title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Maailmanlaajuistuminen ja tietoyhteiskunta - vahvemman kansainvälisen koordinaation tarve"

eurovoc_concepts:
Universalism
electronics
mass media
single market
telecommunications

formats: html pdf print

text: C 284/6 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 9. 98 Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Maailmanlaajuistuminen ja tietoyhteiskunta – vahvemman kansainvälisen koordinaation tarve” (98/C 284/03) Komissio päätti 6. helmikuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 3. kesäkuuta 1998. Esittelijä oli Umberto Burani. Talous- ja sosiaalikomitean hyväksyi 1. –2. heinäkuuta 1998 pitämässään 356. täysistunnossa (heinäkuun 1. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 143 ääntä puolesta, ja 2 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 2. Uudet poliittiset haasteet 1. 1. Komissio jatkaa toimiaan tietoyhteiskuntaan liit- tyvien kysymysten syventämiseksi (1) ja tarkastelee kysei- sessä asiakirjassaan näkökohtia, jotka liittyvät rajatto- man tiedotuksen kautta maailmanlaajuiseksi käyneeseen viestintään, joka edellyttää maailmanlaajuisesti yhden- mukaistettuja teknisiä ja oikeudellisia puitteita. 1. 2. Ongelmat eivät ole yksinkertaisia edes Euroopan tasolla ja maailmanlaajuisessa yhteydessä ne ovat vielä huomattavasti hankalampia. Aiheelle ominaisia moni- mutkaisia näkökohtia – aiheen teknisyys, aiheeseen liittyvien alojen moninaisuus, toimijoiden erilaiset koke- mukset ja tarpeet –mutkistaa entisestään se, että mukana on monia kansainvälisiä järjestöjä, joilla on – tai jotka katsovat, että niillä on – toimivalta asiassa. 1. 3. Tiedonannon tavoitteena on (2): – todeta tarve muodostaa kansainvälinen kehys, joka edistää sähköisen kaupankäynnin maailmanlaajuis- ten markkinoiden kehittämistä; – analysoida alustavasti tekniset, kaupalliset ja oikeu- delliset kehitysesteet; – ehdottaa välittömiä toimenpiteitä pääasiallisten estei- den poistamiseen tähtäävien aloitteiden koordinoimi- seksi; – ehdottaa osapuolten välistä kansainvälistä perus- kirjaa. (1) Ks. erityisesti tiedonannot ”Eurooppalainen elektronisen kaupankäynnin aloite” (KOM(97) 157 lopull. ), ”Internetin laiton ja haitallinen sisältö” (KOM(96) 487 lopull. ) ja ”Tietoturvan ja luottamuksen varmistaminen sähköisessä viestinnässä” (KOM(97) 503 lopull. ) sekä ”Vihreä kirja alaikäisten ja ihmisarvon suojelusta audiovisuaalisissa ja tietopalveluissa” (KOM(96) 483 lopull. ). (2) Ks. tiedonannon kohta 4 ”Jatkotoimenpiteet”. 2. 1. Tiedonannossa luodaan katsaus tämänhetkiseen tilanteeseen. Euroopan unioni on eri tahoilla mukana kehittämässä kansainvälisiä sopimuksia. Esimerkkinä voidaan mainita WTO ja ITA (tietotekniikkatuotteiden tulleja koskeva sopimus). Lisäksi Euroopan maissa ja muualla maailmassa on käynnissä useita valtiokohtaisia aloitteita ja sääntelyyn pyrkiviä toimia. Aloitteiden välinen yhtenäisyys ja koordinointi käyvät vält- tämättömiksi. Jäsenvaltioiden tulisi tehdä kriittinen analyysi omista toimintalinjoistaan, jotta ne voisivat sopeutua uusiin vaatimuksiin, mikä ei ”merkitse luopu- mista kansallisista tai alueellisista perinteistä ja omasta kulttuurista”. 2. 2. Jos unioni toimii ”pikaisesti ja rohkeasti”, se voi vaikuttaa uuden ympäristön määrittämiseen. Unionin tulisikin antaa kansainväliselle yhteisölle tämänsuuntai- nen viesti. Komissio tekee ehdotuksia keinoista, joiden avulla voidaan eritellä alat, joilla vaaditaan lujitettua kansainvälistä yhteistyötä sekä painottaa, että aika on kypsä kansainvälisen yhteisymmärryksen saavuttami- seksi siitä, miten edetä tulevaisuudessa todella maail- manlaajuisten ja rajattomien markkinoiden luomiseksi. 2. 