title: Reglamento (CE) nº 1205/98 de la Comisión de 10 de junio de 1998 por el que se fija el importe del anticipo sobre el coste de la salida de determinados productos de destilación para 1999

eurovoc_concepts:
EAGGF
alcohol
distillation
sales aid
wine

formats: html pdf print

text: L 166/34 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 11. 6. 98 REGLAMENTO (CE) No 1205/98 DE LA COMISI(cid:222)N de 10 de junio de 1998 por el que se fija el importe del anticipo sobre el coste de la salida de determi- nados productos de destilaci(cid:155)n para 1999 LA COMISI(cid:222)N DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 822/87 del Consejo, de 16 de marzo de 1987, por el que se establece la organizaci(cid:155)n com(cid:156)n del mercado vitivin(cid:146)cola (1), cuya (cid:156)ltima modifica- ci(cid:155)n la constituye el Reglamento (CE) no 2087/97 (2), y, en particular, el apartado 2 de su art(cid:146)culo 37, Considerando que, por lo que respecta a los alcoholes procedentes de las destilaciones contempladas en los art(cid:146)culos 35 y 36 del Reglamento (CEE) no 822/87, el Fondo Europeo de Orientaci(cid:155)n y de Garant(cid:146)a Agraria (FEOGA) (cid:156)nicamente se har(cid:145) cargo de los costes resul- tantes de su comercializaci(cid:155)n; que conviene, por consi- guiente, fijar el importe del anticipo sobre el coste de la salida de dichos productos, teniendo en cuenta la depre- ciaci(cid:155)n similar que afecta a los alcoholes procedentes de la destilaci(cid:155)n contemplada en el art(cid:146)culo 39 de dicho Reglamento, Art(cid:146)culo 1 El importe del anticipo sobre el coste de la salida de los productos de las destilaciones previstas en los art(cid:146)culos 35 y 36 del Reglamento (CEE) no 822/87 se determinar(cid:145) mediante la aplicaci(cid:155)n de un coeficiente al valor de las compras realizadas por los organismos de intervenci(cid:155)n. Para el ejercicio 1999 dicho coeficiente se fija en 0,70. Art(cid:146)culo 2 Los importes de los gastos as(cid:146) determinados ser(cid:145)n comu- nicados a la Comisi(cid:155)n en el marco de las declaraciones establecidas en virtud del Reglamento (CE) no 296/96 de la Comisi(cid:155)n (3). Art(cid:146)culo 3 El presente Reglamento entrar(cid:145) en vigor el s(cid:130)ptimo d(cid:146)a siguiente al de su publicaci(cid:155)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Ser(cid:145) aplicable a partir del 1 de octubre de 1998. El presente Reglamento ser(cid:145) obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 10 de junio de 1998. Por la Comisi(cid:155)n Franz FISCHLER Miembro de la Comisi(cid:155)n (1) DO L 84 de 27. 3. 1987, p. 1. (2) DO L 292 de 25. 10. 1997, p. 1. (3) DO L 39 de 17. 2. 1996, p. 5


title: Urban forum for sustainable development : european information for cities: An experimental network.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
information
sustainable development
town planning


eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
common agricultural policy
euro
exchange rate
monetary compensatory amount
representative rate

text: C 224/22 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 7. 98 Voorstel voor een verordening (EG) van de Raad houdende overgangsmaatregelen voor de invoering van de euro in het gemeenschappelijk landbouwbeleid (98/C 224/07) COM(1998) 367 def. - 98/0215(CNS) (Door de Commissie ingediend op 11 juni 1998) DE RAAD VAN DE EUROPESE UNIE; Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, inzonderheid op de artike(cid:220) len 42 en 43, Gezien het voorstel van de Commissie, Gezien het advies van het Europees Parlement, Gezien het advies van het Economisch en Sociaal Comit~, Gezien het advies van het Monetair Comit~, Overwegende dat bij Verordening (EG) nr. (cid:216). (cid:216). /. (cid:216). van de Raad tot vaststelling van het agromo(cid:220) netaire stelsel voor de euro de mogelijkheid om een specifieke landbouwomrekeningskoers vast te stellen die verschilt van de werkelijke omrekeningskoers van de valuta’s, wordt afgeschaft; Overwegende dat de landbouwomrekeningskoersen die op 31 december 1998 op grond van Verordening (EEG) nr. 3813/92 van de Raad van 28 december 1992 betreffende de rekeneen(cid:220) heid en de omrekeningskoersen die in het kader van het gemeenschappelijk landbouwbeleid moeten worden toegepast(cid:216)(˛) van toepassing zijn, zouden kunnen verschillen van de omreke(cid:220) ningskoersen die de Raad overeenkomstig artikel 109(cid:216)L, lid 4, eerste zin, van het Verdrag voor de munteenheid van elke deelnemende lidstaat onherroepelijk vaststelt, alsook van de op 1 ja(cid:220) nuari 1999 geldende reæle wisselkoersen voor de niet(cid:220)deelnemende lidstaten; Overwegende dat de afschaffing van de landbouwomrekeningskoers per 1 januari 1999 onder bepaalde omstandigheden als aanzienlijke revaluatie kan worden aangemerkt; dat dit bijgevolg tot een daling van het landbouwinkomen kan leiden; dat het derhalve verantwoord is te voor(cid:220) zien in de mogelijkheid tijdelijke en degressieve steun toe te kennen om de aanpassing van de landbouwprijzen te begeleiden op een wijze die verenigbaar is met de algemene economische spelregels; Overwegende dat het effect van de afschaffing van de landbouwomrekeningskoers op de hoogte van bepaalde directe steunbedragen in nationale valuta gecompenseerd moet kunnen worden volgens specifieke regels die aangepast zijn aan de aard van die bedragen; (˛)(cid:217)PB L(cid:216)387 van 31. 12. 1992, blz. 1. Verordening laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG) nr. 150/95 (PB L(cid:216)22 van 31. 1. 1995, blz. 1). 17. 7. 98 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 224/23 Overwegende dat voor een vlotte uitvoering van deze verordening een procedure moet worden ingesteld, waarbij een nauwe samenwerking tussen de lidstaten en de Commissie tot stand wordt gebracht, HEEFT VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: In afwijking van Verordening (EG) nr. (cid:216). (cid:216). van. (cid:216). (cid:216). tot vaststelling van het argromoneatire stelsel voor de euro, geldt voor de toepassing van deze verordening als: Artikel 1 a)(cid:217)aanzienlijke revaluatie: een verlaging van de op 1 januari 1999 geldende omrekeningskoers die in absolute waarde groter is dan elk van de verschillen tussen deze koers en de laagste omrekeningskoersen die van toepassing waren: -(cid:217)in de laatste 12 maanden, en -(cid:217)in de periode van meer dan 12, maar niet meer dan 24 maanden geleden, en -(cid:217)in de periode van meer dan 24, maar niet meer dan 36 maanden geleden. De in het tweede en derde streepje bedoelde verschillen worden respectievelijk voor 2/3 (cid:216)en 1/3 (cid:216)van hun waarde in aanmerking genomen. b) percentage van aanzienlijke revaluatie: het verschil tussen enerzijds de drempel voor het bepalen van het onderscheid tussen een aanzienlijke en een niet aanzienlijke revaluatie en anderzijds de omrekeningskoers van de euro voor de betrokken nationale munteenheid of de op 1 januari 1999 geldende wissel(cid:220) koers van de euro voor de betrokken nationale valuta, waarbij dit verschil in percentage van de bedoelde drempel wordt uitgedrukt. Artikel 2 Wanneer vooer een lidstaat op de 1 januari geldende omrekeningskoers van de euro voor de betrokken nationale munteenheid of wisselkoers van de euro voor de betrokken nationale va(cid:220) luta op 1 januari 1999 een aanzienlijke revaluatie in de zin van artikel 1 ondergaat ten opzichte van de landbouwomrekeningskoers op 31 december 1998, zijn de artikelen 4 en 6 van Veror(cid:220) dening (EG) nr. (cid:216). (cid:216). van. (cid:216). (cid:216). tot vaststelling van het agromonetaire stelsel voor de euro van toepassing voor deze aanzienlijke revaluatie en wordt het percentage van aanzienlijke revalua(cid:220) tie bepaald overeenkomstig artikel 1, onder b). 1. (cid:218)(cid:217)Wanneer de op de dag van het ontstaansfeit in 1999 geldende omrekeningskoers voor de omrekening van de euro in de nationale munteenheid of de wisselkoers die van toepassing is op: Artikel 3 -(cid:217)per hectare of grootvee(cid:220)eenheid vastgestelde forfaitaire steun of -(cid:217)een compensatiepremie per ooi of geit, C 224/24 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 7. 98 of -(cid:217)een bedrag in verband met structuur(cid:220) of milieumaatregelen, lager is dan de tevoren toegepaste koers, wordt compenserende steun toegekend. Het steunbedrag wordt berekend overeenkomstig artikel 5 van Verordening (EG) nr. (cid:216). (cid:216). /. (cid:216). tot vaststelling van het agromonetaire stelsel voor de euro. In afwijking van artikel 6, lid 1, tweede streepje, van die verordening beloopt de bijdrage van de Gemeenschap voor het eerste jaar 100(cid:216)%. 2. (cid:218)(cid:217)Voor de volgende jaren kan de Raad, op voorstel van de Commissie, met gekwalificeerde meerderheid van stemmen besluiten van het bepaalde in de eerste en de tweede alinea van lid 1 af te wijken, maar de compensaties moeten degressief blijven. Artikel 4 De bepalingen ter uitvoering van deze verordening worden vastgesteld volgens de procedure van: a)(cid:217)artikel 23 van Verordening (EG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelijke ordening der markten in de sector granen(cid:216)(˛), of b) het overeenkomstige artikel van de andere verordeningen houdende een gemeenschappelijke marktordening voor landbouw(cid:220) of visserijproducten of c) het overeenkomstige artikel van andere Gemeenschapsbesluiten waarbij een soortgelijke procedure wordt ingesteld. Artikel 5 Deze verordening treedt in werking op de zevende dag na die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Zij is van toepassing met ingang van 1 januari 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat. (˛)(cid:217)PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21


