastaus korkean tason asiantuntijaryhmän suosituksiin, jotka voidaan jakaa kahteen ryhmään: ensimmäisen ryhmän suositukset koskevat säädösehdotusten antamista ja toisen ryhmän suositusten tavoitteena on edistää unionin lähentymistä yksittäisiin kansalaisiin. Ensimmäisen ryhmän osalta komissio on antanut säädösehdotuksia, joiden tavoitteena on vahvistaa työntekijöiden vapaata liikkuvuutta. Samalla se on ryhtynyt analysoimaan perinpohjin unionin kansalaisuuden käsitettä ja sen oikeudellisia vaikutuksia kansalaisten oikeuksiin, jotka liittyvät maahantuloon ja oleskeluun muissa jäsenvaltioissa. LIITE Henkilöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän raporttia koskeva tilannekatsaus Johdanto raportti (jäljempänä Simone Veilin johtaman henkilöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän esitettiin komissiolle 18. maaliskuuta 1997 ja se herätti erittäin suurta kiinnostusta monissa organisaatioissa ja instituutioissa sekä varsinkin Euroopan parlamentissa. Raportin metodologinen esitystapa ja sen korkeatasoiset analyysit saivat kiitosta ja mahdollistivat pohdinnan niistä konkreettisista toimenpiteistä, joihin on ryhdyttävä, jotta Euroopan unionista muodostuisi todella henkilöiden vapaan liikkuvuuden alue. •asiantuntijaryhmän raportti') Komission puheenjohtaja sitoutui tässä yhteydessä siihen, että vuoden kuluttua raportin laatimisesta toimitettaisiin tilannekatsaus. Tämän asiakirjan tarkoituksena on esittää tämä tilannekatsaus. Sen lähtökohtana on asiantuntijaryhmän raportin suositusten seuranta ja etenkin komission toteuttamien toimenpiteiden esittely. tehtävänä oli Komission asiantuntijaryhmälle asettamana ja mahdolliset tulevat esteet, joita unionin kansalaiset kohtaavat harjoittaessaan vapaata liikkuvuutta ja työskentelyä eri jäsenvaltioissa koskevia oikeuksiaan. Asiantuntijaryhmän tavoitteena oli tutkia, miten voimassa olevaa lainsäädäntöä sovelletaan, miten sitä voidaan kehittää tai sen toimintaa tehostaa. Ryhmän tehtävänä oli myös esittää suosituksia uusista täydentää nykyistä sääntelyä poistamalla eräitä esteitä tai tuomalla ratkaisuja niihin ongelmiin, joita yhteisössä ei ole vielä käsitelty. tunnistaa nykyiset joilla voitaisiin toimenpiteistä, Asiantuntijaryhmän raportti sisältää yli 80 suositusta. Raportin aikaansaamista tuloksista on syytä ensin mainita sen jälkeen annetut kolme tärkeintä yhteisön säädöstä, jotka vaikuttavat henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen. Amsterdamin sopimus vahvistettiin 19. kesäkuuta 1997 ja allekirjoitettiin 2. lokakuuta samana vuonna. Tällä sopimuksella EY:n perustamissopimukseen liitetään määräyksiä, jotka edistävät henkilöiden vapaan liikkuvuuden tavoitteen saavuttamista siten, että henkilötarkastukset yhteisön sisärajoja ylitettäessä poistuvat ja jäsenvaltioiden alueella on vapaa liikkumis-ja oleskeluoikeus. kaikkien kansalaisten hyväksyi Amsterdamissa myös yhtenäismarkkinoiden Eurooppa-neuvosto yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelman, jonka neljäs strateginen tavoite on eduksi1. Tämän tavoitteen toteuttaminen saavuttamiseksi asetettujen kuuden osatavoitteen tarkoituksena on rajatarkastusten poistaminen, oleskeluoikeutta koskevien sääntöjen saattaminen ajan tasalle, sosiaalisten oikeuksien suojeleminen, työvoiman liikkuvuuden lisääminen yhteisössä, kuluttajien oikeuksien, kansanterveyden ja ympäristön suojelu ja vuoropuhelu kansalaisten kanssa. Kaksi kertaa vuodessa julkaistavan yhtenäismarkkinoiden tulostaulukon2 avulla voidaan arvioida toimenpiteen toteuttamisessa. toimintasuunnitelman mukaisen edistymistä strategisen kunkin Lisäksi komissio julkaisi 12. marraskuuta 1997 työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevan eräisiin asiantuntijaryhmän suosituksiin3. toimintasuunnitelman, vastauksena laadittu joka on työohjelmassaan vuodelle 1998, että Komissio esitti se pyrkii erityisesti asiantuntijaryhmän suositusten perusteella saamaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevassa koskevan periaatteen päätöslauselmassaan Euroopan parlamentti pyysi neuvostoa komissiota toimeenpanemaan kaikki suositukset, jotka sisältyivät henkilöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevän asiantuntijaryhmän raporttiin. toimimaan myös käytännössä. Ohjelmaa ja Yksinkertaisuuden ja helppolukuisuuden vuoksi tässä tilannekatsauksessa hyödynnetään samaa jaottelua kuin raportissa. Lisäeläkkeitä koskevan erityisraportin seuranta4 sisältyy 3. kappaleeseen (sosiaaliset ja perhettä koskevat oikeudet). 1. - Maahantulo ja oleskelu Asiantuntijaryhmän raportista ilmenee, että vapaalle liikkumis- ja oleskeluoikeudelle jäsenvaltioiden alueella on yhä esteitä. Ne voidaan jaotella kolmeen ryhmään: sisärajoilla säilyneet rajatarkastukset, hallintokäytännössä ja lainsäädännössä esiintyvät puutteet. - Sisärajoilla säilyneet rajatarkastukset Komissio on luonnollisesti samaa mieltä asiantuntijaryhmän toteamuksesta, että min kauan kuin henkilötarkastuksia ylläpidetään sisärajoilla, kansalaiset eivät voi nauttia kaikista sisämarkkinoiden eduista. Yhteisön toimielimissä käydyt keskustelut ovat osoittaneet näkemyseroja tavoitteiden ja niiden keinojen osalta, joiden avulla voidaan varmistaa korkea turvallisuustaso vapaan liikkuvuuden alueella. Komission vuonna 1995 1 CSE(97), llopull. , 4. 6. 1997. 2 N:o 1, marraskuu 1997, SEC 97/XXXI; n:o 2, toukokuu 1998, SEC 98/XXX. 3 KOM (97), 586 lopull. , 12. 11. 1997. 4 Korkean tason asiantuntijaryhmän raportti, joka on annettu 28. ja 29. marraskuuta 1996 ja liittyy henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevaan raporttiin. 