3. Komitea muistuttaa, että monissa aiemmissa tiedonannoissa, sekä tuoreissa että hieman vanhem- missa, on jo pitkään tuotu esille kansainvälisen yhteis- työn ja Euroopan tasolla tapahtuvan pikaisen koordi- noinnin tarve. Se, että asia on jälleen toistettava, antaa asiaan perehtymättömälle lukijalle vaikutelman, ettei suurta kehitystä toivottuun suuntaan ole tapahtunut. Toisin sanoen vaikuttaa siltä, että tällä välin on hukattu kallista aikaa. Käytetyistä ilmaisuista riippumatta jäljempänä esitetyt huomautukset antavat kuitenkin myös asiantuntevalle lukijalle tällaisen käsityksen. Odo- tellessa useat jäsenvaltiot ovat tehneet erillisiä aloitteita, joita ei ole koordinoitu keskenään. 2. 4. Yhteisön virkamiehet ja asianomaiset osapuolet ovat tietoisia oikeudellisista sekä standardointiin, sa- laustekniikkaan, sähköiseen allekirjoitukseen, kilpai- 14. 9. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 284/7 luun ja verotukseen liittyvistä ongelmista. Verotusta lukuun ottamatta muiden näkökohtien ominaispiirteet ovat hyvin tiedossa myös siksi, että asianomaisia on kuultu jatkuvasti. Komission tulisi asian nopeuttamisek- si esittää mahdollisimman pian oma näkemyksensä eri ongelmista ja antaa siten lähtökohta kiireesti toteuttavil- le konkreettisille aloitteille. 3. Yhteentoimivien teknisten ratkaisujen tarve Tiedonannossa korostetaan, että viranomaisten, 3. 1. käyttäjien ja standardointielinten välinen yhteistyö on toiminut perinteisesti hyvin muun muassa televiestinnän ja matkaviestinnän aloilla. Uusien teknologioiden alalla ollaan kuitenkin tällä hetkellä käännekohdassa: virallis- ten ja institutionaalisten puitteiden sijaan alalle on kehittymässä spontaani itsesääntely kuten Internetissä, joka on luonut oman yhteisön omine sääntöinen ja omine elimineen. 3. 2. Komissio ei suhtaudu kriittisesti tähän ilmiöön, vaan tyytyy toteamaan, että Internet-yhteisö tukeutuu avoimiin standardeihin (protokollat), jotka noudattavat yhteentoimivuuden ja kilpailun periaatteita. Komissio lisää kuitenkin, että Internetin kehittämiseen ja kasvun lisäämiseen tähtäävissä toimissa on otettava huomioon nykyinen ”avoin” lähestymistapa. Omalta osaltaan ko- mitea katsoo, että itsesääntelyä on valvottava, jottei se aiheuta sosiaalista syrjintää tai tiettyjä käyttäjäryhmiä vahingoittavaa poissulkemista. Lapsia ja nuoria ajatellen on tärkeää valvoa, että haitallinen tai sopivaisuuden rajat ylittävä sisältö voidaan poistaa itsesääntelyn avulla. 3. 3. Komitea on sitä mieltä, että nämä huomiot antavat lähtökohdan pohdinnoille: Internet on syntynyt ennalta määrätyistä standardeista ja se on kehittynyt edelleen ilman erityisiä sääntöjä, joita viranomaiset eivät ole pystyneet antamaan ajoissa päätöksentekoprosessin hitauden takia. Kaikkien kannalta on onneksi, että itsesääntelyssä on otettu huomioon yleiset perussäännöt, jotka ovat kansainvälisen yhteiselon taustalla: yhteentoi- mivuus, syrjimättömyys ja kilpailusääntöjen noudatta- minen. 3. 4. Näistä huomioista tulisi päätyä seuraavaan joh- topäätökseen tai paremminkin opetukseen: teknologista kehitystä ei voi ohjailla yksityiskohtaisilla säännöillä, jotka perustuvat aina menneeseen – sitovat säännöt tietyistä yleisperiaatteista ja poikkeavuuksien tehokas valvonta riittävät. Tämän suuntaisten kansainvälisten sopimusten ei tulisi olla liian vaikeasti toteutettavissa sisällöllisesti ja ajallisesti. Toteuttaminen käy kuitenkin vaikeaksi, jos ei pystytä välttämään kiusausta säädellä yksityiskohtaisesti alaan, nopeasti. joka kehittyy jatkuvasti ja 4. Markkinoille pääsyn ja kilpailun varmistaminen 4. 1. Tiedonannossa mainitaan markkinoille pääsyn merkittäväksi esteeksi tietoliikenteen korkeat kustan- nukset. Tiedonannon kohdassa 2. 1 todetaan kuitenkin, että ”hinnat ovat laskeneet” havaittavasti kustannusten alenemisen ja lisääntyneen kilpailun myötä. Asia ei ole merkitykseltään mitätön: ovatko 4. 2. tietoliikenteen kustannukset ”liian” korkeat, jolloin ne jarruttavat kehitystä ja aiheuttavat Euroopalle kilpailu- haittoja Yhdysvaltoihin nähden vai ovatko ne ”suhteelli- sen” korkeat kuitenkin niin, etteivät ne jätä heikossa asemassa olevia käytön ulkopuolelle eivätkä vaikuta huomattavalla tavalla Euroopan kilpailukykyyn? Tiedonannon kyseisen luvun jälkimmäisessä 4. 