title: Forslag til Rådets beslutning om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for "livskvalitet og forvaltning af bioressourcer" (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
innovation
population ageing
quality of life
research and development
research expenditure (EU)

text: 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/1 II (Forberedende retsakter) KOMMISSIONEN Forslag til Rådets beslutning om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for »livskvalitet og forvaltning af bioressourcer« (1998-2002) (98/C 260/01) (EØS-relevant tekst) KOM(98) 305 endelig udg. — 98/0177(CNS) (Forelagt af Kommissionen den 10. juni 1998) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 I, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg, og ud fra følgende betragtninger: Europa-Parlamentet og Rådet vedtog ved afgørelse nr. /98/EF (1) det femte rammeprogram for Det Europæi- ske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (i det følgende benævnt »FTU«) for perioden 1998-2002 (i det følgende benævnt »femte rammeprogram«, som bl. a. fastsætter, hvilke aktiviteter der skal gennemføres inden for livskvalitet og forvaltning af bioressourcer; ifølge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal ramme- programmet iværksættes ved hjælp af særprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det består af; i hvert særprogram fastlægges de nærmere regler for programmets gennemførelse, programmets varighed og de midler, der skønnes nødvendige hertil; i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, i Europa- Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1110/94/EF af 26. april 1994 om det fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998) (2) og artikel 4, stk. 2, i Rådets beslutninger om særpro- grammer til gennemførelse af det fjerde rammeprogram, har Kommissionen ladet foretage en ekstern evaluering, som den sammen med sine konklusioner og bemærknin- ger har fremsendt til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget; Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hørt med hensyn til særprogrammer- nes videnskabelige og teknologiske indhold, som beskre- (1) Fælles holdning (EF) nr. 31/98, vedtaget af Rådet den 23. marts 1998 (EFT C 178 af 10. 6. 1998, s. 49). (2) EFT L 126 af 18. 5. 1994, s. 1. Denne afgørelse er senest ændret ved afgørelse nr. 2535/97/EF (EFT L 347 af 18. 12. 1997, s. 1). C 260/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 vet i det arbejdsdokument, som Kommissionen vedtog den 5. november 1997 (1); Artikel 2 i overensstemmelse med traktatens artikel 130 J finder Rådets afgørelse 98/. /EF af. om reglerne for virk- somheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskningen samt reglerne for formidling af forsknings- resultaterne (2) (i det følgende benævnt »regler for delta- gelse og formidling«) anvendelse på dette særprogram og indebærer, at Det Fælles Forskningscenter kan deltage i indirekte aktioner omfattet af dette program; ved gennemførelsen af dette program kan internationalt samarbejde med tredjelande eller internationale organisa- tioner ud over det samarbejde, der er omfattet af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde eller af en associeringsaftale, vise sig hensigtsmæssigt, særlig på grundlag af traktatens artikel 130 M; gennemførelsen af dette program omfatter også aktivite- ter og ordninger, som går ud på at stimulere, formidle og udnytte FTU-resultater, navnlig over for små og mellem- store virksomheder, samt tilskyndelse til forskeres uddan- nelse og mobilitet; 1. I henhold til bilag III til femte rammeprogram beløber de midler, der skønnes nødvendige til gennemførelsen af særprogrammet (i det følgende benævnt »midler«), sig til 2 635 mio. ECU, hvoraf højst 6,30 % til Kommissionens administrative udgifter. 2. En vejledende fordeling af midlerne er anført i bilag I. 3. Af disse midler er — 547 mio. ECU bestemt til perioden 1998-1999 — 2 088 mio. ECU bestemt til perioden 2000-2002. Sidstnævnte beløb skal i givet fald tilpasses på de betin- gelser, der er fastsat i artikel 3, stk. 3, i femte ramme- program. 4. Budgetmyndigheden fastsætter, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske mål og prioriteter, der er fastlagt i denne beslutning, bevillingerne for hvert regnskabsår under hensyn til de midler, der er til rådig- hed inden for de flerårige finansielle overslag. ifølge målsætningerne i den første handlingsplan for innovation bør forskningen under det femte ramme- program i højere grad rettes mod innovation; Artikel 3 det bør på den ene side undersøges, hvor langt gennem- førelsen af dette program er nået for om nødvendigt at tilpasse det til den videnskabelige og teknologiske udvik- ling; på den anden side bør uafhængige eksperter til sin tid foretage en evaluering af programmets gennemførelse og resultater — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 I medfør af artikel 3, stk. 1, i femte rammeprogram vedtages et særprogram for temaet »livskvalitet og for- valtning af bioressourcer« (i det følgende benævnt »sær- program«) for perioden fra [datoen for vedtagelsen af dette program] til den 31. december 2002. 1. Særprogrammets hovedlinjer, videnskabelige og tek- nologiske mål samt prioriteter er anført i bilag II. De er i overensstemmelse med de grundlæggende fastlagt principper og de tre kategorier af udvælgelseskriterier, der er anført i bilag I til femte rammeprogram. 2. I overensstemmelse med disse principper og kriterier finder de udvælgelseskriterier, der er omhandlet i artikel 10 i reglerne for deltagelse og formidling, anvendelse på udvælgelsen af de FTU-aktioner, der skal gennemføres. Der anvendes endvidere et særligt udvælgelseskriterium i dette program: virksomheders deltagelse i aktioner med omkostningsdeling skal være tilpasset aktivitetens art. Ved gennemførelsen af programmet, herunder i det arbejdsprogram, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, skal disse kriterier overholdes, om end de kan tildeles forskellig vægt. 3. Reglerne for deltagelse og formidling finder anven- delse på særprogrammet. (1) KOM(97) 553 endelig udg. (2) KOM(97) 587 endelig udg. (EFT C 40 af 7. 2. 1998, s. 14). 4. Bestemmelserne om Fællesskabets finansielle delta- gelse i særprogrammet er fastsat i artikel 4 i femte rammeprogram. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/3 5. Særprogrammets indirekte FTU-aktioner er fastlagt i bilag II og IV til femte rammeprogram. 3. Kommissionens repræsentant forelægger programud- valget udkastene til foranstaltninger vedrørende: De særlige bestemmelser for særprogrammets gennem- førelse er præciseret i bilag III. — udarbejdelse og ajourføring af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1 Artikel 4 Under hensyntagen til de kriterier, der er fastsat i artikel 3, de videnskabelige og teknologiske mål samt de priori- teter, der er anført i bilag II, skal Kommissionen: a) undersøge, hvor langt gennemførelsen af særprogram- met er nået, og i givet fald forelægge forslag til at tilpasse det, i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram. b) lade den eksterne evaluering foretage, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, for så vidt angår de aktioner, der er omfattet af særprogram- met. Artikel 5 1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram med nærmere beskrivelse af: a) indholdet i bilag II b) den vejledende tidsplan for gennemførelsen af særpro- grammet c) koordineringsbestemmelserne som anført i bilag III d) og, efter behov, udvælgelseskriterierne samt reglerne for deres anvendelse for hver indirekte FTU-aktion. Arbejdsprogrammet kan om nødvendigt ajourføres. 