5 lainsäädännön tekemät ehdotukset täydentämiseksi eivät ole johtaneet säädösten tunnustusta antamiseen. Sen sijaan uudessa Amsterdamin sopimuksessa annetaan hallitusten välillä Schengen-järjestelyssä saavutetulle edistykselle päättämällä sisällyttää se unioniin, asettamalla viisi vuotta aikaa tavoitteen saavuttamiseen ja tekemällä tilapäisratkaisuja Yhdistyneen kuningaskunnan, Irlannin ja Tanskan osalta, kuten monista Amsterdamin sopimukseen liitetyistä pöytäkirjoista käy ilmi. Tällä hetkellä voidaan kuitenkin todeta, että matkustusvapaus ilman rajatarkastuksia on jo toteutunut yhdeksässä jäsenvaltiossa ja kymmenes valtio valmistelee liittymistä tähän ryhmään. - Hallintokäytännössä esiintyvät puutteet esitetyt asiantuntijaryhmän vetoomukset esiintyvistä tekemät valitukset ja Euroopan Komission saamat kirjeet, useiden kansalaisten käsityksen vahvistavat parlamentille hallintokäytännössä yhtenäismarkkinoiden puutteista toimintasuunnitelmassa esitettyjen komission uusien aloitteiden aiheellisuuden. Osa näistä aloitteista on jo toimeenpantu, kuten päätös nopeuttaa sisäisiä hallintomenettelyjä, jotka koskevat valituksia ja EY:n perustamissopimuksen 169 artiklassa tarkoitettuja rikkomisesta johtuvia menettelyjä, ja kehittää niitä koskevaa kansalaistiedotusta (katso uusin yhteisön lainsäädännön soveltamisen valvontaa koskeva komission kertomus parlamentille ja neuvostolle). Komissio aikoo myös antaa tulkitsevan tiedonannon yleistä järjestystä, turvallisuutta ja kansanterveyttä koskevasta direktiivistä 64/221/ETY. ja - Lainsäädännössä esiintyvät puutteet Komissio on samaa mieltä asiantuntijaryhmän kanssa tarpeesta tehdä uusia ehdotuksia henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden harjoittamisen uudistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi ja etenkin jotta voitaisiin saada kaikki edut unionin kansalaisuuden käyttöönotosta. Kaikkein kunnianhimoisin vaihtoehto on varmasti unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä ja asiaa koskevien velvollisuuksien uudistaminen kokonaisuudessaan. Brysselissä vuonna 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto esitti jo kerran tämän tavoitteen, mutta sitä ei voitu toteuttaa mm. oikeusperustaan ja lainsäädännöllisiin menettelyihin liittyvien erojen vuoksi, jotka koskivat ongelmaa siitä, mihin ryhmään vapaata liikkumisoikeuttaan harjoittava kansalainen kuuluu5. ja oleskeluoikeuksien liikkumis- Unionin kansalaisuuden käyttöönottamisen ja Amsterdamin sopimuksen 8 a artiklaan sisällytetyn uuden määräyksen (konsolidoidun sopimuksen 18 artikla 2 kohta), johon sisältyy 189 b artiklassa tarkoitettu yhteispäätösmenettely (konsolidoidun sopimuksen 251 artikla), pitäisi helpottaa sellaisen uudistusehdotuksen tekemistä, joka merkitsisi yhdenmukaista esiintuomiin ja kokonaisvaltaista oikeudellisiin ja hallinnollisiin esteisiin. asiantuntijaryhmän ratkaisua Komissio on näin ollen tehnyt palkattuja työntekijöitä koskevat uudet ehdotukset yhdessä tämän tilannekatsauksen kanssa, joiden tarkoituksena on muuttaa asetusta 1612/68 ja koskevan direktiiviä toimintasuunnitelman mukaisesti6 asiantuntijaryhmän vapaata vastauksena moniin työntekijöiden 68/360/ETY liikkuvuutta ja 5 Katso tästä Euroopan komission toinen kertomus unionin kansalaisuuden toteutumisesta, KOM(97), 230 lopull. , 27. 5. 1997. 6 KOM (97),586 lopull. 12. 11. 1997. 6 suosituksiin. Yhtenäismarkkinoiden mukaisesti komissio aikoo esittää vielä muita asiaan liittyviä ehdotuksia. toimintasuunnitelmassa antamiensa sitoumusten Tältä osin opiskelijoiden, ammattitoimintansa lopettaneiden työntekijöiden ja muun kuin aktiiviväestön oleskeluoikeutta koskevien kolmen direktiivin soveltamista koskevan raportin laatiminen mahdollistaisi niiden lainsäädännöllisten puutteiden tarkentamisen, jotka kaipaavat parannusta. Lopuksi on mainittava yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Sala7 12. 5. 1998 antama tuomio, jossa todetaan yhteisön lainsäädännössä vastustettavan sitä, että jäsenvaltio vaatii toisten jäsenvaltioiden kansalaisilta, joilla on lupa oleskella kyseisessä jäsenvaltiossa, että heillä on oltava kansallisten viranomaisten myöntämä asianmukainen ja voimassaoleva oleskelulupa saadakseen opintotukea. Tämän kyseisen jäsenvaltion omilta kansalaisilta edellytetään kuitenkin ainoastaan sitä, että heidän kotipaikkansa tai tavanomainen asuinpaikkansa on tässä jäsenvaltiossa. Tuomio on merkittävä, sillä se vahvistaa unionin kansalaisia koskevan syrjimättömyyden periaatteen yhteisön oikeuteen kuuluvilla aloilla. Tuomiossa sovelletaan perustamissopimuksen 6, 8 ja 8 a artiklaa yhdessä. 2. - Työnsaanti Julkishallinnon palvelukseen pääsyn osalta yhteisöjen tuomioistuin on määritellyt oikeuskäytännössään perusteet, joiden mukaan voidaan täsmentää jäsenvaltion omille kansalaisille EY:n perustamissopimuksen 48 artiklan 4 kohdan mukaisesti varatut tehtävät. Tämän oikeuskäytännön perusteella komissio valvoo, että jäsenvaltiot poistavat kaikki muut rajoitukset, joilla estetään pääsy julkishallinnon palvelukseen. kaikkia toimialoja julkishallinnon koskevan toimeenpanossa on edistytty vastavuoroisen Jäsenvaltioiden tunnustamisen yleisen periaatteen ja keskustelut jäsenvaltioiden kanssa ja niiden kesken jatkuvat. Toisessa jäsenvaltiossa saadun ammatillisen kokemuksen tunnustamista koskevasta erityiskysymyksestä voidaan todeta, että tuomioistuin julisti asiassa Kalliope 15. 1. 19988 antamassaan tuomiossa EY:n perustamissopimuksen 48 artiklan vastaiseksi erään jäsenvaltion julkisen sektorin toimenhaltijoiden työehtosopimukseen sisältyvän lausekkeen, jossa ei otettu huomioon jäsenvaltion vastaavalla julkishallinnon palveluksessa. Tämä oikeuskäytäntö vahvistettiin myös asiassa komissio v. Kreikka9 12. 3. 1998 annetussa tuomiossa. Tästä syystä tilanteiden samanarvoisuutta koskeva periaate sisällytettiin asetuksen 1612/68 muutosehdotukseen. Periaatteen odotetaan vaikuttavan pääasiassa julkishallinnon tehtävien alalla (katso jäljempänä). työkokemusta aikaisemmin hankittua toisen alalla 7 Asia C-85/96. 8 Asia C-15/96. 