3. osassa käsitellään epäsuorasti kilpailua: puhelut Ame- rikkaan maksavat nykyään 1,5 % 60 vuoden takaisista hinnoista, ja vuoteen 2010 mennessä hintojen pitäisi laskea vielä kahdella kolmasosalla. Tämä mahdollistaisi pk-yrityksille ja kuluttajille pääsyn markkinoille, jotka eivät olisi enää vain suuryrityksiä varten. Komitea on jo aiemmista lausunnoissaan varoit- 4. 4. tanut liiallisesta innostuksesta: toisaalta pk-yritykset voivat hyötyä tietoyhteiskunnasta, mutta ne voivat myös menettää asemiaan taitavammille ja kokeneemmille kilpailijoille; toisaalta kuluttajien tulee olla tietoisia sellaisten yhtenäisten maailmanlaajuisten markkinoiden vaaroista, joilla kuluttajansuojaa ei ole vielä taattu yhdenmukaisesti. 4. 5. Ei ole kuitenkaan epäilystä siitä, etteikö televies- tinnän hintojen alenemisesta aiheutuvat edut olisi huo- mattavasti tärkeämpiä kuin mahdolliset haitat ja vaarat. Nykytilanteen osalta komitea on joka tapauksessa sitä mieltä, että viranomaisten on kiinnitettävä huomiota siihen itsestäänselvään seikkaan, että televiestinnän hin- nat vaihtelevat huomattavasti maasta toiseen ja myös saman maan eri toimijoiden välillä. Tätä tilannetta, joka on tulosta käyttäjälle hyödyllisestä kilpailusta, on arvioitava myönteisesti. Komitea katsoo kuitenkin, että eri välineiden (puhelimet, matkapuhelimet, Internet- yhteydet jne. ) hinnat on usein määrätty yksityiskohtai- sesti ja monimutkaisesti tapaus tapaukselta, mikä vai- keuttaa niiden vertailua. Tämän vuoksi kuluttajien ja pk-yritysten on vaikea tehdä tietoisia valintoja. 4. 6. kuulu säädellä hintoja, Komitea on tietoinen siitä, että viranomaisten ei jotka määräytyvät vapaan C 284/8 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 9. 98 kilpailun pohjalta. Viranomaisten kuuluu sen sijaan taata avoimuusperiaatteen (johon kuuluu muun muassa mahdollisuus toteuttaa kuluihin ja palveluihin liittyviä toimia) sekä kilpailusääntöjen ja määräävää markkina- asemaa koskevien sääntöjen noudattaminen. oikeudellinen ”kehys” voi luonteensa puolesta koostua erillisistä ja eriaikaisista osatekijöistä. Aihe on monialai- nen, mutta eri alojen välillä on tiivis yhteys. 5. Johdonmukaisen oikeudellisen kehyksen kehittämi- nen ja sen tärkeimmät osatekijät 5. 1. Komissio on esittänyt jo useissa muissa tiedonan- noissaan, että on tarpeen luoda kansainvälinen oikeudel- linen kehys. Tuorein näistä tiedonannoista on ”Tietotur- van ja luottamuksen varmistaminen sähköisessä vies- tinnässä” (1), jossa painotetaan, että allekirjoitusten varmentamiseen ja todistamiseen on löydettävä pikai- sesti ratkaisut. tekijänoikeudet, työlainsäädäntö, 5. 2. Kaiken sähköisen viestinnän kattava oikeudelli- nen kehys on hyvin laaja ja siihen liittyy monia näkökoh- tia, joista komissio mainitsee muutaman: alv:n sovelta- minen, oikeudelliset ja tuomiovaltaan liittyvät toimival- takiistat, ja tavaramerkkisuoja, kuluttajansuoja, sopimusten lain- voimaisuus, petosten ja rikollisuuden vastainen toiminta jne. Mainitsematta jää sinänsä tärkeä viestinnän sisältöön liittyvä ongelma erityisesti alaikäisten suojelun kannalta (2). Komitea katsoo, että yleisesti ottaen oikeus- kehys ei saa korvata itsesääntelyä. Oikeuskehyksen joiden puitteissa on kuitenkin vakautettava ”rajat”, osapuolten vapaa tahto pääsee esiin. tieto- 5. 5. Komitean mielestä tarvitaankin poliittista tahtoa laatia suhteellisen nopeasti koordinoitu eurooppalainen oikeudellinen kehys, joka perustuu yhdenmukaisiin perusperiaatteisiin ja jossa otetaan huomioon, mitä yksittäisissä jäsenvaltioissa on jo tehty ilman, että se velvoittaa mihinkään. Mikään ei periaatteessa estä järjestöjä ja eri asiantuntijoita käsittelemästä aiheita erikseen ja samanaikaisesti keskitetysti koordinoiden. Komitea on tietoinen, että tällainen ratkaisu on helppo esittää, mutta vaikea toteuttaa: esteenä on intressien moninaisuus sekä ennen kaikkea (ks. kohta 6. 