title: Kommissionens förordning (EG) nr 1201/98 av den 10 juni 1998 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 166/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 6. 98 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 1201/98 av den 10 juni 1998 om fastställande av exportbidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1785/81 av den 1 juni 1981 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1599/96 (2), särskilt artikel 19. 4 första stycket a, och med beaktande av följande: I artikel 19 i förordning (EEG) nr 1785/81 föreskrivs att skillnaden mellan prisnoteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som räknas upp i artikel 1. 1 a i samma förordning och priserna för dessa produkter inom gemenskapen får täckas av ett export- bidrag. I förordning (EEG) nr 1785/81 föreskrivs att när export- bidrag för vitsocker och råsocker som exporteras i odena- turerat och obearbetat skick fastställs måste hänsyn tas till sockersituationen i gemenskapen och på världsmark- naden, och särskilt till de pris- och kostnadsfaktorer som anges i artikel 17a i den förordningen. I samma artikel föreskrivs att hänsyn även skall tas till den ekonomiska aspekten av den föreslagna exporten. Exportbidraget för råsocker måste fastställas i förhållande till standardkvaliteten. Denna definieras i artikel 1 i rådets förordning (EEG) nr 431/68 av den 9 april 1968 om fastställande av en standardkvalitet för råsocker samt av gemenskapens gränsövergångsställe för beräkning av cif- pris för socker (3), ändrad genom förordning (EG) nr 3290/ 94 (4). Dessutom bör detta exportbidrag fastställas i enlighet med artikel 17a. 4 i förordning (EEG) nr 1785/81. Kandisocker definieras i kommissionens förordning (EG) nr 2135/95 av den 7 september 1995 om tillämpningsfö- reskrifter för beviljande av exportbidrag vid sockerex- port (5). Det exportbidrag som beräknas på detta sätt för socker som innehåller arom- eller färgtillsatser måste till- lämpas på sackarosinnehållet och följaktligen fastställas per 1 % av innehållet. Situationen på världsmarknaden eller vissa marknaders särskilda krav kan göra det nödvändigt att variera export- bidraget för socker efter destinationen. I särskilda fall får exportbidraget fastställas genom andra rättsakter. De representativa marknadskurser som definieras i artikel 1 i rådets förordning (EEG) nr 3813/92 (6), senast ändrad genom förordning (EG) nr 150/95 (7), används för att räkna om belopp uttryckta i tredje länders valutor och som grundval för fastställande av jordbruksomräknings- kurserna i medlemsstaternas valutor. Närmare bestäm- melser för tillämpningen och fastställande av dessa omrä- förordning kningskurser (EEG) nr 1068/93 (8), senast ändrad genom förordning (EG) nr 961/98 (9). i kommissionens föreskrivs Exportbidraget måste fastställas varannan vecka. Det får ändras under mellantiden. Tillämpningen av de bestämmelser som föreskrivs ovan på den nuvarande situationen på sockermarknaden, särskilt på prisnoteringar eller priser på socker inom att gemenskapen och på exportbidraget bör vara det som anges i bilagan till denna förordning. världsmarknaden innebär De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga från Förvaltningskommittén för socker. med yttrandet HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Exportbidragen för de produkter som räknas upp i artikel 1. 1 a i förordning (EEG) nr 1785/81 och som exporteras i odenaturerat och obearbetat skick skall vara de belopp som anges i bilagan till den här förordningen. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 11 juni 1998. (1) EGT L 177, 1. 7. 1981, s. 4. (2) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 43. (3) EGT L 89, 10. 4. 1968, s. 3. (4) EGT L 349, 31. 12. 1994, s. 105. (5) EGT L 214, 8. 9. 1995, s. 16. (6) EGT L 387, 31. 12. 1992, s. 1. (7) EGT L 22, 31. 1. 1995, s. 1. (8) EGT L 108, 1. 5. 1993, s. 106. (9) EGT L 135, 8. 5. 1998, s. 5. 11. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 166/9 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 10 juni 1998. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen till kommissionens förordning av den 10 juni 1998 om fastställande av exportbidragen för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick BILAGA Produktnummer 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 1701 91 00 9000 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 Bidragsbelopp (cid:190) ecu/100 kg (cid:190) 40,92 41,20 40,92 41,20 (1) (1) (2) (1) (1) (2) (cid:190) ecu/1 % sackaros × 100 kg (cid:190) 0,4448 (cid:190) ecu/100 kg (cid:190) 44,48 44,79 44,79 (cid:190) ecu/1 % sackaros × 100 kg (cid:190) 1701 99 90 9100 0,4448 (1) Tillämpligt på råsocker med utbyte på 92 %. Om utbytet är ett annat än 92 % skall det tillämpliga exportbidraget beräknas i enlighet med bestämmelserna i artikel 17a. 4 i förordning (EEG) nr 1785/81. (2) Fastställande upphävt genom kommissionens förordning (EEG) nr 2689/85 (EGT L 255, 26. 9. 1985, s. 12), ändrad genom förordning (EEG) nr 3251/85 (EGT L 309, 21. 11. 1985, s. 14)


title: Komission tiedonanto - Osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden ja yhdistysten tai säätiöiden neuvoa-antavan komitean kokoonpano

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
association
cooperative
foundation
mutual assistance scheme

formats: html pdf print

text: C 192/2 FI(cid:218) Euroopan yhteis‰jen virallinen lehti 19. 6. 98 Osuuskuntien, keskin…isten yhti‰iden ja yhdistysten tai s……ti‰iden neuvoa(cid:220)antavan komitean kokoonpano (98/C 192/02) komissio on p……tt…nyt 10 p…iv…n… kes…kuuta 1998 tekem…ll……n p……t‰ksell… nimitt…… osuuskun(cid:220) tien, keskin…isten yhti‰iden, yhdistysten ja s……ti‰iden neuvoa(cid:220)antavan komitean kolmivuotis(cid:220) kaudeksi(cid:216)(˛) varsinaisiksi j…seniksi ja varaj…seniksi seuraavat henkil‰t: OSUUSKUNNAT KESKIN´ISET YHTIˆT YHDISTYKSET TAI S´´TIˆT Varsinaiset j…senet Varsinaiset j…senet BONELLA Alessandro CORNELLY Marc(cid:220)Henry FAURA I(cid:253)aki MATHIS Agn(cid:127)s MATTSSON Elisabeth PAPAGIORJU Konstantinos TYRELL John WALKER Peter DINER Alexandre DURANTON Maurice HAMILTON Geert Jan LANDAU Dennis MAZZOLI Enea SANZ VALD^S Jer(cid:246)nimo SELLITSCH Siegfried WITHERS Stephen Varsinaiset j…senet ALIX Nicole ASCANI Giovanni CABRA de la LUNA Miguel @ngel de GRAAF Herbert GAINES Adam IOVENE Nuccio MEL(cid:228)CIAS Vitor SVENSSON Raymond Varaj…senet Varaj…senet Varaj…senet CANAVEIRA de CAMPOS Manuel GRAC(cid:228)A ARELLANO Antonio KLEMMEN Josef KUISMA Jouko PARPAIX Calixte SCHL˜TER Rainer TIXATOR Mich(cid:127)le W˜LKER Hans(cid:220)Detlef BAERENTSEN Jens KRAUS Alexandros LINDSTRˆM Birgitta MOREAU H~l(cid:127)ne RETO Mariana SCHMEINCK Wolfgang SCHMITZ Michel WOHLNER Ellis CHARHON Francis DAVID Anne DE SCHRYVER Daniel FAURE Emmanuelle MANCINI Stefania MECKING Christopher MARTOS Fernando WEIDEL Christiana (˛)(cid:217)Neuvoa(cid:220)antava komitea on perustettu 13 p…iv…n… maaliskuuta 1998 tehdyll… p……t‰ksell… 98/215/EY


title: Förslag till rådets beslut om delprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom området skydd av ekosystem (1998-2002)

eurovoc_concepts:
EU programme
energy policy
innovation
quality of the environment
research and development
research expenditure (EU)

text: C 260/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 Förslag till rådets beslut om delprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998–2002) inom området skydd av ekosystem (98/C 260/04) (Text av betydelse för EES) KOM(98) 305 slutlig — 98/0180(CNS) (Framlagt av kommissionen den 10 juni 1998) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europe- iska gemenskapen, särskilt artikel 130i. 4 i detta, randet av Fjärde ramprogrammet, har kommissionen låtit genomföra en extern utvärdering. Denna utvärdering, de slutsatser den innehåller samt kommissionens kommenta- rer har sänts till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommitte´n