9 Asia C-187/96. Tutkintojen tunnustamisesta voidaan ensiksi todeta, että asianajajan ammatin vapaata harjoittamista koskeva direktiivi annettiin 16. helmikuuta 199810. Sisämarkkinalainsäädännön yksinkertaistamista koskevan SLIM-aloitteen osalta komissio esitti joulukuussa 1997 direktiiviehdotuksen, jonka tarkoituksena on etenkin yksinkertaistaa ja uudenaikaistaa seitsemän säänneltyjä ammatteja koskevaa alakohtaista direktiiviä (sairaanhoitajat, hammaslääkärit, eläinlääkärit, kätilöt, arkkitehdit, farmaseutit ja lääkärit)11. Tämä ehdotus kattaa myös eräitä asiantuntijaryhmän suositusten koskemia aloja (tutkittaessa tutkinnon tunnustamista koskevaa pyyntöä: yleisen järjestelmän osalta velvollisuus ottaa huomioon tutkinnon suorittamisen jälkeen saatu työkokemus; alakohtaisten direktiivien osalta mahdollisuus tunnustaa yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisten kolmansissa maissa saama koulutus). Neuvosto on juuri antanut poliittisen hyväksynnän helmikuun 1996 direktiiviä koskevalle muutosehdotukselle12, jolla koonnetaan käsiteolliseen ja teolliseen ammattitoimintaan pääsyä koskevat direktiivit ja luodaan tunnustusjärjestelmä niiden tutkintojen osalta, jotka eivät vielä kuulu tutkintojen tunnustamista koskevan yleisen järjestelmän soveltamisalaan. Kyseisellä ehdotuksella koonnetaan noin 30 direktiiviä, joissa säädetään pääsystä säänneltyyn ammattitoimintaan lähtöjäsenvaltiossa hankitun työkokemuksen perusteella, luomalla menettely kyseistä ammattitoimintaa varten suoritettavien tutkintojen vastavuoroiseksi tunnustamiseksi. täydennetään näitä direktiivejä ja Ammatillisen pätevyyden arvioinnin ja siitä hyvittämisen osalta on käynnistetty monia pilottihankkeita Sokrates-ja Leonardo da Vinci -ohjelmien yhteydessä. asiantuntijaryhmän Kuten raportissa muistutetaan, neuvostolta on pyydetty toteutettavuustutkimusta "Professional passport" -hankkeen osalta. "Individual portfolio" -projektin loppuraportista vuonna 1995 kävivät ilmi tekniset ja kulttuuriset ongelmat, joita tällaisen todistuksen toiminnalle tehokkaana apuvälineenä ammatillisen pätevyyden ja koulutuksen osoittamiseksi esiintyy. Komissio on tehnyt ehdotuksen päätökseksi, jonka tavoitteena on ottaa yhteisössä käyttöön ns. EUROPASS-todistus13 ammatillista vuorottelukoulutusta saaneille nuorille (esim. oppisopimuskoulutus), jotka suorittavat yhden tai useamman opintojakson toisessa jäsenvaltiossa. Ehdotuksesta laaditaan tällä hetkellä neuvoston yhteistä kantaa, jonka ennakoidaan valmistuvan vuoden 1998 loppuun mennessä. Tämä osoittaa, että toimivaltuuksiin. avoimuutta on mahdollista Komissio vastaavan tutkii parhaillaan mahdollisuutta EUROPAS S-todistusta toimintatavan käyttöönottoon täydennyskoulutuksessa. Keskeisenä kysymyksenä onkin koko ammatillisen uran aikana hankittujen tietojen ja taitojen hyödyntämiskelpoisuus riippumatta siitä, onko ne hankittu virallisissa oppilaitoksissa ja onko niiden suorittamisesta sisäisistä koulutushankkeista, joihin liittyy uusia vahvistamis- ja hyvittämismenetelmiä, kuten todistus vai ovatko ne peräisin yrityksen lisätä vaikuttamatta jäsenvaltioiden saatu 10 Asianajajan ammatin pysyvän harjoittamisen helpottamisesta muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa ammatillinen pätevyys on hankittu, 16 päivänä helmikuuta 1998 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/5/EY, EYVL L 77, 14. 3. 1998. 11 KOM(97) 638 lopull. , 2. 12. 1997. 12 EYVL C 264,30. 8. 1997. 13 Katso alaviite 23. 8 komission valkoisessa kirjassa "Opettaminen yhteiskuntaa" ehdotettiin. ja oppiminen: kohti kognitiivista Komissio jatkaa pyrkimyksiään monilla aloilla voittaakseen nämä vaikeudet kehittääkseen tietojenvaihtoa. ja Komissio esitti muutosehdotuksessaan tilanteiden samanarvoisuutta koskevan periaatteen sisällyttämistä asetukseen 1612/68. Tämän periaatteen tarkoituksena on mahdollistaa se, että seikat tai tapahtumat, joilla on oikeudellista tai ammatillista vaikutusta, otetaan huomioon samalla tavoin, vaikka ne olisivat ilmenneet jossakin toisessa jäsenvaltiossa. Tätä periaatetta sovelletaan siis toisissa jäsenvaltioissa hankittuun ammattipätevyyteen sen huomioon ottamiseksi vastaanottavassa jäsenvaltiossa. Kuten työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa mainittiin, komissio toivoo työmarkkinaosapuolten osallistuvan vapaan liikkuvuuden periaatteen toimeenpanoon. Komission mielestä tämä voisi merkitä sellaisten järjestelmien luomista, vertailtavuutta jotka alalla jäsenvaltioiden työmarkkinaosapuolet ovat voineet osallistua asiantuntijakokouksiin ilmaista näkemyksiään. ja tunnustamisen ja ammatillisen koulutuksen tutkintotodistusten välillä. Myös läpinäkyvyyttä edistäisivät työntekijöiden Työmarkkinaosapuolten osallistumisen roolin vahvistamiseksi komissio esitti ja asetuksen 1612/68 tarkistuksen yhteydessä ehdotuksen, jonka tarkoituksena on yhdistää sosiaaliturvajärjestelmien nykyiset aikaisempien yhteensovittamista kolmikantakomiteoiden edustajat) yhdistämisen kautta syntyvä uusi komitea muodostaisi korkeatasoisen keskustelu- ja analysointifoorumin kaikille kysymyksille, jotka koskevat työntekijöiden liikkuvuutta Euroopassa, esim. työllisyyspolitiikka, sosiaaliturva ja tutkintojen tunnustaminen. liikkuvuutta käsittelevät neuvoa-antavat komiteat. Näiden työnantajien ja ammattiliittojen (jäsenvaltion, vapaata ja työnhakijoille Komissio panostaa voimavarojaan myös tiedotuksen kehittämiseen. Asiantuntijaryhmän raportin esittämisen jälkeen EURES-verkko, joka toimittaa tietoja työtarjouksista ja elin- ja työolosuhteista, on kehittynyt siten, että se Yhtenäismarkkinoiden 477 käsitti koskevassa toimintasuunnitelmassa toimintasuunnitelmassa määrätään etenkin unionimaiden välisiä raja-alueita koskevan tiedon osalta. työntekijöiden tämän vapaata järjestelmän kehittämisestä euroneuvojaa liikkuvuutta suunnatun lopussa. vuoden 1997 ja 3. - Sosiaaliturva ja perhettä koskevat oikeudet Amsterdamin sopimuksessa ei muuteta 