1) kan- sainvälisten elinten suuri määrä ja ajan kuluessa vakiin- tuneet erilaiset neuvottelukäytännöt, joita tulisi tarkistaa ja keventää. 5. 6. Eurooppalaisen sääntelyn tarve johtuu siitä, että 90 % kauppavaihdosta tapahtuu yhteisön tasolla. Tulee kuitenkin muistaa, että tietoyhteiskunta on luonteeltaan maailmanlaajuinen, joten eurooppalainen oikeuskehys on laadittava realistisessa hengessä. Mitä yksityiskohtai- sempi tämä oikeuskehys on, sitä huonommat mahdolli- suudet sillä on tulla tunnustetuksi Euroopan ulkopuolel- la. Toisin sanoen säännöissä on vain määritettävä perusperiaatteet. yleismaailmallisesti Tämä ei luonnollisestikaan estä antamasta yksityiskoh- taisia sääntöjä, jotka ovat voimassa vain eurooppalaisten alan toimijoiden, käyttäjien ja hallinnoijien välisissä suhteissa. hyväksyttävät Komitea on samaa mieltä tarpeesta käsitellä 5. 3. edellä mainittuja ongelmia ja ratkaista ne mahdollisim- man pian. Komiteaa kuitenkin hämmentää toteamus, jonka mukaan tulisi laatia luettelo tietoyhteiskunnan kehityksen tärkeimmistä esteistä. Tälle hämmennykselle on kaksi syytä. Ensinnäkin lainsäätäjät ja toimijat tuntevat jo hyvin esteet. Ratkaisuista voi olla eri näke- myksiä, mutta esteiden luonteesta voidaan olla yhtä mieltä. Toinen syy koskee metodia: kiireysjärjestyksen (ja mahdollisesti tärkeysjärjestyksen) laatiminen tarkoit- taa kokonaisvaltaisen ongelman hajoittamista moniin erillisiin ratkaisuihin. 5. 4. Järjestykseen asettamiseen perustuva lähestymis- tapa vaikuttaa käsitteellisesti ja käytännöllisesti ensi katsomalta kannatettavalta, mutta ongelmat ovat luon- teeltaan erilaisia ja ne liittyvät eri aloihin. Tässä lähesty- mistavassa unohdetaan kuitenkin se perusasia, ettei (1) EYVL C 157, 25. 5. 1998. (2) EYVL C 287, 22. 9. 1997 ja EYVL C 214, 10. 7. 1998. 6. Kansainvälisen koordinaation vahvistaminen 6. 1. Komissio korostaa koordinoinnin tarvetta, mutta kuvaukset käynnistetyistä ja suunnitteilla olevista aloitteista eivät ole erityisen rauhoittavia. Esimerkiksi sähköisen kaupankäynnin osalta, joka on vain yksi tietoyhteiskunnan osa-alueista, mainitaan ainakin kaksi- toista kokousta tai konferenssia, jotka on järjestetty vuodesta 1995 vuoden 1998 alkuun hallitusten ja eri järjestöjen aloitteesta. Jos on totta, että ”WTO:ssa on jo saavutettu huomattavaa edistystä varsinkin GATT-, GATS- ja TRIPS-sopimusten muodossa”, yleisen oikeu- dellisen kehyksen toteutumisen ei pitäisi olla kovin kaukana. Todellisuus näyttää toisenlaiselta. Tietopalvelui- 6. 2. den tarjoamisen ja hankinnan vapautta ei ole vielä vahvistettu: kilpailusääntöjä, joista on keskusteltu WTO:n työryhmässä, tulisi ”lopulta” vahvistaa, mutta ei tiedetä paljonko tarvitaan aikaa ja mitä ehtoja on vielä täytettävä ennen kuin WTO-sopimusta sovelletaan lainsäädäntöön. Komissiokin tunnustaa, että ”vaikka 14. 9. 98 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 284/9 paljon onkin saavutettu”, tällaiset yhteistyön kautta tehdyt sopimukset ja julkilausumat (1) saattavat sisältää jotka joko ovat muun kokonaisuuden periaatteita, kanssa yhteensopimattomia tai eivät ole tarpeeksi koko- naisvaltaisia. ”Kiireellistä ratkaisua odottavia kysymyk- siä on yhä kasvava määrä. Näitä toteamuksia voitaisiin kommentoida huomauttamalla, että jos”kiireellisten” kysymysten määrä kasvaa ajan kuluessa, niiden ratkaise- miseksi käytettävissä olevat mekanismit eivät ole osoit- tautuneet tilanteen mukaisiksi. 6. 3. Komitea huomauttaa komission toimittaman tiedonannon pohjalta, että jos nämä tulokset on saavu- tettu kymmenillä eri tahoilla satojen hallituksia edusta- vien ja muiden asiantuntijoiden monien vuosien ajan käymillä keskusteluilla aiheesta, joka tunnetaan jo hyvin ja johon liittyvät ongelmat ovat olleet esillä jo vuosia, on syytä miettiä vakavasti kansainvälisten kuulemis- ja päätöksentekomekanismien tehokkuutta. Markkinat, erityisesti pk-yritykset ja kuluttajat, pitävät tätä tilannet- ta levottomuutta herättävänä ja turhauttavana. 