2. Med henblik på at gennemføre de indirekte FTU- aktioner, iværksætter Kommissionen, på grundlag af arbejdsprogrammet, de procedurer, der er omhandlet i reglerne for deltagelse og formidling, først og fremmest indkaldelse af forslag. Artikel 6 1. Kommissionen er ansvarlig for programmets gennem- førelse. — udarbejdelse af mandatet for den eksterne evaluering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammepro- gram — enhver justering af den vejledende fordeling af mid- lerne som angivet i bilag I. Artikel 7 1. Programudvalget afgiver udtalelse om de udkast til foranstaltninger, der er nævnt i artikel 6, stk. 3, inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsen- tanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. Kommissionen vedtager de påtænkte foranstaltninger, når de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse. Er de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelægger Kommissionen straks Rådet et for- slag til de foranstaltninger, der skal træffes. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal. Har Rådet ved udløbet af en frist på seks uger regnet fra forslagets forelæggelse for Rådet ikke truffet nogen afgø- relse, vedtages de foreslåede foranstaltninger af Kommis- sionen. 2. Kommissionen underretter regelmæssigt program- udvalget om udviklingen med hensyn til særprogrammets gennemførelse, herunder navnlig om resultaterne fra bedømmelsen og udvælgelsen af indirekte FTU-aktioner. 2. Den bistås af programudvalget, der består af repræ- sentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissio- nens repræsentant som formand. Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 8 C 260/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 BILAG I VEJLEDENDE FORDELING AF MIDLERNE Aktionens form I alt a) Nøgleaktioner i) Sundhed, levnedsmidler og miljøfaktorer ii) Bekæmpelse af infektionssygdomme iii) Cellefabrikken iv) Bæredygtigt landbrug, fiskeri og skovbrug, herunder integreret udvikling af landdistrikter v) Befolkningens aldring b) Forskning og teknologisk udvikling af generisk karakter c) Støtte til forskningsinfrastruktur 76,1 % 19,0 % 12,7 % 15,2 % 21,6 % 7,6 % 20,9 % 3,0 % I alt 2 635 mio. ECU BILAG II HOVEDLINJER, VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL SAMT PRIORITETER INDLEDNING Den økonomiske og politiske udvikling i Europa har globalt udmøntet sig i større velstand, længere levetid og bedre arbejdsvilkår. Dette fremskridt ledsages imidlertid af nye problemer, som f. eks. stigningen i sundhedsomkostningerne, befolkningens stigende gennemsnitsalder og belastningen af miljøet. Der skabes en stadig større afstand mellem de menneskelige aktiviteter og naturressourcerne — det være sig fra landbrug og fiskeri, minedrift eller miljøet som helhed. Paradoksalt nok finder denne udvikling sted samtidig med, at vi er vidne til en veritabel »eksplosion« i vores indsigt i den levende verdens strukturer og funktioner — en indsigt, som giver lovning om nye fremskridt på de berørte områder, bl. a. sundhedspleje, lægemidler, landbrug og ernæring. Europa har solide erfaringer og et glimrende omdømme inden for grundforskning og anvendt forskning i biovidenskab og bioteknologi. Europa udgør endvidere et stort sammenhængende marked, som traditionelt har gode afsætningsmuligheder for bioprodukter. Europa sidder således inde med de aktiver, der kræves til at tage store udfordringer op, såsom tilvejebringelse af sikre og varierede levnedsmidler, et sundhedsvæsen til overkommelige priser, bedre lægemidler osv. De videnskabelige principper, der hidtil har ligget til grund for udnyttelsen af levende og naturlige materialer til disse formål, er nu ved at undergå en radikal ændring som følge afdækningen af de forskellige livsformers og økosystemers funktionsmekanismer og indbyrdes samspil. Takket være de seneste årtiers videnskabelige fremskridt kan vi nu gøre os håb om at kunne uddybe spørgsmålene omkring levnedsmiddelfremstilling, sygdomsbekæmpelse og forvaltning og bæredygtig udnyttelse af de biologiske ressourcer. Vi kan også gøre regning på at kunne belyse deres sammenhæng med menneskets adfærd og behov, industriel praksis og forbrugernes forventninger. Programmets strategiske mål er at skabe en sammenhæng mellem vores opfinderkapacitet og vores produktionskapacitet, så forskningsresultaterne kan tjene til at opfylde samfundets behov og borgernes forventninger og dermed skabe velstand og beskæftigelse. Forskningsstrategien består i, at indsatsen koncentreres om specifikke områder, hvor øgede kundskaber vil kunne give os tekniske svar på nogle af de vigtige spørgsmål, borgerne stiller sig, og som bedst kan behandles på europæisk plan. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/5 Det nye i denne fremgangsmåde består i, at en massiv tilvejebringelse af kundskaber knyttes til et lille antal områder, som vil kunne afføde de ønskede resultater, samtidig med at kundskaberne søges yderligere uddybet med sigte på at styrke Europas aktiver på områder, der kan fremme vækst og livskvalitet. De foreslåede videnskabelige og tekniske løsninger bør betragtes som dele af en sammenhængende tilgang, hvor mennesket placeres i hjertet af problematikken omkring »livskvalitet« og »forvaltning af bioressour- cerne«. Der er udpeget fem nøgleaktioner, hvorigennem den europæiske forskning skal bidrage med problemløsninger i form af innovative produkter, metoder eller tjenesteydelser. Disse nøgleaktioner er rettet mod de socioøkonomiske behov og målene for Fællesskabets politik, bl. a. inden for landbrug og fiskeri, industri og forbrugere og på miljø- og sundhedsområdet. Disse aktioner suppleres med forskning og teknologisk udvikling af generisk art og gennem støtte til forskningsinfrastrukturer, som på lang sigt skal skabe videngrundlaget for områder af strategisk betydning for fremtiden. Opfyldelse af de socioøkonomiske behov. På efterspørgselssiden bør vi satse på forskning, der tager sigte på at forbedre befolkningens sundhed, forene økonomisk vækst og hensynet til miljøet og opfylde forbrugernes behov bedre. På udbudssiden er der et betydeligt potentiale for økonomisk vækst og jobskabelse på dette område, både i de traditionelle erhvervsbrancher, navnlig inden for primærproduktion, og i de nye højteknologiske industrigrene. Forøgelse af den europæiske merværdi. De store grænseoverskridende problemer skal behandles selektivt, bl. a. sundhedsspørgsmålene (epidemiologi, ernæring, sikre levnedsmidler, aldring, sjældne sygdomme) og grænseoverskridende forvaltning af ressourcerne (terrestriske og akvatiske bioressourcer). På andre områder, som f. eks. narkotikamisbrug, biosikkerhed og bioetik, vil en befæstelse af det videnskabelige grundlag kunne fremme Fællesskabets politik på disse områder. Mange af aktiviteterne i dette program (f. eks. genomforskning, neurovidenskaber, teknologivurdering) vil som følge af deres omfang og kompleksitet kun kunne gennemføres på europæisk plan. Understøttelse af den europæiske konkurrenceevne. Programmet lægger stor vægt på visse videnskabeligt set stærke punkter inden for de nye områder og i produktionssektorer, som har et stort vækstpotentiale, som f. eks. bioteknologi og levnedsmiddelindustrien. Forbedring af livskvalitet, fremme af biovidenskaber og -teknologier og økonomisk vækst, der ikke skader miljøet — alle aktiviteter, der har en central plads i programmet — vil på både kort og længere sigt bidrage til Europas konkurrenceevne og beskæftigelse. Europa bør fremme skabelsen af virksomheder, bl. a. inden for bioteknologi og agro-industri, hvor man i nogen tid har observeret en stærk vækst. Fremme af biosikkerhed. Vurdering af rekombinante organismers adfærd og virkninger på sundheden (f. eks. transgene planter, mikroorganismer, vacciner) samt deres skæbne i miljøet indgår, hvor det er relevant, som en integrerende del i hver enkelt nøgleaktion. Opfyldelse af de etiske krav. Inden for alle særprogrammets aktiviteter vil menneskerettighederne og de grundlæggende etiske principper blive tilgodeset til fulde, i overensstemmelse med artikel 6 i Europa- Parlamentets og Rådets afgørelse om femte rammeprogram. TILKNYTNING TIL OG KOMPLEMENTARITET MED DE ANDRE PROGRAMMER Sammenhængen med de andre programmer sikres ved at fremme samspil og supplerende aktiviteter, men undgå overlapninger: — Samordningen med særprogrammet »Et brugervenligt informationssamfund« hviler på følgende princip: aktiviteter, som vedrører de egentlige informationsteknologier (bl. a. udvikling, demonstration og assimilation af teknologi), koncentreres i programmet »Et brugervenligt informationssamfund«, medens aktiviteter, der vedrører tilpasning og integrering