och Regionkommitte´n. med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande, Kommitte´n för vetenskaplig och teknisk forskning har hörts beträffande delprogrammens vetenskapliga och tekniska innehåll som behandlas i det arbetsdokument som kommissionen antog den 5 november 1997 (3). med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitte´ns yttrande, och av följande skäl: Genom beslut nr. /98/EG (1) antog Europaparlamentet och rådet Femte ramprogrammet för Europeiska gemen- skapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration för perioden 1998–2002, i vilket bland annat de aktiviteter fastställs som skall genomföras inom området skydd av ekosys- tem. (FoTU) I artikel 130i. 3 i fördraget fastställs att ramprogrammet skall genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhetsområde som ingår i ramprogram- met, och att varje särskilt program skall innehålla de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga. I enlighet med artikel 4. 2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om Fjärde ramprogrammet for Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994–1998) (2), och artikel 4. 2 i rådets beslut om de särskilda programmen för genomfö- I enlighet med artikel 130j i fördraget är bestämmelserna i rådets beslut 98/. /EG av den. om bestämmelser om deltagande av företag, forskningscentrer och universitet och om spridning av forskningsresultat (4) (nedan kallade ”regler för deltagande och spridning”) tillämpliga på detta delprogram och gör det möjligt för Gemensamma forskningscentret att delta i indirekta åtgärder som omfattas av delprogrammet. Utöver det samarbete som omfattas av avtalet om Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet eller av associa- tionsavtal kan samarbete med tredje land och internatio- nella organisationer, bland annat i enlighet med artikel 130m i fördraget, komma att visa sig vara av nytta i samband med genomförandet av delprogrammet. Genomförandet av detta program omfattar också åtgär- der och metoder för att främja, sprida och fullt ut utnyttja forskningsresultat, i synnerhet till förmån för små och medelstora företag, samt åtgärder som främjar fri rörlighet och utbildning för forskare. (1) Gemensam ståndpunkt (EG) nr 31/98, antagen av rådet den 23 mars 1998 (EGT C 178, 10. 6. 1998, s. 49). (2) EGT L 126, 18. 5. 1994, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 2535/97/EG (EGT L 347, 18. 12. 1997, s. 1). (3) KOM(97) 553 slutlig. (4) KOM(97) 587 slutlig (EGT C 40, 7. 2. 1998, s. 14). 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/49 I enlighet med de mål som fastställs i första handlingspla- nen för innovation skall Femte ramprogrammets forsk- ningsverksamhet i större utsträckning inriktas på innova- tion. De har fastställts i enlighet med de grundläggande princi- per och de tre kategorier av urvalskriterier som omfattas av bilaga I till beslutet om Femte ramprogrammet. Det är viktigt att dels följa programmets utveckling i syfte att vid behov anpassa det till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen inom detta område, och dels vid en lämplig tidpunkt låta genomföra en oberoende utvärde- ring av programmets genomförande. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 I enlighet med artikel 3. 1 i beslutet om Femte rampro- grammet antas härmed delprogrammet för skydd av ekosystem (nedan kallat ”delprogrammet”) för perioden från och med [datum för detta programs antagande] till och med den 31 december 2002. Artikel 2 1. I enlighet med bilaga III till Femte ramprogrammet uppgår de medel som bedöms nödvändiga för genomfö- randet av delprogrammet (de budgeterade medlen) till 2 320 miljoner ecu, varav maximalt 6,30 % får anslås till kommissionens administrationskostnader. 