51 artiklassa määrättyä yksimielisyyttä koskevaa sääntöä, kuten asiantuntijaryhmän raportissa ehdotettiin. Raportissa esitetään joukko suosituksia, jotka on sosiaaliturvajärjestelmien koordinointia koskevia sääntöjä. tarkoitettu yksinkertaistamaan liikkuvuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa komissio Työntekijöiden vapaata loppuun mennessä ehdotuksen, jolla pyritään sitoutui esittämään vuoden 1998 tarkistamaan yhteensovittamista koskevaa asetusta 1408/7114. Nämä säännökset on myös valittu SLIM-hankkeen kolmanteen vaiheeseen. sosiaaliturvajärjestelmien ja yksinkertaistamaan Neuvosto vahvisti 29. kesäkuuta 199815 osan komission 13. joulukuuta 199116 tekemästä ehdotuksesta, joka käsitteli sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen laajentamista työelämän kattamaan virkamiehiä koskevat erityisjärjestelmät. Opiskelijoiden ulkopuolella olevien henkilöiden osuudesta keskustellaan vielä. ja Komissio pyrkii siihen, että ehdotukset asetuksen 1408/71 soveltamisalan laajentamiseksi varhaiseläke- ja työttömyysetuuksien säilyttämiseen, joiden käsittely on vielä kesken neuvostossa, hyväksyttäisiin kuitenkin ennen Amsterdamin sopimuksen voimaantuloa. Komissio aikoo antaa asetusten 1408/71 ja 574/72 yksinkertaistamista ja uudistamista koskevien ehdotusten mukaisia suuntaviivoja, jos neuvosto ei vielä vahvista varsinaisia ehdotuksia. Asiantuntijaryhmän raportissa korostettiin tarvetta kehittää kansalaistiedotusta heidän oikeuksistaan sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen alalla. Tältä osin komission yksiköt noudattavat kokonaisvaltaista tiedotusstrategiaa, joka kattaa sekä kaikki kansalaiset että täsmällisemmät kohderyhmät kuten oikeudellisten ammattien harjoittajat tai työmarkkinaosapuolet. Tämä strategia perustuu pääasiassa erilaisten oppaiden julkaisuun, joissa selitetään yhteisön sosiaaliturvasääntöjä ja yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä. Tämä toiminta jatkuu keskitetysti vuonna 1998, jolloin aloitetaan neljännesvuosittain ilmestyvän tiedotteen julkaisu, joka on suunnattu laajalle yleisölle joihin koko yhteisössä. Lisäksi kussakin jäsenvaltiossa järjestetään seminaareja, osallistuvat koordinointisääntöjen soveltamisesta vastaavien ammattien edustajat. Seminaarien sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista koskevien sääntöjen soveltamisessa kansallisella tasolla esiintyvistä ongelmista. Nämä keskustelut lisätietoa myös koordinointisääntöjen uudistamista ja yksinkertaistamista koskeviin hankkeisiin, mikä merkitsee tärkeää edistysaskelta lisättäessä yhteisön sääntöjen avoimuutta. tarkoituksena keskustelua tarjoavat herättää on Asiantuntijaryhmän eräänä suosituksena oli saattaa kansalliset sosiaaliturvakortit sähköisessä muodossa luettavaksi missä tahansa jäsenvaltiossa. Vaikka sosiaaliturvasta vastaavat toimielimet voisivat teknisesti toteuttaa tämän ehdotuksen, tällaiseen suuressa mittakaavassa tapahtuvaan toimintaan liittyy monia hallinnollisia ja organisatorisia ongelmia, kuten tiedon ja korttiin kirjattavien asioiden standardointiin liittyvät ongelmat, kieliongelmat, säännösten toimivaltaisissa monimutkaisuus ja suuret rakenteelliset erot kunkin jäsenvaltion instituutioissa. Lisäksi tällaisen eräät E-lomakkeet korvaavan kortin tehokas käyttö edellyttää sellaisen telemaattisen infrastruktuurin käyttöönottoa kaikkien toimivaltaisten sosiaaliturvaa kansallisten koskevien yhteisön ja 14 Neuvoston asetus (ETY) N:o 1408/71, annettu 14 päivänä kesäkuuta 1971, sosiaaliturvajärjestelmien soveltamisesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja •heidän perheenjäseniinsä, sellaisena kuin se on muutettuna ja ajantasaistettuna 2 päivänä joulukuuta 1996 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 118/97, EYVL L 28, 30. 1. 1997. 15 Neuvoston asetus (EY) N:o. /98 , annettu 29 päivänä kesäkuuta 1998. 16 EYVL C. 46, 20. 2. 1992. 10 toimielinten välillä, joka vastaa pankkisektorin ennen pankkikorttien laajamittaista käyttöönottoa luomaa infrastruktuuria. Sosiaaliturvan alaa koskevan telemaattisen tietojenvaihdon kehitysprojektien myötä on voitu luoda yhteyksiä, joiden avulla eläkkeitä koskeviin lomakkeisiin liittyvä telemaattinen tietojenvaihto on mahdollistunut. Nämä resursseja hankkeet edellyttävät kuitenkin jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta. Komissio tunnustaa kyllä kansallisten järjestelmien vaikeudet ja tilanteiden monimutkaisuuden, mutta se tutkii kuitenkin kysymystä ja pyrkii esittämään ratkaisuehdotuksia kansallisille viranomaisille. tavoitteiden uudelleensuuntaamista ja Työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevassa toimintasuunnitelmassaan komissio toteaa, että se kannustaa rajat ylittävää yhteistyötä etenkin sosiaaliturvan alalla. On huomattava, että asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muutosehdotuksessa viitataan yleisellä säännöksellä rajatyöntekijöihin17. Lisäksi voidaan mainita kaksi asioissa Decker ja Kohll18 28. 4. 1998 annettua tuomiota, joissa tuomioistuin totesi, että toisessa jäsenvaltiossa ostettujen silmälasien ja hankittujen hammaslääkäripalvelujen lainsäädännössä vaadittu korvaamiseksi kansallisessa ennakkolupa ei ole yhteisön lainsäädännön ja erityisesti tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen (EY:n perustamissopimuksen 30-36 artikla) sekä palvelujen vapaan tarjoamisen periaatteen mukainen (perustamissopimuksen 59-60 artikla), jos tällaista ennakkolupaa ei edellytetä kyseessä olevassa jäsenvaltiossa tehtyjen ostosten tai siellä annettujen hoitojen osalta, ja koska tätä käytäntöä ei voitu perustella asianmukaisesti yleiseen etuun liittyvällä tavoitteella. Työntekijöiden vapaata muistutti yhdistämisoikeuden laajentamiseen kattamaan seuraavat henkilöt: liikkuvuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa komissio perheiden suhtautuvansa myönteisesti