af denne teknologi i anvendelser, der har betydning for C 260/6 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 livskvalitet og forvaltning af bioressourcerne, gennemføres inden for rammerne af nærværende program. — Samordningen med programmerne »Konkurrence- og bæredygtig vækst« og »Bevarelse af økosystemet« hviler på et snævert samspil mellem nøgleaktionen »Sundhed, ernæring og miljøfaktorer« i dette program og nøgleaktionen »Produkter, metoder og organisation« i programmet »Konkurrence- og bæredygtig vækst« og de tilsvarende aspekter i programmet »Bevarelse af økosystemet«. Der vil blive skabt lignende samspil mellem nøgleaktionerne »Cellefabrikken« og »Bæredygtigt landbrug, fiskeri og skovbrug, herunder integreret udvikling af landdistrikter« med de relevante aktioner i programmerne »Konkurrence- og bæredygtig vækst« og »Bevarelse af økosystemet«. — Der sikres snæver samordning med programmet »Befæstelse af EF-forskningens internationale rolle«, navnlig når samarbejdet med internationale initiativer kan tilføre Fællesskabets FTU en merværdi. De muligheder, Cost og Eureka indebærer, vil blive udnyttet fuldt ud, og det samme gælder samarbejdet med internationale organisationer, så der kan skabes synergi mellem aktioner og projekter i dette program og forskningsaktiviteter, der finansieres på nationalt plan. Hvad angår samarbejdet med Eureka, vil der som led i nøgleaktionerne kunne udvikles projekter, der dækker prioriterede emner af fælles interesse. Der vil blive gennemført aktiviteter med særligt sigte på yderligere at inddrage deltagere fra tredjelande og bevare forbindelserne med specialister fra tredjelande, der er uddannet i Europa. Også dette vil bidrage til at øge programmets internationale dimension. — Hvad innovation og de små og mellemstore virksomheders deltagelse angår, må forskningssamarbejdet være fleksibelt og åbent, da de nye kundskaber inden for biovidenskaberne er en stadig kilde til innovation. Til et konkurrencedygtigt partnerskab kræves der er betydeligt samspil mellem biologi, ingeniørvidenskab, informationsforvaltning, standardisering, kapitalinvesteringer, intellektuel ejendoms- ret osv. ; et sådan samspil er garant for succes, forudsat at disse funktioner samles inden for e´t og samme projekt. Det er vigtigt, at programforvaltningen inden for rammerne af hver enkelt aktion ledsages af foranstaltninger til at stimulere f. eks. SMV og de finansielle partnere. En »innovationsenhed« skal sikre, at resultaterne af dette program videreformidles og udnyttes. Den skal også bidrage til, at aktiviteterne i programmet supplerer og samordnes med de innovationsaktiviteter, der iværksættes som led i program- met »Innovation og SMV deltagelse«. — For at kunne tage hensyn til den hurtigere udvikling i kundskaberne på mange traditionelle områder omfatter programmet uddannelsesaktiviteter, der skal sikre industrien og specialerhvervene kvalificeret personale; programmet omfatter ligeledes socioøkonomisk teknologivurdering. a) NØGLEAKTIONER i) Sundhed, levnedsmidler og miljøfaktorer FTU-mål og -prioriteter Det overordnede mål med denne nøgleaktion er at forbedre de europæiske borgeres sundhed ved at give dem adgang til sikre, sunde og alsidige levnedsmidler, ved at mindske de negative virkninger fra miljøfaktorer, som f. eks. luftforurening, tungmetaller, giftige stoffer, elektromagnetisk stråling og støj, og ved at mindske forureningen på arbejdspladsen. Nøgleaktionen lægger vægt på en tværfaglig tilgang, der omfatter hele levnedsmiddelkæden lige fra primærproduktion til slutproduktet. Sigtet er at undersøge de vigtige spørgsmål omkring sikre levnedsmidler, de prænormative aspekter, nye eller forbedrede råvarer, levnedsmiddelforarbejdning samt at vinde øget indsigt i forholdet mellem ernæring, velvære og sundhed. Nøgleaktionen omfatter endvidere detaljerede undersøgelser af samspillet mellem miljøfaktorer og sundhed. I dette øjemed satses der på følgende videnskabelige og teknologiske mål: 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/7 — Udvikling af nye og/eller forbedrede, sikre og fleksible fremstillingsteknikker Formålet hermed er at forbedre levnedsmidlernes kvalitet og styrke forbrugernes tiltro hertil, samtidig med at det sikres, at råvarer og slutprodukter til stadighed kan spores. FTU-prioriteter: Bedre udnyttelse af råvarerne og fremstillings- og forarbejdningssystemerne; udvikling af levnedsmiddelafgrøder og funktionelle levnedsmidler; udnyttelse af fiskeaffald og underudnyttede arter; råvarernes og levnedsmidlernes kvalitet og sporbarhed gennem hele levnedsmiddelkæden; »blød«tekno- logi og proceskontrol; avanceret levnedsmiddelteknologi og avancerede emballagesystemer; kvalitetskon- trol og -sikring, herunder udvikling af metoder til kvalitetsmåling. — Udvikling af detektionstests og metoder til fjernelse af smitstoffer og giftige stoffer Forskningen skal koncentreres om den risiko, der er forbundet med kontaminationer, den nøjagtige oprindelse hertil og strategier for sikrere levnedsmidler. FTU-prioriteter: Bedre indsigt i og kontrol med kontamineringsbetingelserne; tests til hurtig detektion af patogener, xenobiotiske stoffer og hormoner; nye og sikrere metoder til levnedsmiddelfremstilling; nye metoder til vurdering af risikoen ved mikrober, kemikalier og allergifremkaldende stoffer. — Undersøgelse af levnedsmidlernes rolle for sundheden, navnlig med hensyn til kost og ernæring, toksikologi, epidemiologi, samspil med miljøet, forbrugernes valg og folkesundhed Målet er at mindske de kostrelaterede risikofaktorer, der bidrager til kroniske sygdomme, og at skabe nye muligheder for en bedre og mere afbalanceret kost. FTU-prioriteter: Kostens rolle og indflydelse på de fysiologiske funktioner og fysiske og intellektuelle præstationer. Særlige befolkningsgruppers særlige kostbehov. Forholdet mellem kosten og kroniske sygdomme og lidelser, herunder genetiske faktorer; forbrugerbeskyttelse og forbrugernes holdning til og reaktioner over for levnedsmidler, forarbejdningsmetoder og mærkning. — Undersøgelse af miljøbetingede sygdomme og allergier og forskning i behandling og forebyggelse heraf Forskningen skal koncentreres om miljørelaterede sundhedsproblemer og om behandlings- og forebyggel- sesmetoder, baseret på pålidelige epidemiologiske data og indsigt i de sygdomsfremkaldende mekani- smer. FTU-prioriteter: Analyse og måling af miljøfaktorernes indvirkning på menneskers sundhed; vurdering af de sundhedsskadelige faktorers relative betydning og vekselvirkningerne mellem disse faktorer; øget indsigt i sammenhængen mellem miljøindikatorer og folkesundhedsindikatorer med henblik på mere effektiv behandling og forebyggelse; udvikling af en helhedsorienteret tilgang til risikovurdering under hensyntagen til miljø- og folkesundhedsaspekterne. — Udvikling af nye diagnose- og risikovurderingsmetoder og af foranstaltninger til at mindske årsagerne til og følgerne af sundhedsskadelige miljøfaktorer Målet er at anvende en tværfaglig tilgang til at få bedre indsigt i samspillet mellem det sociale og fysiske miljø og sundheden; samt bedre at kunne indkredse de befolkningsgrupper, der er sårbare for eksponering for miljøfaktorer og finde frem til forebyggende foranstaltninger til at mindske de sundhedsfarlige miljøfaktorer. FTU-prioriteter: Biologiske markører, herunder biomarkører, for eksponering for miljøfaktorer, for virkningerne heraf og/eller følsomhed over for disse faktorer, navnlig efter blandet eksponering og i tilfælde af kumulative effekter; forbedring af toksicitetsundersøgelser og af risikovurdering baseret på en undersøgelse af de tilgrundliggende mekanismer, med henblik på at mindske, forfine og med tiden erstatte dyreforsøg; forbedrede metoder til vurdering af eksponering og af virkningerne heraf på kort og lang sigt; epidemiologiske og biomedicinske undersøgelser af de mulige virkninger af ikke-ioniserende stråling, navnlig fra mobiltelefoner. C 260/8 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 ii) Bekæmpelse af infektionssygdomme FTU-mål og -prioriteter Det overordnede mål med denne nøgleaktion er at bekæmpe etablerede, nye eller genopdukkende sygdomme, der skyldes gamle, nye eller muterede mikrober hos mennesker eller dyr. Komplementære fagkundskaber bør forenes inden for rammerne af tværfaglige projekter, ved at koble disse aktiviteter til aktiviteterne i nationale eller internationale organisationer og ved at fremme samspillet mellem den akademiske forskerverden, de politiske beslutningstagere, sundhedsprofessionerne og sundhedsindustrien, med henblik på følgende videnskabelige og teknologiske mål: — Udvikling af forbedrede eller nye monovalente, polyvalente og kombinerede vacciner, navnlig til bekæmpelse