2. Vid urvalet av de FoTU-åtgärder som skall vidtas kommer de urvalskriterier som anges i artikel 10 i reglerna för deltagande och spridning att tillämpas i överensstämmelse med dessa principer och kriterier. Dessutom skall ett urvalskriterium som särskilt gäller för detta delprogram tillämpas, nämligen att deltagande från näringslivet i åtgärder med kostnadsdelning skall vara adekvat med tanke på aktivitetens art. I samband med programmets genomförande, inbegripet det arbetsprogram som anges i artikel 5. 1, skall alla dessa kriterier respekteras, även om de kan få olika stor tyngd från fall till fall. 3. Reglerna för deltagande och spridning gäller för detta delprogram. 4. Reglerna för gemenskapens finansiella deltagande i delprogrammet fastställs i artikel 4 i beslutet om Femte ramprogrammet. 5. De indirekta åtgärder som omfattas av delprogram- met definieras i bilagorna II och IV till beslutet om Femte ramprogrammet. Särskilda bestämmelser för genomförandet av delpro- grammet fastställs i bilaga III. 2. En vägledning för fördelningen av de budgeterade medlen finns i bilaga I. Artikel 4 3. Av dessa medel anslås — 440 miljoner ecu för perioden 1998–1999, och — 1 880 miljoner ecu för perioden 2000–2002. Vid behov skall dessa belopp anpassas till de förutsätt- ningar som anges i artikel 3. 3 i Femte ramprogrammet. 4. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår med hänsyn till de vetenskapliga och tekniska mål och de prioriteringar som fastställs i detta beslut och de resurser som finns tillgängliga inom den fleråriga budgetplanen. Med hänseende till de kriterier som fastställs i artikel 3, de vetenskapliga och tekniska målen och de prioriteringar som fastställs i bilaga II skall kommissionen a) i enlighet med artikel 5. 1 i beslutet om Femte rampro- grammet utvärdera utvecklingen av delprogrammet och vid behov lägga fram förslag om anpassning, och b) låta genomföra den externa utvärdering som avses i artikel 5. 2 i beslutet om Femte ramprogrammet av de verksamheter som bedrivits inom de områden som omfattas av delprogrammet. Artikel 5 1. Kommissionen skall upprätta ett arbetsprogram i vil- ket följande skall anges närmare: Artikel 3 a) Innehållet i bilaga II. 1. Detta delprograms allmänna riktlinjer, vetenskapliga och tekniska mål samt prioriteringar beskrivs i bilaga II. b) Den preliminära genomförandeplanen för delpro- grammet. C 260/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 c) Metoderna för samordning enligt bilaga III. Artikel 7 d) Vid behov, urvalskriterierna samt hur de kommer att tillämpas i de olika indirekta FoTU-åtgärderna. Arbetsprogrammet skall vid behov uppdateras. 2. För genomförandet av de indirekta FoTU-åtgärderna kommer kommissionen, utgående från arbetsprogrammet, att inleda de förfaranden som avses i reglerna för delta- gande och spridning, främst ansökningsomgångar. 1. Programkommitte´n skall yttra sig om de åtgärder som avses i artikel 6. 3 inom en tidsfrist som ordföranden får bestämma med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall avges med den majoritet som enligt artikel 148. 2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemsstaternas röster skall vid omröstning i kommitte´n vägas på det sätt som anges i den artikeln. Ordföranden får inte rösta. Kommissionen skall anta de åtgärder som föreslås om de överensstämmer med kommitte´ns yttrande. Artikel 6 1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet. Om förslaget inte är förenligt med kommitte´ns yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet. 2. En programkommitte´ bestående av företrädare för medlemsstaterna och med kommissionens företrädare som ordförande bistår kommissionen. Om rådet inte har fattat något beslut inom sex veckor från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas. 3. Kommissionens företrädare skall inför programkom- mitte´n lägga fram förslag till åtgärder i följande fall: — Vid upprättandet och uppdateringen av det arbetspro- gram som avses i artikel 5. 1. — Vid utfärdandet av mandat för den utvärdering av gemenskapens verksamhet som avses i artikel 5. 