asiantuntijaryhmän tavoin - yli 21-vuotiaat lapset, jotka eivät ole enää vanhempiensa huollettavina, sekä ylenevän polven sukulaiset, jotka eivät ole lastensa huollettavina - yhteisön työntekijöiden naimattomat elinkumppanit sillä ehdolla, että kyseisen työntekijän naimaton elinkumppani lainsäädännössä kansallisen jäsenvaltion rinnastetaan puolisoon. Komissio on tehnyt tämänsuuntaisia ehdotuksia jo vuodesta 1989. Komission ehdotus asetuksen 1612/68 ja direktiivin 630/68/ETY tarkistamisesta yhdistää nämä säädökset ja laajentaa oleskeluoikeuden kattamaan kaikki huollettavat tai alkuperämaassa työntekijän luona asuvat perheenjäsenet. On tarpeen lisätä, että ehdotus sisältää säännöksiä, joiden tarkoituksena on lujittaa perheenjäsenten oikeudellista asemaa, jotta voitaisiin helpottaa heidän sopeutumistaan tapauksessa. vastaanottavaan jäsenvaltioon purkamisen avioliiton varsinkin 17 Ehdotuksen 7 a artiklassa säädetään, että jossakin jäsenvaltiossa sijaitsevaan kotipaikkaan liittyvät sosiaaliset, verotukselliset ja muut edut on myönnettävä asianomaisessa jäsenvaltiossa työskentelevälle työntekijälle, jonka kotipaikka ei ole kyseisessä jäsenvaltiossa ja joka on objektiivisesti katsoen samanlaisessa tilanteessa kuin työntekijä, jonka vakituinen kotipaikka on kyseisessä valtiossa. 18 Asiat C-120/95 ja C-158/96. 11 Asiantuntijaryhmä suositteli tässä yhteydessä oleskeluoikeuden myöntämistä eronneille puolisoille, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia. Tämän katsauksen 7. kappaleessa tarkastellaan tiedotus- ja koulutushankkeita, jotka on suunnattu kaikille toimivaltaisille kansallisille viranomaisille. työntekijöiden liikkuvien palkattujen ja suojaamisesta19. Korkean Komissio teki 8. lokakuuta 1997 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi Euroopan unionin ammatinharjoittajien alueella laati lisäeläkeoikeuksien varsinaiseen raporttiin liitetyn erityisselonteon tästä tärkeästä aiheesta. Ehdotus käsittää saavutettujen lisäeläkeoikeuksien säilymisen ja siirrettävyyden ja siinä esitetään toisessa jäsenvaltioissa työskentelevälle työntekijälle mahdollisuutta jatkaa lisäeläkejärjestelmään kuuluvien maksujen maksamista alkuperäiseen jäsenvaltioon. Neuvostossa tehtiin 4. kesäkuuta 1998 kyseistä ehdotusta koskeva poliittinen sopimus. itsenäisten tason asiantuntijaryhmä 4. - Verotuskohtelu ja taloudelliset kysymykset Verotuksen osalta komissio tarkastelee asiantuntijaryhmän suosituksia yhteistyössä jäsenvaltioiden veroviranomaisten edustajien kanssa ja esittää mahdollisimman pian aloitteita, kuten komission vuoden 1998 työohjelmassa on suunniteltu. työvoiman Jotta helpotettaisiin liikkuvuutta maiden rajojen yli, komissio esitti työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevassa toimintasuunnitelmassaan aikovansa edistää ja työmarkkinaosapuolten välillä etenkin vero-oikeuden alalla20. toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä koskevaa asiaa kuin niiden aiheutuvien kaksinkertaisesta ajoneuvovero vaatimuksista Vastauksena suosituksiin, jotka liittyivät maasta toiseen ajoneuvo mukanaan siirtyville henkilöille rasitteiden poistamiseen, komissio esitti neuvostolle direktiiviehdotuksen, joka koskee asuinpaikan muutoksen yhteydessä lopullisesti toiseen jäsenvaltioon siirrettyjen tai väliaikaisesti yksityisten rekisteröintijäsenvaltiossa muussa verokohtelua21. Tästä ehdotuksesta keskusteltiin Euroopan moottoriajoneuvojen parlamentin täysistunnossa 17. kesäkuuta 1998. Ehdotuksen perustana on vapautus ajoneuvoverosta, jos siirretystä ajoneuvostosta on jo alkuperäisessä jäsenvaltiossa kannettu samantyyppinen vero. Jos kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä erityiseen vallitsee kuulemismenettelyyn. Ehdotuksessa on rekisteröitävä sellaisten yhteisön kansalaisten ajoneuvot, joiden pysyvä asuinpaikka on toisessa jäsenvaltiossa, mutta joiden toinen asuinpaikka on kyseisessä jäsenvaltiossa. kotipaikasta, säädetään myös, jäsenvaltioiden erimielisyys käytettävien pysyvästä turvautua voidaan että Tietyn raja-arvon ylittäviä varojensiirtoja koskevien ilmoittamisjärjestelmien osalta komissio jatkaa saamiensa valitusten käsittelyä EY:n perustamissopimuksen 169 artiklassa tarkoitetun rikkomisesta johtuvan menettelyn yhteydessä ja tutkii sopivia 19EYVL C 5, 9. 1. 1998. 20 Katso myös alaviite 17. 21 EYVLC108, 7. 4. 1998. 12 ratkaisuja kyseessä olevien jos vaatimukset tai aiheutuvat seuraamukset vaikuttavat liiallisilta. jäsenvaltioiden kanssa, ilmoittamiseen liittyvät 5. - Kulttuuriin liittyvät oikeudet liittyvät näkökohdat huomioon Amsterdamin sopimuksessa on täydennetty EY:n perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohtaa (konsolidoidun sopimuksen 151 artikla) täsmentämällä, että yhteisö ottaa kulttuuriin toiminnassaan, erityisesti kulttuuriensa monimuotoisuuden vaalimiseksi ja edistämiseksi. Koulutusta ja nuorisoa koskevaa 126 artiklaa (konsolidoidun sopimuksen 149 artikla) ei sen sijaan ole muutettu (raportissa ehdotettiin laajuinen järjestelmä tutkintojen ja opintojaksojen akateemisen tunnustamisen helpottamiseksi). tämän artiklan muuttamista, jotta voitaisiin luoda yhteisön Kolme suurta koulutusta, ammatillista koulutusta ja nuorisoa koskevaa toimintaohjelmaa Sokrates, Leonardo da Vinci ja Nuorten Eurooppa, joiden viisivuotinen voimassaoloaika päättyy vuonna 1999, ovat edelleen myötävaikuttaneet eurooppalaisen koulutusalueen kehittämiseen. Komissio antoi 12. marraskuuta 1997 tiedonannon ". Tietojen ja taitojen Eurooppaan" 22, jossa korostetaan etenkin kielitaitoa, eri kulttuurien ymmärtämystä ja fyysistä liikkuvuutta edistävien hankkeiden merkitystä. Tärkeänä pidetään myös vastavuoroisen tunnustamisen sääntöjen laajentamista koskemaan kaikkia asianomaisia aloja. Komissio teki 26. toukokuuta 1998 näiden suuntaviivojen mukaiset ehdotukset uudeksi ohjelmasukupolveksi koulutuksen (Sokrates), ammatillisen koulutuksen (Leonardo da Vinci) ja nuorison osalta. Ohjelmia sovelletaan 1. tammikuuta 2000 ja 31. joulukuuta 2004 välisenä aikana. Näihin ohjelmiin liittyy monia liikkuvuutta edistäviä, eri henkilöryhmille suunnattuja hankkeita, joilla on erilaisia tavoitteita. Ohjelmien jatkamisen myötä 1,2 miljoonaa opiskelijaa, 200 000 opettajaa, 400 000 koulua käyvää (eli yhteensä 2,5 miljoonaa nuorta eurooppalaista) saa mahdollisuuden osallistua liikkuvuutta edistävään ohjelmaan. Uusia ohjelmia koskevat säännöt merkitsevät myös ohjelmien laadun kehittymistä ja niihin yhdenmukaisempien osallistumisen toimenpiteiden ja hallinnollisen yksinkertaistamisen ja hajauttamisen ansiosta. ja 660 000 henkilöä nuoriso-ohjelmissa täsmällisempien helpottumista tavoitteiden, oppisopimuskoulutus, ja oppisopimuskoulutuksen alalla komissio Ammatillisen koulutuksen teki 12. marraskuuta 1997 ehdotuksen neuvoston päätökseksi vuorottelukoulutukseen, mukaan lukien koulutusjaksojen kehittämisestä23. Tässä ehdotuksessa säädetään yhteisön tason Europass-todistuksen suoritettujen käyttöönotosta, koulutusjaksojen osoittamista. Kaudelle 1999-2004 on varattu 7,3 miljoonan ecun määrärahat. jonka avulla voidaan helpottaa eri eurooppalaisten jäsenvaltioissa liittyvien Nuorisotoimen osalta komissio toimitti 27. joulukuuta 1996 neuvostolle ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset 22 KOM (97), 563 lopull. , 12. 11. 1997. 23 KOM (97), 572 lopull. , 12. 11. 1997. 13 -toimintaohjelmasta24. Sen tarkoituksena on perustaa toimintaohjelma, joka pohjautuu ajatukselle nuorten pääsyn helpottamisesta työelämään kansainvälisen vapaaehtoistyön avulla. Ehdotuksen hyväksymismenettely on edistynyt pitkälle ja päätös vahvistettaneen piakkoin. Asiantuntijaryhmän raportti osoitti, että on tarpeen kehittää erityisohjelma taiteilijoiden toimijoiden huomioon ottamiseksi. Euroopan yhteisön ja muiden kulttuurialan ensimmäisessä kulttuurin puiteohjelmassa (2000-2004)25 mainitaan erityisesti tämä aihe ja siinä todetaan, että komissio "tulee myös tekemään yksityiskohtaisen yhteenvedon esteistä, jotka haittaavat taiteilijoiden ja muiden kulttuurialan toimijoiden vapaata liikkumista ja rajat ylittävää liikkuvuutta". 6. - Kolmansien maiden kansalaisten erityisasema Asiantuntijaryhmän suositukset, joiden tavoitteena on parantaa niiden kolmansien maiden kansalaisten tilannetta, jotka ovat unionin kansalaisen perheenjäseniä, on otettu huomioon ehdotuksessa neuvoston säädökseksi kolmansien maiden kansalaisten jäsenvaltioihin pääsyn sääntöjä koskevan yleissopimuksen tekemisestä, jonka komissio esitti 30. heinäkuuta 199726. Kyseisen ehdotuksen 25 artiklassa säädetään siten, että Euroopan unionin kansalaisten perheenjäseniin, jotka eivät käytä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen, sovelletaan samoja yhteisön oikeudessa säädettyjä perheiden yhdistämistä koskevia sääntöjä. Pakolaisia ja isänmaattomia koskevan vuoden 1951 yleissopimuksen soveltamisalaan liittyvät yleissopimusehdotuksen VIII luvussa tarkoitettuun pysyvästi maahan asettautuneiden kolmansien maiden kansalaisten asemaan. Tässä yhteydessä voidaan myös mainita Amsterdamin sopimuksen luvulla "Vapauden, turvallisuuden ja oikeudenmukaisuuden alueen asteittainen täytäntöönpano" EY:n perustamissopimukseen liitetty uusi IV osasto (konsolidoitu sopimus) "Viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka sekä muu henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvä politiikka". oikeuksista, hyötyisivät kuuluvat henkilöt jotka 1997 annetun Marraskuussa liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman ohella komissio esitti 12. marraskuuta 1997 ehdotuksen asetuksen 1408/71 muuttamiseksi, jotta sen soveltamisala ulotettaisiin kattamaan myös jäsenvaltiossa laillisesti oleskelevat kolmansien maiden kansalaiset27. työntekijöiden vapaata Asiantuntijaryhmän raportissa korostetaan myös tarvetta selkeyttää sellaisten kolmansien maiden kansalaisten asemaa, jotka toimivat yhteisön yrityksen palveluksessa ja jotka kyseinen yritys on toiseen jäsenvaltioon rajat ylittävien palvelujen tarjoamiseksi (EY:n perustamissopimuksen 59 artikla). Syksyllä 1997 komission yksiköt tiedottivat jäsenvaltioille ja asianomaisille yhteisön tasolla toimiville ammattialan lähettänyt 24EYVL C 302, 3. 10. 1997. 25 KOM (98), 266 lopull. , 6. 5. 1998, katso myös komission yksikköjen valmisteluasiakirja SEC (98) 837,14. 5. 1998, Kulttuuri, kulttuuriteollisuus ja työllisyys, 2. 1. 3. kohta. 26 Ehdotus neuvoston säädökseksi kolmansien maiden kansalaisten jäsenvaltioihin pääsyn sääntöjä koskevan yleissopimuksen tekemisestä, EYVL C 337, 7. 11. 1997. 27 EYVL C 6, 10. 1. 1998. 14 suosituksesta asiantuntijaryhmän järjestöille jonka tarkoituksena olisi tällaisten työntekijöiden kohtaamien esteiden poistaminen varsinkin viisumia, oleskelu-ja työlupaa koskevien vaatimusten osalta. Jäsenvaltioilta ja järjestöiltä pyydettiin myös mielipiteitä asiasta. Komission yksiköt tutkivat saatuja tietoja ja kommentteja, jotta ne voitaisiin ottaa huomioon mahdollisen direktiiviehdotuksen valmistelussa. toteuttaa yhteisön hanke, Yhteisön allekirjoittamien kolmansien maiden kansalaisia koskevien sopimusten osalta voidaan mainita yhteisöjen tuomioistuimen asiassa Babahenini28 15. 1. 1998 antama tuomio, jossa sovelletaan syrjimättömyyden periaatetta algerialaisen työntekijän puolisoon vammaisille myönnettävän avustuksen osalta. Tässä yhteydessä sovellettiin yhteisön ja Algerian välisen sopimuksen 39 artiklan määräyksiä. 