af virussygdomme, herunder som støtte til kliniske multicenter-undersøgelser FTU-prioriteter: Vacciner til nye eller genopdukkende smitsomme sygdomme og til andre sygdomme, hvor smitstoffer spiller en rolle (f. eks. visse kræftformer), med henblik på at mindske eller erstatte dyreforsøg; vacciner mod patogener hos dyr; skabelse af europæiske net for kliniske undersøgelser og undersøgelser i praksis af vacciner og lægemidler, herunder øget indsigt i immunsystemet. — Nye og forbedrede strategier til at påvise og bekæmpe infektionssygdomme, koncentreret om behandling og forebyggelse og baseret på undersøgelser af patogenese, resistensudvikling og immunitet FTU-prioriteter: Øget indsigt i mekanismerne for beskyttelse mod smitstoffer, lægemiddelresistens og styring af immunrespons; metoder til fremstilling af mere effektive og sikre vacciner og immunterapi; specifikke risikofaktorer, herunder xenotransplantationer, der kan fremme spredning af smitsomme sygdomme og fremkomsten af nye mikrobestammer; udvikling og validering af diagnosetests; udvikling af et alarmsystem og et overvågningsnet for smitsomme sygdomme; forbedrede metoder til tidlig og nøjagtig påvisning af bivirkninger ved lægemidler og vacciner. — Aspekter i tilknytning til sundhedsvæsenet og sygeplejen, bl. a. med hensyn til forvaltning, forebyggelse og overvågning FTU-prioriteter: Sundhedsvæsenets organisation og økonomi; metoder til overvågning, opfølgning og vurdering med henblik på forebyggelse og behandling; metoder til overvågning af produktsikkerhed. iii) Cellefabrikken FTU-mål og -prioriteter Målet med denne nøgleaktion er at hjælpe Fællesskabets allerede etablerede eller opdukkende industri med at udnytte fremskridtene inden for biovidenskaber og -teknologi, navnlig på områderne sundhed, miljø, landbrug, agro-industri og produkter med høj merværdi, som f. eks. kemikalier. Aktionen tager sigte på at udvikle tværfaglige teknologier baseret på udnyttelse af mikroorganismers, planters og dyrs egenskaber, navnlig på vævs-, celle- og subcelleniveau. Målet er forstå cellernes versatile funktioner og udvikle bioreaktorer, biomolekyler og bioprocesser med høj merværdi, som kan forbedre vores livskvalitet og sundhed. En betingelse for, at cellerne kan fungere som miniaturefabrikker er, at vi vinder tilstrækkelig indsigt i deres mekanismer på celleniveau, på grundlag af bidrag fra strukturbiologi, fysiologi, nanobiote- knologi og genom- og proteom-analyser, bl. a. med støtte fra fysisk-kemiske undersøgelser, bioinformatik og biokemisk teknik. Med denne nøgleaktion skulle man ligeledes kunne udnytte FTU til at fremme prænormative tiltag med henblik på erstatte forsøg ved at udvikle modeller på grundlag af cellekulturer, der kan anvendes inden for medicin, farmakologi, toksikologi og miljøovervågning. Vægten vil blive lagt på følgende videnskabelige og teknologiske mål: 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/9 — Nye sundhedsrelaterede innovative produkter og processer, navnlig fra molekylærbiologisk teknik (f. eks. diagnostik, antibiotika, kræftbekæmpende stoffer, herunder plantelægemidler) Forskningen skal især koncentreres om bioprodukter til forebyggelse, påvisning og behandling af sygdomme hos mennesker og dyr og til forbedring af livskvaliteten. FTU-prioriteter: Øget forståelse af cellen, genernes funktioner og metoder til geninsertion, der kan anvendes til udvikling af nye stoffer og strategier til behandling og diagnose; kræftbekæmpende lægemidler, antibiotika, antistoffer og terapeutiske stoffer; fremstilling af vacciner, nye in vitro-tests og -screeningmetoder til erstatning af dyreforsøg; anvendelse af celler som produktionsenheder og som diagnose- og detektionsværktøjer. — Biologisk forureningsbekæmpelse og energieffektive processer til biologisk affaldsbehandling Målet er at forebygge, påvise, overvåge, behandle og bekæmpe forurening og øge affaldets økonomiske værdi mest muligt. FTU-prioriteter: Nye bioprocesser med henblik på at forebygge industriforurening, behandle og genanvende og/eller genvinde bioakkumulerbart affald og biprodukter fra industrien; biologiske tests og biosensorer; biologisk nedbrydning af persistente kemikalier med mikrobielle katalysatorer alene eller kombineret med plantesystemer og kemiske katalysatorer; naturligt forekommende eller indførte populationers biodiversitet og økologiske dynamik. — Nye biologiske processer og produkter og nye forarbejdningsteknikker baseret på mikroorganismer, planter og dyr til brug inden for levnedsmiddelindustri og landbrugsindustri og kemikalier med høj merværdi Vægten skal lægges på værdifulde biomolekyler og bioprocesser, hvorved de vedvarende ressourcer kan udnyttes bedre, og som kan fremme ekspressionen af de ønskede egenskaber hos mikroorganismer, planter og dyr. FTU-prioriteter: Metoder på genom-plan og udnyttelse af de cellulære og subcellulære egenskaber hos forbedrede mikroorganismer, planter og dyr under hensyntagen til socioøkonomiske, agroøkonomiske og økologiske aspekter, såvel som forbrugernes tarv; udvikling af metoder og strategier til at påvise rekombinante organismer og eventuelle rester heraf i miljøet samt deres indvirkning på menneskers og dyrs sundhed; nye biokatalysatorer; anvendelse af terrestriske og marine organismer som kilde til nye værdifulde produkter; identifikation og bæredygtig udnyttelse af den metaboliske og genetiske diversi- tet. iv) Bæredygtigt landbrug, fiskeri og skovbrug, herunder integreret udvikling af landdistrikter FTU-mål og -prioriteter Målet er at udvikle kundskaber og teknologi med henblik på fremstilling og udnyttelse af naturressourcerne, herunder skovene. Herved skal hele produktionskæden tages i betragtning under hensyntagen til den stærke internationale konkurrence og behovet for at tilpasse den fælles landbrugs- og fiskeripolitik. Samtidig skal forskningen tilvejebringe det videnskabelige grundlag for Fællesskabets regler og normer på dette område. Målet er endvidere at fremme skovenes forskelligartede funktioner, bæredygtig forvaltning og udnyttelse af skovressourcerne som et integrerende led i landbrugsudviklingen. De prioriterede områder gennemgås nedenfor: — Nye og/eller forbedrede produktions- og driftsmetoder inden for landbrug, fiskeri, akvakultur og skovbrug, herunder multifunktionel forvaltning af skovene Disse systemer skal tjene til at kombinere konkurrencedygtighed, bæredygtig forvaltning af ressourcerne, produktkvalitet og beskæftigelse. FTU-prioriteter: L a n d b r u g : Bæredygtige drifts- og produktionsmetoder og forudgående og efterfølgende kontrol og analyse; differentiering af produktion og erhvervsaktiviteter; støtte til Fællesskabets politik på områderne plantesundhed (forebyggelse, prognosticering, beskyttelse), dyresundhed (forebyggelse, kontrol, udryd- delse af alvorlige sygdomme og af zoonoser) og dyrevelfærd; identifikation og karakterisering af kvaliteten af agrolevnedsmidler og produkter, der forarbejdes på landbrugsbedriften, samt den hertil C 260/10 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 anvendte teknologi; definition af parametre, specifikationer, metoder, organisationsformer og teknolo- gier, der kan sikre »total kvalitet«; økologisk landbrug; forbedring af planter og dyr og af de genetiske ressourcer. F i s k e r i : Støtte til integreret forvaltning af fiskeriet under hensyntagen til ressourcernes bevaring, fangstmetoder, samspillet med økosystemerne, markedsbehovene og de socioøkonomiske aspekter; identifikation og karakterisering af kvaliteten ved marine produkter og teknologier; udvikling af nye koncepter for bæredygtig udnyttelse af havets biologiske ressourcer. A k v a k u l t u r : Bæredygtige produktionssystemer, der belaster økosystemerne mindre, og differentiering af avlen (planter og dyr); forbedring af produktionsteknikkerne; fremme af genetisk forædling og sygdomsresistens og -bekæmpelse. S k o v b r u g : Multifunktionel forvaltning af skovene: støtte til skovbrugspolitikken; differentiering (udnyttelse af skovprodukter, der ikke består af træ; jordbrugs/skovbrugs/græsningssystemer), bæredyg- tig og multifunktionel forvaltning, som kombinerer kvalitetsproduktion med bevaring og beskyttelse; skovøkosystemernes biodiversitet; beskyttelse af skovbunden. Bæredygtig udnyttelse af skovressourcerne; skovbrugs/tømmer-kæden; strategier til forvaltning og bæredygtig udnyttelse af skovressourcerne; effektive og miljøvenlige processer og genanvendelsesteknologier; differentierede produkter med høj merværdi, der opfylder markedets og forbrugernes behov. — Integreret produktion og udnyttelse af biologiske materialer til andre formål end levnedsmidler Forskningen omfatter integrerede produktions- og forarbejdningskæder, idet