6. 4. Jokainen elin perustelee erikseen olemassaoloaan esittelemällä toimintansa tuloksia: erityisintressien puo- lustaminen, eri intressien koordinointi tai keskustelufoo- rumin tarjoaminen eri osapuolille. Kokonaisvaltaisesti katsoen elinten liiallinen monimuotoisuus – tai ylenpalt- tisuus – rasittaa ja monimutkaistaa päätöksentekopro- sessia. Yleisesti ottaen tulisi miettiä jokaisen erillisen päätöksen kullekin yhteisölle aiheuttamia kuluja. Komitea on täysin tietoinen kansainvälisten elin- 6. 5. ten vähentämiseen tähtäävän ehdotuksen hyödyttömyy- destä, sillä ne pohjautuvat jo vakiintuneisiin käytäntöi- hin, joiden purkaminen on mahdotonta. Komitea haluaa vain kiinnittää jäsenvaltioiden, yhteisön ja kansainvälis- ten viranomaistahojen huomiota siihen, että menette- lyitä on tarkistettava niiden tehostamisen, päätöksen- teon nopeuttamisen ja veronmaksajille aiheutuvien kus- tannusten supistamisen kannalta. On selvää, että viran- omaisten on kiinnitettävä huomiota myös omiin sisäisiin menettelyihinsä. 6. 6. Kohdissa 6. 4 ja 6. 5 tehdyt huomiot ovat yleisiä eivätkä ne liity erityisesti tässä lausunnossa käsiteltävään aiheeseen. Kyseisen aiheen osalta voidaan todeta, että komissiolla on tarkoitus järjestää vuonna 1998 asiantun- tijakokous, joka tarjoaa tilaisuuden kaikkien asianosais- ten näkemysten esittämiselle. Lisäksi komissio järjestää mahdollisesti kansainvälisen ministerikokouksen, jossa voidaan määrittää kohdassa 5. 3 mainitut painopistea- lueet. Komitea toivoo, että kohdissa 5. 4 ja 5. 5 esitetyt menetelmäehdotukset otetaan huomioon ja että tässä lausunnossa esitetyillä yleishuomioilla on vaikutusta töiden edetessä. 7. Kohti uutta koordinointimenetelmää: kansainväli- nen peruskirja Komissio kannattaa epäsuorasti (2) komitean 7. 1. kohdassa 6. 5 tekemiä huomioita – joita voidaan pitää jopa provosoivina – ja pohtii, miten alalla jatkuvasti syntyvät uudet yhteenliittymät ja organisaatiot ”voisivat jatkossa toimia yhdessä”. Komissio esittääkin, että koska niiden olisi pyrittävä yhteisymmärrykseen ”par- haasta tavasta käsitellä ongelmia” sekä julkisen ja yksityisen sektorin etujen koordinointimenetelmän ke- hittämisestä. Tällainen ”peruskirja” ei olisi sitova, siinä tunnustettaisiin jo käynnistettyjen töiden arvo ja se lisäisi sääntelyn avoimuutta. Komiteaa asia kummastuttaa. Ehdotus on 7. 2. sinänsä järkevä, mutta peruskirjan allekirjoittamisvai- heeseen pääsemiseksi tarvittavien menettelyiden moni- mutkaisuus nostaa jälleen esille aiemmin mainitut ongel- mat eli osapuolten liiallisen määrän, toimivaltakiistat ja pitkät käsittelyajat. Tämä kaikki, jotta päästäisiin ”sopimukseen [joka ei ole sitova] siitä, miten vahvempi kansainvälinen koordinointi olisi organisoitava”. Koor- dinointia tarvitaan jo siinä, että päästään peruskirjan allekirjoittamiseen. Paljonko aikaa ja työtä tarvitaan, jotta päästään tähän tulokseen, joka on kaiken lisäksi alustava? Komitea suhtautuu epäillen, ei itse ehdotuk- seen, vaan sen onnistumiseen lyhyellä aikavälillä. 8. Jatkotoimenpiteet Tiedonannon viimeisessä luvussa esitellään ko- 8. 1. mission ohjelma lähitulevaisuudeksi: – yhteisymmärrykseen pääseminen jäsenvaltioiden kanssa menettelytavoista; – keskustelun jatkaminen kansainvälisten kumppanei- den kanssa; – asiantuntijakokouksen järjestäminen yleiskuvan muodostamiseksi ongelmista; – pyrkimys EU:n aktiiviseen osallistumiseen yksityisen ja julkisen sektorin välisen yhteisymmärryksen luomi- seksi; – kaikille asianosaisille osoitettu kehotus lähettää huo- mautuksensa 31. maaliskuuta 1998 mennessä. 8. 2. Komitea arvostaa näitä aloitteita ja kannustaa komissiota jatkamaan toimintaansa tämän monimutkai- sen aiheen puitteiden määrittämiseksi suhteellisen ly- hyessä ajassa. Toimintaa vaikeuttavat entisestään hitaat ja kalliit menettelyt, joita ei voida muuttaa, ellei tiedoste- (1) OECD, WIPO, ITU, UNCTAD – sisältyvät osittain koh- dassa 6. 