7. - Yksityishenkilöiden oikeuksien turvaaminen Asiantuntijaryhmän raportissa korostettiin tiedonsaantioikeutta, oikeudellisia kysymyksiä koskevaa tiedottamista ja alan tuntemuksen kehittämistä sekä sellaisten henkilöiden oikeusturvan parantamista, jotka kohtaavat ongelmia vapaan liikkuvuuden osalta. Unionin kansalaisten tiedonsaantioikeus on kirjattu Amsterdamin sopimuksella EY:n perustamissopimuksen uuteen 191 a artiklaan (konsolidoidun sopimuksen 255 artikla). Tässä määräyksessä vahvistetaan oikeus tutustua Euroopan parlamentin, neuvoston ja jälkeen määriteltävien asiakirjoihin komission yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. voimaantulon sopimuksen -hankkeen ensimmäinen vaihe "Kansalaisena Euroopassa" -hankkeen yhteydessä aloitettua tiedotus- ja neuvontatyötä toimintasuunnitelman kehitetään vielä ottamalla käyttöön yhtenäismarkkinoiden mukainen kansalaisten ja yritysten välinen vuoropuhelumekanismi, joka esiteltiin Cardiffissa 15. -16. kesäkuuta 1998 kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle. "Kansalaisena ja Euroopassa" opiskeluoikeuksiin. Se kohdistui 75 miljoonaan henkilöön Euroopassa ja 969 000 henkilöä otti suoraan yhteyttä ilmaispuhelimeen ja kävi Internetsivulla. Marraskuussa 1997 käynnistetyn tasavertaisia mahdollisuuksia, tavaroiden ja palveluiden ostamista ja matkustamista koskevat oikeudet. Tässä yhteydessä kansalaisille tiedotetaan myös heidän käytettävissään olevista oikeudellisista ja muuntyyppisistä muutoksenhakukeinoista. toisen vaiheen aiheena on miesten ja naisten liittyi oleskelu-, työskentely- Jotta lisättäisiin tietoa henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta Karolus -vaihto-ohjelmaa kansallisten virkamiesten perehdyttämiseksi jatkettiin vuoden 1999 loppuun29. Tällä hetkellä pohditaan pitäisikö kyseistä ohjelmaa, joka käsittää sekä koulutus- että tiedotustoimintaa, jatkaa vielä selvästi pidemmän ajan (Karolus 2000). 28 Asia C-113-97. 29 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 889/98/EY, tehty 7 päivänä huhtikuuta 1998, sisämarkkinoiden toteuttamiseksi tarvittavan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanosta vastaavien kansallisten virkamiesten vaihtoa jäsenvaltioiden hallintojen välillä koskevasta toimintasuunnitelmasta (KAROLUS-ohjelma) tehdyn neuvoston päätöksen 92/481/ETY muuttamisesta, EYVL L 126,28. 4. 1998. 15 Komissio käynnisti äskettäin Robert Schuman -ohjelman pilottivaiheen, jonka tavoitteena on kehittää oikeudellisissa ammateissa toimivien henkilöiden yhteisön oikeuden tuntemusta. Tämän vuoksi ohjelmalla kannustetaan koulutus- ja tiedotusaloitteita, jotka on suunnattu näissä tehtävissä toimivien perehdyttämiseen. Myös yliopistoille ja korkeakouluille suunnattua Jean Monnet -ohjelmaa kehitellään edelleen. Suurella osalla tähän ohjelmaan kuuluvista hankkeista pyritään lisäämään yhteisön oikeutta koskevia opintoja oikeustieteen opintojen alkuvaiheeseen (tätä puutetta korostettiin raportissa). Oikeusalalla toimivien koulutus- ja vaihto-ohjelma Grotius on kehittynyt huomattavasti ja edesauttanut yhteistyön kehittymistä oikeusalalla, millä on automaattisesti yksilöiden oikeusturvaa parantava vaikutus vapaaseen liikkuvuuteen liittyvissä ongelmissa. Kansalaisille tarjotun oikeusavun osalta asiantuntijaryhmä ilmaisi huolestuneisuutensa siitä, että Euro-jus -verkko ei ole kovin kehittynyt hyödyllisyydestään huolimatta. Tätä verkkoa onkin päätetty vahvistaa korottamalla siihen suunnattuja määrärahoja ja lisäämällä Euro-jus-toimintaan osallistuvien oikeusavustajien työtunteja. Verkon kokonaisbudjetti on 552 000 ecua vuodelle 1998 ja Euro-jus -oikeusavustajat ovat käytettävissä kahtena päivänä viikossa tänä vuonna. Euro-jus -verkko on epämuodollinen neuvonta- ja avustusjärjestelmä henkilöille, joilla on ongelmia yhteisön oikeuden tulkinnan tai soveltamisen osalta. Yhteisön tason yhdistystoiminnan harjoittamista koskeviin oikeudellisiin puitteisiin liittyvien kysymysten tarkastelu on neuvostossa edelleen kesken, koska asiaan liittyy Davignonin raportin myötä uudelleen herännyt keskustelu työntekijöiden edustuksesta eurooppayhtiössä, mistä ei olla vielä päästy ratkaisuun. Suositusta asettaa yhden komission jäsenen alaisiksi kaikki henkilöiden vapaata liikkuvuutta käsittelevät komission yksiköt käsitellään uudelleen nykyisten komission jäsenten toimikauden päättyessä vuonna 1999. Muiden kuin oikeudellisten muutoksenhakukeinojen osalta voidaan todeta, että komission uudet sisäiset säännöt edellyttävät, että komission yksiköt tiedottavat säännöllisesti EY:n perustamissopimuksen 169 artiklassa tarkoitetun menettelyn aloittamiseksi esitetyn valituksen tekijöille asian käsittelyssä tapahtuneesta edistymisestä. Säännöt edellyttävät myös, että asian käsittelyä ei saa lopettaa antamatta ensin valituksen tekijöille mahdollisuutta ilmaista mielipiteensä. Euroopan oikeusasiamies on jo useampaan otteeseen puuttunut tähän. Kansallisella tasolla voidaan todeta, että kansallisten oikeusasiamiesten ja Euroopan oikeusasiamiehen välille on perustettu yhteyshenkilöverkko30. 30 Katso Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomus 1996, 5 jakso, EYVL C 272, 8. 9. 1997. 16 ISSN 1024-4492 KOM(98) 403 lopullinen ASIAKIRJAT FI 01 05 06 Luettelonumero : CB-CO-98-433-FI-C ISBN 92-78-37904-2 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets direktiv om registrering och användning inom gemenskapen av vissa typer av civila jetmotordrivna underljudsflygplan som har modifierats och omcertifierats som bevis på att de uppfyller normerna i volym I, del II, kapitel 3, i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, tredje upplagan (juli 1993)"

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

formats: html pdf print