vægten lægges på slutan- vendelserne og markedsbehovene. FTU-prioriteter: Industriprodukter fra integrerede produktionskæder (»grøn« kemi, biopolymerer og bioenergi). — Støtte til den fælles politik Målet er dels at udarbejde metoder til kontrol, overvågning og beskyttelse til støtte for gennemførelsen af den fælles landbrugs- og fiskeripolitik og de hermed beslægtede aktiviteter, dels at støtte prænormativ forskning som et forstadium til fællesskabslovgivning. Denne forskning kan også være til gavn for Fællesskabet ved internationale handelsforhandlinger og ved bilæggelse af tvister i WTO-regi i forbin- delse med landbrugsspørgsmål. FTU-prioriteter: Pålidelige, gennemsigtige og effektive metoder til overvågning, vurdering og kontrol; prænormativ forskning som videnskabeligt grundlag for udarbejdelse af forskrifter i tilknytning til den fælles landbrugs- og fiskeripolitik. — Nye værktøjer og modeller til integreret og bæredygtig udvikling af landdistrikter og lignende områder Målet er at optimere de enkelte områders særlige potentiale, herunder differentiering af erhvervsaktivite- ter og arealanvendelse på regionalt plan samt inddragelse af den berørte befolkning. FTU-prioriteter: Analyse af situationen og de igangværende forandringer under hensyntagen til relatio- nerne mellem alle de implicerede parter og de faktorer, der har indflydelse på de teknologiske og socioøkonomiske forandringer; differentiering og beskæftigelse; udvikling af konceptet »integreret udvikling i landbrugs- og kystområder«, med en analyse af muligheder og hindringer, udvikling af nye modeller og værktøjer, bl. a. til fysisk planlægning og forbedret organisation på lokalt plan; støtte til opfølgning og vurdering af programmer og politikker for udvikling i landbrugs- og kystområder ved hjælp af værktøjer til kontrol, vurdering og beregning af de socioøkonomiske og miljømæssige fordele. v) Befolkningens aldring FTU-mål og -prioriteter Målet med denne nøgleaktion er at forbedre de ældres livskvalitet og sundhed og øge deres uafhængighed ved at forebygge og behandle de aldersbetingede sygdomme og handicaps og de samfundsmæssige følger heraf. Forskningen skal endvidere bidrage til at mindske behovet for langvarig sygepleje og begrænse de stadigt voksende sundhedsomkostninger. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/11 — FTU rettet mod aldersbetingede sygdomme og sundhedsproblemer, hvor der er reel mulighed for at forebygge og behandle sygdomme eller forsinke deres opståen FTU-prioriteter: Undersøgelser af alvorlige aldersbetingede sygdomme (f. eks. Parkinsons og Alzheimers sygdom): fysiologiske og patofysiologiske undersøgelser af aldring og handicaps: undersøgelser af kombinerede sygdomme. — FTU vedrørende de biologiske, psykologiske, sociale og økonomiske faktorer, der er bestemmende for sund aldring og for de mekanismer, der fører til invaliditet FTU-prioriteter: De cellulære og molekylære årsager til aldring, genetisk disposition, aldringens immunologi; de grundlæggende biologiske og psykologiske mekanismer for de aldersbetingede ændringer (herunder erhvervsrelaterede og genetiske faktorer), undersøgelser af modeller af de specifikke aldringsprocesser; biomarkører; endokrine, neurokrine og metaboliske faktorer i forbindelse med aldring; de psykologiske følger af aldring. — Demografisk og epidemiologisk forskning i udviklingstendenserne med hensyn til aldring og handicaps, med sigte på at beregne den aldrende befolknings størrelse og art som grundlag for politiske tiltag og planlægning FTU-prioriteter: Kliniske undersøgelser; analyse og måling af de demografiske, medicinske, sociologiske, levevis-relaterede (herunder fysisk aktivitet, mobilitet og kost) og miljømæssige faktorer; forebyggelse; dataindsamlingsmetodologi. — FTU vedrørende nye metoder til at forsinke invaliditet, mindske de ældres vanskeligheder i deres sociale og fysiske miljø, herunder gennem udvikling af produkter og tjenesteydelser, der er tilpasset deres behov (f. eks. boliger, transport, rekreative aktiviteter), samt at støtte deres mentale og fysiske helbred FTU-prioriteter: Metodologi vedrørende livskvalitet, social integration og tilpasning; teknologi, der kan mindske de ældres afhængighed; forskning i sensorisk degeneration; psykomotoriske, sensoriske og kognitive problemer; genoplæring og rehabilitering; bedømmelse af behandling; vurdering af behovene og design/udvikling af konkurrencedygtige og specielt tilpassede produkter og tjenesteydelser. — FTU vedrørende effektiviteten og kvaliteten af den sygepleje og socialhjælp, der ydes ældrebefolkningen, herunder sammenlignende undersøgelser af finansieringen af langvarig pleje og pensioner FTU-prioriteter: Forskning i resultaterne af sygeplejen af ældre og handicappede og i særlige sundheds- og socialhjælpsydelser samt i sundhedstjenesternes organisation; ældresygeplejens effektivitet og kvalitet; den øgede gennemsnitsalders indvirkning på udviklingen i og finansieringen af sundhedssystemerne, bl. a. langvarig sygepleje, og pensioner. b) FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING AF GENERISK KARAKTER Virkningerne af disse aktiviteter vil først gøre sig gældende på længere sigt. Nogle af de oven for omhandlede behov vil derfor næppe kunne opfyldes, før den endnu fragmenterede viden samles til et hele. De forskellige fagområder skal til stadighed optage ny viden. Det er derfor vigtigt, at industrien, servicesektoren og beslutningstagerne i Europa søger at bevare eller styrke deres kapacitet til at reagere i en verden i hurtig forandring. Forskningen skal fremme et effektivt samspil mellem forskningslaboratorierne og industrien. Der vil blive lagt vægt på projekter, der involverer anerkendte forskningscentre og associerede laboratorier. Målet hermed er at skabe en kritisk masse, fremme samspillet mellem grundforskning og anvendt forskning og øge teknologioverførslen til og fra industri og virksomheder. Der vil blive indført støtteordninger, lige fra uddannelse af unge forskere til ydelse af stipendier til anerkendte erfarne forskere. C 260/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 — Kroniske og degenerative sygdomme (bl. a. kræft og sukkersyge), hjerte-kar-sygdomme og sjældne sygdomme En stor opgave for den biomedicinske forskning består i at udrede multifaktorsygdommenes ætiologi og patogenese (sygdomme, der skyldes flere faktorer — genetiske, miljø- eller livsstilsrelaterede). Nogle af disse sygdomme rammer mange mennesker (hjerte- kar-sygdomme, kræft, sukkersyge mv. ), andre er sjældent forekommende. Der er et stort behov for at forbedre diagnostik, behandling, forebyggelse og overvågning på grundlag af epidemiologiske undersøgelser og moderne teknologi. Hertil kræves der samarbejde på tværs af landegrænserne. Målet er øge kundskaberne inden for epidemiologi, patogenese og diagnostik, på grundlag af grundforskning og klinisk forskning, og anvende den moderne teknologi til behandling af alvorlige sygdomme, herunder sjældne sygdomme (f. eks. Creutzfeldt-Jakobs sygdom) og »negligerede« sygdomme (f. eks. sygdomme, som er fremherskende i udviklingslandene, men som forskerne i industrilandene yder ringe opmærksomhed). FTU-prioriteter: Betydningen af molekylærbiologiske, genetiske, miljømæssige og livsstilsrelaterede faktorer og samspillet mellem disse faktorer for sygdommenes ætiologi, patofysiologi, udvikling og følger. Denne forskning skal føre til nye forebyggelses-, diagnose- og behandlingsmetoder. Vurdering af nye behandlings- former, der kræver undersøgelser og forsøg i stor international målestok og optimal udnyttelse af databaser og registre samt banker for reagenser og materialprøver. — Genomforskning og forskning i genetisk betingede sygdomme Formålet med denne forskning er at identificere genernes fysiologiske funktioner og forbedre vores indsigt i den information, sekvenserne indeholder. Med de nye kundskaber og teknologier, som denne generiske aktion vil resultere i, bør genomernes information kunne udnyttes bedre til fordel for Europas sundhedsvæ- sen, erhvervsliv og miljø. Forskningssamarbejdet på dette område skal bidrage til at udvikle ekspressionssy- stemer, som kan bruges til studiet af gener af industriel og landbrugsmæssig interesse såvel som udformning af strategier, på molekylær- og genomteknisk plan, for forebyggelse og behandling af sygdomme hos mennesker og dyr. FTU-prioriteter: Denne forskning skal belyse betydningen af genomets information. Hertil kræves der: strukturundersøgelser; sammenlignende genom- og proteom-analyser; udvikling af nye, brugervenlige databehandlingsmetoder til indsamling af, søgning og fortolkning af genomiske og funktionelle data; udvikling af ekspressionssystemer, modelorganismer