1 mainittuihin elimiin. (2) Ks. tiedonannon kohta 3. 3. C 284/10 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 14. 9. 98 ta perusongelmaa: teknologia ja sen sovellutukset kehit- tyvät huomattavasti nopeammin kuin sääntely. Menette- lyiden keventämisen tulisi olla mukana pohdinnoissa, joita kansainvälisten ja yhteisötason elinten olisi pi- dettävä tärkeimpänä velvollisuutenaan eri yhteisöjä kohtaan. Bryssel 1. heinäkuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä” (1) (98/C 284/04) Neuvosto päätti 11. maaliskuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 3. kesäkuuta 1998. Esittelijä oli Mario Sepi. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 1. –2. heinäkuuta 1998 pitämässään 356. täysistunnossa (heinäkuun 1 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 135 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 3 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Komitea on ilmaissut useaan otteeseen kanta- naan, että tarvitaan kilpailua koskevia säännöksiä, jotka ovat perinpohjaisia ja oikeudellisesti sitovia. 1. 2. Komitea korosti jo kilpailupolitiikkaa käsitte- levästä XXII raportista antamassaan lausunnossa (2) komission aiheesta antamien säännösten tärkeyttä ja tarpeellisuutta, jotta kaikille asianosaisille taattaisiin avoimuus ja mahdollisimman suuri oikeusvarmuus. 1. 5. Nyt käsiteltävä ehdotus on jatkoa asetukseen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 ja 93 artik- lan soveltamisesta tiettyihin valtion laaja-alaisen tuen muotoihin (3). 1. 6. Komitea rohkaisee komissiota laajentamaan lainsäädäntötyötään sellaisen toimenpidekokoelman luomiseksi, joka yhtenäistää ja selventää koko aihetta myös laajentumista ajatellen. 1. 7. Toimenpiteen yhteydessä on kiinnitettävä huo- miota eräillä Euroopan teollisuuden herkillä aloilla kilpailevien jäsenvaltioiden myöntämään tukeen. 1. 3. Komitea toteaa, että sekä taloudelliset ja oikeu- delliset toimijat että yleisemmin julkinen mielipide ovat kehittyneet entistä valveutuneemmiksi kilpailuasioissa kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Tämä johtuu hyvistä tuloksista, jotka on saatu hintasäännöstelyssä ja kilpailu- kyvyn kasvussa. 1. 8. Asetusehdotuksella pyritään tehokkuuden ja avoimuuden väliseen vaikeasti saavutettavaan tasapai- noon. Komitea on sitä mieltä, että yhteisön toimielinten olisi yleisesti ottaen kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota avoimuuteen ja kolmansien osapuolten oi- keuksiin. 1. 4. Juuri tässä tilanteessa tarvitaan lainsäädäntöä, jotta komission toiminta olisi entistä avoimempaa ja järjestelmällisempää. 2. Komission asiakirja 2. 1. menettelytapaehdotus, Ehdotus neuvoston asetukseksi on ensi sijassa jossa yhtäältä kodifioidaan (1) EYVL C 116, 16. 4. 1998, s. 13. (2) EYVL C 34, 2. 2. 1994. (3) EYVL C 129, 27. 4. 1998


title: Règlement (CE) n° 1402/98 de la Commission du 1er juillet 1998 établissant les valeurs forfaitaires à l'importation pour la détermination du prix d'entrée de certains fruits et légumes

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

formats: pdf print

text: L 188/18 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 2. 7. 98 R(cid:221)GLEMENT (CE) No 1402/98 DE LA COMMISSION du 1er juillet 1998 (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes r(cid:138)glement LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 de la Commission, du 21 d(cid:130)cembre 1994, portant modalit(cid:130)s d’application du r(cid:130)gime (cid:133) l’importation des fruits et l(cid:130)gumes (1), modifi(cid:130) en (CE) no 2375/96 (2), et dernier lieu par le r(cid:138)glement notamment son article 4 paragraphe 1, vu le 3813/92 du Conseil, du 28 d(cid:130)cembre 1992, relatif (cid:133) l’unit(cid:130) de compte et aux taux de conversion (cid:133) appliquer dans le cadre de la poli- tique agricole commune (3), modifi(cid:130) en dernier lieu par le r(cid:138)glement (CE) no 150/95 (4), et notamment son article 3 paragraphe 3, consid(cid:130)rant que le r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 pr(cid:130)voit, en application des r(cid:130)sultats des n(cid:130)gociations commerciales multilat(cid:130)rales du cycle d’Uruguay, les crit(cid:138)res pour la fixation par la Commission des valeurs forfaitaires (cid:133) l’im- (CEE) no portation des pays tiers, pour les produits et les p(cid:130)riodes qu’il pr(cid:130)cise dans son annexe; consid(cid:130)rant que, en application des crit(cid:138)res susvis(cid:130)s, les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation doivent (cid:136)tre fix(cid:130)es aux niveaux repris (cid:133) l’annexe du pr(cid:130)sent r(cid:138)glement, A ARR(cid:219)T(cid:144) LE PR(cid:144)SENT R(cid:221)GLEMENT: Article premier Les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation vis(cid:130)es (cid:133) l’article 4 du r(cid:138)glement (CE) no 3223/94 sont fix(cid:130)es comme indiqu(cid:130) dans le tableau figurant en annexe. Article 2 Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement entre en vigueur le 2 juillet 1998. Le pr(cid:130)sent r(cid:138)glement est obligatoire dans tous ses (cid:130)l(cid:130)ments et directement applicable dans tout (cid:144)tat membre. Fait (cid:133) Bruxelles, le 1er juillet 1998. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 337 du 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 325 du 14. 12. 1996, p. 5. (3) JO L 387 du 31. 12. 1992, p. 1. (4) JO L 22 du 31. 1. 1995, p. 1. 2. 7. 98 FR Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 188/19 ANNEXE du r(cid:138)glement de la Commission, du 1er juillet 1998, (cid:130)tablissant les valeurs forfaitaires (cid:133) l’importation pour la d(cid:130)termination du prix d’entr(cid:130)e de certains fruits et l(cid:130)gumes Code NC Code des pays tiers (1) (en (cid:130)cus par 100 kg) Valeur forfaitaire (cid:133) l’importation 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0809 10 00 0809 20 95 0809 40 05 052 999 052 999 382 388 524 528 999 388 400 404 508 512 524 528 720 804 999 052 064 999 052 060 064 068 400 616 999 624 999 70,6 70,6 57,6 57,6 60,1 59,3 57,0 58,6 58,7 71,2 82,8 90,5 121,6 75,3 67,6 70,2 165,6 107,2 94,7 203,5 152,3 177,9 333,9 172,3 140,1 158,8 265,0 201,6 212,0 361,6 361,6 (1) Nomenclature des pays fix(cid:130)e par le r(cid:138)glement (CE) no 2317/97 de la Commission (JO L 321 du 22. 11. 1997, p. 19). Le code «999» repr(cid:130)sente «autres origines»


title: Verordening (EG) nr. 1470/98 van de Commissie van 1 juli 1998 houdende verlenging, voor een extra proefperiode, van de geldigheidsduur van het cumulatieve invorderingssysteem in de sector rijst dat is ingesteld bij Verordening (EG) nr. 703/97

eurovoc_concepts:
CCT duties
customs duties
import
import licence
import policy
rice

text: 10. 7. 98 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 194/5 VERORDENING (EG) Nr. 1470/98 VAN DE COMMISSIE van 1 juli 1998 houdende verlenging, voor een extra proefperiode, van de geldigheidsduur van het cumulatieve invorderingssysteem in de sector rijst dat is ingesteld bij Verordening (EG) nr. 703/97 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, voor een extra proefperiode vanaf de inwerkingtreding van deze verordening tot en met 31 december 1998. Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, Verordening (EG) nr. 703/97 is van toepassing behoudens het bepaalde in deze verordening. Gelet op Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad van 22 december 1995 houdende een gemeenschappelijke ordening van de rijstmarkt (1), gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 192/98 (2), en met name op artikel 11, lid 4, en artikel 21, Overwegende dat bij Verordening (EG) nr. 703/97 van de Commissie (3), gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 1403/ 97 (4), een cumulatief invorderingssysteem (CI) voor de bepaling van bepaalde rechten bij de invoer van gedopte rijst is ingesteld voor een proefperiode van 1 juli 1997 tot en met 30 juni 1998; dat evaluatie van dit systeem niet mogelijk is wegens het ontbreken van resultaten voor de twee ervoor vastgestelde proefperioden; dat de geldig- heidsduur van het CI derhalve dient te worden verlengd met een extra proefperiode vanaf de inwerkingtreding van deze verordening tot en met 31 december 1998; Overwegende dat het Comit(cid:130) van beheer voor granen geen advies heeft uitgebracht binnen de door zijn voor- zitter bepaalde termijn, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: 2. De registratie van importeurs overeenkomstig artikel 2, lid 2, van Verordening (EG) nr. 703/97 blijft voor de gehele extra proefperiode geldig. Bij de eerste aanvraag om een invoercertificaat voor 3. de extra proefperiode kan de importeur onherroepelijk voor de gehele betrokken periode en voor alle door hem in te voeren partijen: — de overeenkomstig artikel 2, lid 2, onder c), van Veror- dening (EG) nr. 703/97 gedane verklaring intrekken, — verklaren of hij voor aanpassing van de invoerrechten overeenkomstig artikel 10, lid 2, van Verordening (EG) nr. 703/97 kiest. 4. Verwijzingen in Verordening (EG) nr. 703/97 naar: — de proefperiode, — de eerste of de tweede helft van de proefperiode, — de eerste en/of de tweede helft van de proefperiode, moeten worden geacht betrekking te hebben op de extra proefperiode. 5. De bijlage van Verordening (EG) nr. 703/97 wordt vervangen door de bijlage van deze verordening. Artikel 1 Artikel 2 1. De geldigheidsduur van het CI dat bij Verordening (EG) nr. 703/97 voor een eerste proefperiode van 1 juli 1997 tot en met 30 juni 1998 is ingesteld, wordt verlengd Deze verordening treedt in werking op de derde dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publica- tieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 1 juli 1998. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 329 van 30. 12. 1995, blz. 18. (2) PB L 20 van 27. 1. 1998, blz. 16. (3) PB L 104 van 22. 4. 1997, blz. 12. (4) PB L 194 van 23. 7. 1997, blz. 2. L 194/6 ‹ ‹NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 10. 7. 98 ) k ( ) j ( ) i ( ) h ( ) g ( ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( o d l a S ) i ( (cid:253) ) e ( ) U C E n i ( g n i d r o o w t n a r e V t e h n a v l i h c s r e v l i h c s r e V ) ( h – ) g ( ) n o t / U C E n i ( p o t h c e r r e o v n I e d n a v d n o r g e d r e e t a t s n o c e g s j i r p r e o v n i ) n o t / U C E n i ( p o t h c e r r e o v n I e d p o r a a w g a d e d t e h n i j i t r a p r e e k r e v e j i r v t h c a r b e g s i ) n o t / U C E n i ( n e v e g e g p O s j i r p r e o v n i ) n o t / U C E n i ( d i e h l e e v e o H ) n o t n i ( n a v d n a L g n o r p s r o o d r e o v e g n I t c u d o r p e d o c - N G m u t a d n e s t a a l P j i t r a p e d p o r a a w r e e k r e v e j i r v t e h n i t h c a r b e g s i s e r d a n e m a a N r u e t r o p m i - I C e d n a v ) 2 d i l , 2 l e k i t r a ( E G A L J I B 7 9 / 3 0 7. r n ) G E ( g n i n e d r o r e V n a v , 3 d i l , 0 1 l e k i t r A : ) t a a t s d i l e d n a v m a a n ( n a v t i e t i r o t u a - I C : m u t a D ) h ( ) g ( ) f ( ) e ( ) d ( ) c ( ) b ( ) a ( ). z n e , t s j i r e h c s i t a m o r a ( t h c a r b e g s i r e e k r e v e j i r v t e h n e g n i k r e m p O g a d e d p o t h c e r r e o v n I n i j i t r a p e d p o r a a w ) n o t / U C E n i ( n e v e g e g p O s j i r p r e o v n i ) n o t / U C E n i ( d i e h l e e v e o H ) n o t n i ( n a v d n a L g n o r p s r o o d r e o v e g n I t c u d o r p e d o c - N G t h c a r b e g s i m u t a d n e s t a a l P j i t r a p e d p o r a a w s e r d a n e m a a N r e e k r e v e j i r v t e h n i r u e t r o p m i - I C - t e i n e d n a v