text: 14. 9. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 284/1 II (Förberedande rättsakter) EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets direktiv om registrering och användning inom gemenskapen av vissa typer av civila jetmotordrivna underljudsflygplan som har modifierats och omcertifierats som bevis på att de uppfyller normerna i volym I, del II, kapitel 3, i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart, tredje upplagan (juli 1993)” (98/C 284/01) Den 27 mars 1998 beslutade rådet i enlighet med artikel 98 i EG-fördraget att rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för miljö, folkhälsa och konsumtion, som ansvarade för kommitténs förberedande arbete i frågan, antog sitt yttrande den 1 juni 1998. Föredragande var José Ignacio Gafo Ferna´ndez. Vid sin 356:e plenarsession den 1-2 juli 1998 (sammanträdet den 1 juli) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 125 röster för, 3 emot och 1 nedlagd röst. 1. Inledning Tillämpningen av direktiv 92/14/EEG (1) om bul- 1. 1. lernormer för civila underljudsflygplan innebär att flygplan som överskrider gränsvärdena i de strängaste internationella bullernormerna (2), som anges i detta direktiv, successivt skall avvecklas mellan 1995 och 2002. av ljuddämpande anordningar 1. 2. Montering (”hushkits”) i många flygplan med hög bullernivå har bidragit till att de uppfyller bullernormerna i direktiv 92/14/EEG och har medfört att detta avveck- lingskrav delvis kunnat undgås. 1. 3. Bullerproblemet är dock inte den enda negativa påverkan som dessa, ofta mycket gamla flygplan har på miljön. Deras bränsleförbrukning är dessutom mycket högre än modernare flygplans och de släpper därför ut betydligt högre halter av kolväten och kväveoxider. Och (1) EGT L 76, 23. 3. 1992. (2) Kapitel 3 i bilaga 16 till konventionen om internationell civil luftfart. även om det inte nödvändigtvis finns något direkt samband mellan miljöhänsyn och flygsäkerhet, skulle utnyttjandet av nya flygplan öka säkerheten för passage- rarna och för befolkningen i allmänhet. 1. 4. Detta förslag till direktiv syftar till att reglera de europeiska flygbolagens rätt att under ordnade former föryngra sin flotta och samtidigt ta hänsyn till miljöskydd i enlighet med direktiv 92/14/EEG, genom att begränsa montering av ljuddämpande utrustning på flygplan som i dag är registrerade i EU och förbjuda att de flygplan som utrustats med sådana ljuddämpande anordningar och som varit i trafik i tredje land registreras i medlems- staterna. En av målsättningarna med detta förslag till 1. 4. 1. förhindra att många USA- direktiv är således att registrerade flygplan som utrustats med ljuddämpande anordningar eventuellt omregistreras i EU, eftersom bullernormerna för flygplan i USA kommer att leda till ett betydande överskott på dessa flygplanstyper med en mycket hög medelålder, och vilka följaktligen skulle kunna överföras till EU. C 284/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 9. 98 2. Allmänna kommentarer Ekonomiska och sociala kommittén stöder mål- 2. 1. sättningen i detta förslag till direktiv att förbättra såväl miljöskyddet som säkerheten vid flygtransporter, samtidigt som man behåller de befintliga förnyelsepro- grammen för flygbolagens flygplansflottor i EU i enlighet med direktiv 92/14/EEG. 2. 2. Kommittén vill understryka att flygtransporter- nas internationella karaktär motiverar att EU:s åtgärder snarast också införs på internationell nivå av ICAO (1) för att undvika att de europeiska flygbolagen hamnar i en ofördelaktig konkurrenssituation. 2. 3. Kommittén vill dessutom påpeka att man vid antagandet av detta förslag till direktiv som komplement till direktiv 92/14/EEG — vilka båda syftar till en harmonisering inom hela Europeiska unionen av en sektor med en global och gränsöverskridande karaktär — måste undvika att för trafiken på vissa flygplatser godtyckligt och omotiverat införa restriktioner som skulle kunna skada den inre marknaden för flygtrans- porter. 2. 3. 1. Kommittén yttrade sig nyligen om flygplatsav- gifter (2) och välkomnade kommissionens förslag (3) om att dessa skall tillåtas variera beroende på olika flyg- planstypers bullernivå. Därmed uppmuntras använd- ningen av flygplan med lägre bullernivå, något som i sin tur stärker miljöskyddet. 2. 4. Kommittén är medveten om att förslaget till direktiv kommer att innebära stora ansträngningar för flygfraktbolag eftersom deras plan relativt sett är mycket (1) Internationella civila luftfartsorganisationen. (2) EGT C 73, 9. 3. 1998. (3) Förslag till rådets direktiv om flygplatsavgifter, EGT C 257, 22. 8. 1997. Bryssel den 1 juli 1998. gamla och oftast utnyttjar flygplatserna nattetid. Kom- mittén vill anmoda kommissionen att studera möjliga lösningar för att undvika att flygplan går under ”bekväm- lighetsflagg” i skydd av det tillfälliga undantaget i artikel 3. 3, något som skulle innebära konkurrensnack- delar för EU-bolagen. Kommittén stöder de tillfälliga undantagen i 2. 5. förslaget till direktiv för nödlägen. 2. 5. 1. Kommittén avvisar dock undantaget i arti- kel 4. 2 för civila flygplan som uteslutande är i trafik utanför gemenskapens territorium eller i de franska utomeuropeiska departementen. 2. 6. Slutligen vill kommittén insistera på att EU först i Europa och därefter inom ICAO bör ta på sig en aktiv och ledande roll för att dessa normer skall införas internationellt. Detta är enda sättet att uppnå ett effektivt och globalt miljöskydd och en ökning av säkerheten inom flygtrafiken. 3. Särskilda kommentarer 3. 1. För in en ny beaktandesats som lyder som följer: ”Flygtransporternas internationella karaktär inne- bär att åtgärderna för att minska bullret från flygplanen bör vidtas inom ramen för internationella avtal och att de, om de antas inom gemenskapen, bör utgöra referensregler och snarast möjligt antas internationellt. ” 3. 2. För in en ny beaktandesats som lyder som följer: ”För att undvika att bullret i anslutning till flygplatser förvärras bör de bullerminskande insatserna bygga på en mer systematisk planering av området kring flygplatserna och kompletteras med riktade forsk- ningsinsatser om bullerminskning inom ramen för femte ramprogrammet för FoTU. ” Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Tom JENKINS


title: Euroopan investointipankki : Vuosikertomus 1997.