og mutante, transgene og hybride organismer; udvikling og anvendelse af beslægtede metoder inden for biokemi, biofysik, statistik og databehandling. Der vil blive lagt særlig stor vægt på at øge vores viden om og indsigt i de genetiske sygdomme. — Neurovidenskaber Målet med denne aktivitet er at skabe nye indsigter og bedre forståelse af de mekanismer, der styrer samspillet mellem de biologiske og psykologiske processer, så vi på dette grundlag kan udvikle nye metoder til diagnose (f. eks. billedteknik), forebyggelse og behandling af neurologiske og psykiatriske lidelser og åbne nye muligheder inden for undervisning og sygepleje og i edb-industrien. I denne forbindelse vil der blive lagt vægt på samarbejde og informationsudveksling med forskningsprogrammet »Human Frontier«. FTU-prioriteter: Indsigt i cellekommunikation, herunder indlærings- og hukommelsesmekanismerne; meka- nismerne for hjernens udvikling, for forstyrrelser i hjernens funktioner og for reparationen heraf samt de kliniske, epidemiologiske og sociale følger heraf. Hjerne-teori, datamatiseret neurovidenskab, neuro- informatik; menneskets adfærd, kognitiv og funktionel kortlægning af hjernen. Integrering af teoretiske og eksperimentelle metoder; integrering af grundforskning og klinisk forskning i udviklingen af innovative strategier for diagnose, forebyggelse og behandling, baseret på nye gentekniske, cellebiogiske, non-invasive, farmakologiske og psykologiske metoder. — Forskning i folkesundhed og sundhedstjenester F o r b e d r i n g a f s u n d h e d s t j e n e s t e r n e : Forbedring af de europæiske borgeres sundhed: forbedring af effektiviteten og omkostningseffektiviteten af aktioner til fremme af sundhed, medikoteknik og sundheds- pleje. Forbedring af sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; vurdering af sundhedsplejemodeller; skabelse af grundlaget for klinisk praksis og sundhedspolitik og undersøgelse af forskellene mellem medlemsstaternes sundhedspolitik. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/13 FTU-prioriteter: Forbedring af epidemiologisk metodologi; indkredsning af nye sundhedsfaktorer (herunder faktorer, der medfører uligheder på sundhedsområdet) og af de ætiologiske sygdomsfaktorer på grundlag af fælles metoder og sammenlignende forskning. De socioøkonomiske og organisatoriske aspekter ved forebyggelse og sundhedspleje: erhvervsmæssig udsætning for biologiske, kemiske og fysiske faktorer og for fysisk og mentalt stress. B e k æ m p e l s e a f n a r k o t i k a r e l a t e r e d e p r o b l e m e r : Forebyggelse og afhjælpning af sundhedsproble- mer som følge af narkotikamisbrug gennem indkredsning af de psykologiske og socioøkonomiske faktorer, der fører til brug eller misbrug af narkotika, gennem øget indsigt i de sundhedsmæssige og sociale konsekvenser på lang sigt og gennem mere effektive behandlingsstrategier. FTU-prioriteter: Sammenligning og analytisk forskning i de biologiske og sociale årsager til, i risikofakto- rerne for og i virkningerne af narkotikaafhængighed og -misbrug; psykologiske og socioøkonomiske aspekter ved narkotikamisbrug; sundhedsvirkningerne på lang sigt af anvendelsen af narkotika; detektion og profilering af og biologisk kontrol med narkotika. — Undersøgelse af problemer i tilknytning til biomedicinsk etik og bioetik under hensyntagen til de grundlæggende menneskelige værdier Målet er at indkredse de etiske, juridiske og sociale spørgsmål, der opstår ikke alene som følge af den biomedicinske og biologiske forskning, men også som følge af den videnskabelige og teknologiske udvikling mere generelt, så vi kan forstå og besvare de spørgsmål, der optager offentligheden, og analysere de etiske aspekter af juridiske og regulerende foranstaltninger. FTU-prioriteter: De etiske aspekter ved forskning i biovidenskaberne og anvendelsen af resultaterne heraf på dyr, planter og miljøet (1). — Undersøgelse af de socioøkonomiske aspekter ved biovidenskaberne og -teknologierne ud fra et bæredygtighedsperspektiv (virkningerne for samfund, økonomi og beskæftigelse) Konkurrencedygtighed og bæredygtig udvikling vil tilsammen skabe grundlaget for fremtidens velfærd og beskæftigelse i EU og således sikre de europæiske borgere en bedre livskvalitet. Disse to mål kan kun forenes, hvis der tages behørigt hensyn til samspillet mellem teknologi, miljø og samfund, og hvis den nye viden løbende integreres i politikken for bæredygtig udvikling. Den socioøkonomiske forskning tjener også til at højne kvaliteten i den offentlige debat, som bl. a. har været præget af den store interesse for anvendelsen af moderne bioteknologi. Lovgivning inden for (1) De forskningsaktiviteter, der gennemføres som led i dette program, skal være i overensstemmelse med de internationale konventioner og adfærdskodekser, navnlig Helsinki-erklæringen vedtaget af Verdenslægesammenslutningen. Forskningsaktiviteterne skal gennemføres under hensyntagen til: Europa-Rådets europæiske konvention om menneske- rettigheder og biomedicin; udtalelserne fra den rådgivende gruppe vedrørende bioteknologiens etiske aspekter (1991–1996) og udtalelserne fra den europæiske gruppe vedrørende de etiske aspekter ved videnskab og ny teknologi (fra 1998); den universelle erklæring om det humane genom og menneskerettighederne (UNESCO af 11. november 1997) og resolutionerne fra WHO samt EF’s lovgivning (Rådets direktiv af 26. januar 1965 og af 20. maj 1975 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om farmaceutiske specialiteter (65/65/EØF og 75/319/EØF) — Rådets direktiv 86/609/EØF af 24. november 1986 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål). Dette program omfatter ikke forskning, som ændrer eller som tager sigte på at ændre menneskers genetiske arv ved at ændre kønsceller eller ved at gribe ind på et hvilket som helst stadium i embryonets udvikling, hvorved denne ændring kan gøres arvelig; programmet omfatter ikke forskning, der tager sigte på at skabe identiske individer gennem kloning, hverken ved deling af embryoner eller ved overførsel af cellekerner. Hvad dyreforsøg angår, anvendes principperne om erstatning med alternative metoder, mindskelse af antallet af dyr og optimering af forsøgene. Lidelser hos forsøgsdyrene skal undgås eller minimeres. Disse principper skal håndhæves særligt strengt, når det drejer sig om de dyrearter, der står mennesket nærmest. Dette program omfatter kun ændring af dyrs genetiske arv og kloning af dyr, hvis det tjener etisk forsvarlige formål, og hvis forskningen gennemføres under hensyntagen til dyrenes velfærd og den genetiske diversitet. Deltagerne i Fællesskabets forskningsprojekter skal efterleve den nationale lovgivning og de gældende adfærdskodekser og indhente godkendelse fra den relevante etiske komite´, inden FTU-aktiviteterne indledes. C 260/14 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 8. 98 biovidenskaberne har betydning for borgernes tillid og har dermed konsekvenser for den offentlige mening, som på sin side har stor indflydelse på beslutningstagerne. Forskningen skal bidrage til opstilling af strategier og modeller for bæredygtig udvikling og skabe et solidt videnskabeligt grundlag for en politik, der sikrer, at viden og teknologi fra biovidenskaberne kan udnyttes (herunder jobskabelsesmuligheder i bio-industrien). Det drejer sig om at få bedre indsigt i forholdet mellem videnskab og politik, herunder indsigt i meningsdannelsen om fordelene og farerne ved den teknologiske udvikling, og hvordan disse aspekter udmøntes i lovgivningen. FTU-prioriteter: Teknologivurdering; offentlighedens holdning; analyse af de sociale og økonomiske drivkræfter og de nye muligheder i bio-industrien; udvikling af indikatorer og videnbaser, der kan anvendes ved beslutningstagning og lovgivning; analyse af de sociale og økonomiske aspekter ved forholdet mellem biovidenskaber og -teknologi og politikken på områder som f. eks. industri, landbrug, fiskeri, miljø, bæredygtig udvikling og folkesundhed. c) STØTTE TIL FORSKNINGSINFRASTRUKTUR Mål At udvide adgangen til det europæiske forskningsnet på fællesskabsplan og sikre, at det udnyttes optimalt, og forbedre sammenhængen heri. At fremme udviklingen og udnyttelsen af FTU-infrastrukturerne til dækning af nye behov. Med henblik på at øge den europæiske merværdi og tilpasse indsatsen skal Fællesskabets støtte rettes mod: — tværnational samordning, integreret forvaltning af de eksisterende infrastrukturer, de særlige aspekter ved driften af disse infrastrukturer, adgangen hertil og forbedring heraf — samordning og supplering af nationale eller multinationale initiativer til at udvikle de infrastrukturer, der behøves på europæisk plan — sammenkobling i netværk af forskere og brugere gennem forskningsprojekter og uddannelsesaktiviteter koncentreret om egnede infrastrukturer, eller sammenslutning af flere partnere, som tilsammen fungerer som e´n tjenesteydelser — forbedring af kompatibiliteten mellem forskellige systemer med henblik på hurtig og effektiv integrering af strukturer og ressourcer. Infrastrukturtyper — Biologiske data og samlinger af biologiske materialer. Databaser, informationstjenester og ekspertnet på det biologiske område; store anlæg til undersøgelse af biologiske strukturer; samlinger af genetisk materiale og levende og ikke-levende prøver, opdræt af dyr, der kan bruges som modeller for humane sygdomme. — Strukturer for klinisk forskning, herunder præklinisk forskning og kliniske undersøgelser. — Infrastrukturer til forskning i akvakultur og fiskeri. 18. 8. 98 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 260/15 BILAG III SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR SÆRPROGRAMMETS GENNEMFØRELSE Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de indirekte FTU-aktioner, der er fastlagt i bilag II og IV til femte rammeprogram. Endvidere finder følgende særlige bestemmelser for særprogrammet anvendelse: 1. Ledsageforanstaltninger Ledsageforanstaltningerne består navnlig i: — undersøgelser til støtte for særprogrammet, herunder forberedelse af fremtidige aktiviteter — udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper eller videnskabelige eller tekniske sammenkomster — brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser, navnlig med henblik på at foretage den undersøgelse af særprogrammet, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram, den eksterne evaluering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, evalueringen af de indirekte FTU-aktioner eller opfølgningen af deres gennemførelse — formidling, oplysning og kommunikation, herunder videnskabelige publikationer, udnyttelse af resulta- ter, teknologioverførsel, tilskyndelse til finansiering af innovation og bistand med hensyn til beskyttelse af intellektuel ejendomsret — uddannelse i forbindelse med FTU relevant for særprogrammet, bortset fra Marie Curie-stipendier — støtte til oplysnings- og støtteaktiviteter til fordel for forskningsaktører, herunder SMV — brug af ekstern ekspertviden til indførelse af og adgang til tjenester og net med henblik på information om, bistand til eller fremme af forskning og innovation. 2. Koordineringsbestemmelser Kommissionen sørger — inden for programmet — for, at de indirekte FTU-aktioner indbyrdes supplerer hinanden, navnlig ved at gruppere dem omkring en fælles målsætning og ved at undgå dobbeltarbejde, under hensyntagen til legitime interesser hos forslagsstillerne til indirekte FTU-aktioner. Der sørges også for koordinering mellem aktionerne under særprogrammet og aktioner, der gennemføres under: — andre særprogrammer, der gennemføres under femte rammeprogram, — programmerne for forskning og uddannelse til gennemførelse af Rådets afgørelse 98/. /Euratom af. om et rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratom) indsats inden for forskning og uddannelse (1998–2002) — andre europæiske forskningsrammer som Eureka og Cost — andre fællesskabsinstrumenter, som er af interesse for forskningen, som Phare, Tacis, Meda, EIF, strukturfondene og EIB. Samordningen består i: i) indkredsning af fælles emner eller prioriteringer, som navnlig munder ud i: — udveksling af oplysninger — udførelse af arbejde, der er vedtaget i fællesskab, og som blandt andet indebærer fælles gennemfø- relse af en af de procedurer, der er omhandlet i artikel 9 i reglerne for deltagelse og formidling ii) omfordeling af forslag til indirekte FTU-aktioner mellem særprogrammer eller mellem et særprogram og et program for forskning og uddannelse


title: Nařízení Komise (ES) č. 1207/98 ze dne 10. června 1998, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2191/81 o poskytování podpory pro nákup másla neziskovými institucemi a organizacemi

eurovoc_concepts:
aid system
butter
intervention buying
non-profit organisation

text: 03/sv. 23 CS Úřední věstník Evropské unie 141 31998R1207 11. 6. 1998 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 166/37 NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1207/98 ze dne 10. června 1998, kterým se mění nařízení (EHS) č. 2191/81 o poskytování podpory pro nákup másla neziskovými institucemi a organizacemi KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ, s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, č. 804/68 ze dne s ohledem na nařízení Rady s mlékem 27. června 1968 o společné a mléčnými výrobky (1), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 1587/96 (2), a zejména na čl. 12 odst. 3 uvedeného naří- zení, (EHS) organizaci trhu vzhledem k tomu, že Řídící výbor pro mléko a mléčné výrobky nezaujal jeho předsedou, stanovisko ve stanovené lhůtě PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 vzhledem k tomu, že nařízení Komise (EHS) č. 2191/81 (3), naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2196/95 (4), stanoví poskytování podpory pro nákup másla neziskovými organiza- cemi a institucemi; že se s ohledem na současnou situaci na trhu s máslem a na úroveň prodeje ve smyslu tohoto nařízení je nezbytné snížit částku podpory; V čl. 2 odst. 1 prvním pododstavci nařízení (EHS) č. 2191/81 se částka „139 ECU“ nahrazuje částkou „105 ECU“. Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 10. června 1998. Za Komisi Franz FISCHLER člen Komise (1) Úř. věst. L 148, 28. 6. 1968, s. 13. (2) Úř. věst. L 206, 16. 8. 1996, s. 21. (3) Úř. věst. L 213, 1. 8. 1981, s. 20. (4) Úř. věst. L 221, 19. 9. 1995, s. 1


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1207/98 της Επιτροπής της 10ης Ιουνίου 1998 για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2191/81 περί της χορηγήσεως ενισχύσεως για την αγορά βουτύρου από μη κερδοσκοπικά ιδρύματα και οργανισμούς

text: 11. 6. 98 EL Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym L 166/37 JAMOMISLOS (EJ) aqih. 1207/98 TGS EPITQOPGS tgr 10gr Ioum(cid:148)ou 1998 cia tgm tqopopo(cid:148)gsg tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2191/81 peq(cid:148) tgr woqgc(cid:147)seyr emisw(cid:151)seyr cia tgm acoq(cid:145) bout(cid:151)qou ap(cid:149) lg jeqdosjopij(cid:145) idq(cid:151)lata jai oqcamislo(cid:151)r G EPITQOPG TYM EUQYPA(cid:136)JYM JOIMOTGTYM, (cid:130)womtar up(cid:149)xg: tg sumh(cid:147)jg cia tgm (cid:148)dqusg tgr Euqypa(cid:152)j(cid:147)r Joim(cid:149)tgtar, stasg tgr acoq(cid:145)r tou bout(cid:151)qou jai tir pyk(cid:147)seir b(cid:145)sei tou jamomislo(cid:151) auto(cid:151), pq(cid:146)pei ma leiyhe(cid:148) g em(cid:148)swusg· (cid:149)ti g epitqop(cid:147) diawe(cid:148)qisgr c(cid:145)kajtor jai cakajtojolij(cid:150)m pqo(cid:152)(cid:149)mtym dem diat(cid:151)pyse cm(cid:150)lg stgm pqohesl(cid:148)a pou (cid:149)qise o pq(cid:149)edq(cid:149)r tgr, tom jamomisl(cid:149) (EOJ) aqih. 804/68 tou Sulbouk(cid:148)ou, tgr 27gr Ioum(cid:148)ou 1968, peq(cid:148) joim(cid:147)r oqcam(cid:150)seyr acoq(cid:145)r stom tol(cid:146)a cakajtojolij(cid:150)m jai pqo(cid:152)(cid:149)mtym (1), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 1587/96 (2), jai id(cid:148)yr to (cid:145)qhqo 12 paq(cid:145)cqavor 3, c(cid:145)kajtor tym tou Ejtil(cid:150)mtar: ENEDYSE TOM PAQOMTA JAMOMISLO: (cid:129)qhqo 1 Sto (cid:145)qhqo 2 paq(cid:145)cqavor 1 pq(cid:150)to ed(cid:145)vio tou jamomislo(cid:151) (EOJ) aqih. 2191/81, to pos(cid:149) «139 Ecu» amtijah(cid:148)statai ap(cid:149) to pos(cid:149) «105 Ecu». (cid:149)ti o jamomisl(cid:149)r (EOJ) aqih. 2191/81 tgr Epitqop(cid:147)r (3), (cid:149)pyr tqopopoi(cid:147)hgje tekeuta(cid:148)a ap(cid:149) tom jamomisl(cid:149) (EJ) aqih. 2196/95 (4), pqobk(cid:146)pei tg woq(cid:147)cgsg emisw(cid:151)seyr cia tgm acoq(cid:145) bout(cid:151)qou ap(cid:149) lg jeqdosjopij(cid:145) idq(cid:151)lata jai oqcamislo(cid:151)r· (cid:149)ti, kalb(cid:145)momtar up(cid:149)xg tgm paqo(cid:151)sa jat(cid:145)- (cid:129)qhqo 2 O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r aqw(cid:148)fei ma isw(cid:151)ei tgm (cid:146)bdolg gl(cid:146)qa ap(cid:149) tg dglos(cid:148)eus(cid:147) tou stgm Ep(cid:148)sglg Evgleq(cid:148)da tym Euqypa(cid:152)j(cid:150)m Joimot(cid:147)tym. O paq(cid:150)m jamomisl(cid:149)r e(cid:148)mai desleutij(cid:149)r yr pqor (cid:149)ka ta l(cid:146)qg tou jai isw(cid:151)ei (cid:145)lesa se j(cid:145)he jq(cid:145)tor l(cid:146)kor. Bqun(cid:146)kker, 10 Ioum(cid:148)ou 1998. Cia tgm Epitqop(cid:147) Franz FISCHLER L(cid:146)kor tgr Epitqop(cid:147)r (1) EE L 148 tgr 28. 6. 1968, s. 13. (2) EE L 206 tgr 16. 8. 1996, s. 21. (3) EE L 213 tgr 1. 8. 1981, s. 20. (4) EE L 221 tgr 19. 9. 1995, s. 1