2 i beslutet om Femte ramprogrammet. — Vid alla förändringar av den vägledning för för- delning av de budgeterade medlen som återfinns i bilaga I. 2. Kommissionen skall regelbundet informera kommit- te´n om delprogrammets utveckling och i synnerhet till- handahålla upplysningar om resultaten av utvärderingen och urvalet av de indirekta FoTU-åtgärderna. Artikel 8 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/51 BILAGA I VÄGLEDNING FÖR FÖRDELNING AV BUDGETERADE MEDEL Åtgärdstyp Totalt a) Nyckelåtgärder i) Hållbar förvaltning av vatten och vattenkvalitet ii) Globala förändringar, klimat och biologisk mångfald iii) Hållbar förvaltning av marina ekosystem iv) Morgondagens stad och kulturarvet v) Renare energi, inklusive förnybara energikällor vi) Ekonomisk och effketiv energi för ett konkurrenskraftigt Europa b) Forskning och verksamhet för teknisk utveckling av generisk art c) Stöd till infrastruktur för forskning 89,7 % 15,1 % 17,2 % 6,5 % 8,6 % 19,4 % 22,9 % 6,0 % 4,3 % Totalt 2 320 miljoner ecu BILAGA II ALLMÄNNA RIKTLINJER, VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA MÅL SAMT PRIORITERINGAR INLEDNING Forskning, teknisk utveckling och demonstration (FoTU) inom områdena energi, miljö och hållbar utveckling är av avgörande betydelse för den europeiska befolkningens välfärd och för genomförandet av unionens politik. Genom att utnyttja de kunskaper och den teknik som tas fram genom detta program kommer man att kunna uppfylla många sociala och ekonomiska behov och därmed bereda vägen för ekonomisk utveckling samtidigt som miljöintressena tillvaratas. Detta kommer att leda till att det bildas nya marknader som genererar tillväxt och arbetstillfällen. Man kommer att kunna garantera en tillförlitlig och konkurrenskraftig energiförsörjning och kraven på energieffektivitet kommer att kunna uppfyllas. Program- mets resultat kommer att ligga till grund för gemenskapens politik eller leda till internationella åtaganden på miljöområdet. I synnerhet innebär tillämpningen av Kyotoprotokollet ett akut behov av forskning, teknisk utveckling och demonstration inom vissa områden. Programmet förespråkar tvärvetenskapliga ansatser med inriktning på problem med en europeisk dimension vars lösning kräver nya vetenskapliga och tekniska framsteg. Människans samverkan med ekosystemet är av avgörande betydelse. I samband med projektens genomförande är det därför viktigt att finna en lämplig balans mellan naturvetenskapliga frågor och samhällsfrågor. Föresatsen är att angripa de viktigaste problemen med hjälp av samtliga FoTU-aktiviteter alltifrån grundforskning till demonstrationsprojekt och genom att använda lämpliga instrument (t. ex. arrangemang för finansiering av projektförslag som omfattar alla olika typer av forskningsaktiviteter). Syftet är att uppnå bättre kunskap om hur naturens system och processer fungerar, och hur de samverkar med mänsklig aktivitet, för att kunna ta fram ny teknik och nya redskap som gör det möjligt att avancera ytterligare mot en hållbar utveckling. C 260/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 Programmets strategiska mål Det strategiska målet är att bidra till en hållbar utveckling genom att koncentrera insatserna till ett antal nyckelåtgärder som är avgörande för välfärden och den ekonomiska konkurrenskraften i Europa. Den snabba utvecklingen inom vetenskap och teknik på miljöområdet kommer att leda till bättre livskvalitet och främja tillväxt, konkurrenskraft, utveckling och sysselsättning samtidigt som hänsyn tas till en hållbar resursanvändning och miljöskydd. Nya, hållbara energisystem och energitjänster i Europa och gemensamma ansträngningar för att nå fram till en miljövänlig och hållbar global utveckling kommer att leda till en säkrare och mer diversifierad energiförsörjning, billiga energitjänster av hög kvalitet, stärkt industriell konkurrenskraft och mindre miljöpåverkan. Ett innovativt tillvägagångssätt som grundar sig på två huvudprinciper bör användas för att angripa de komplexa samhällsbetingade problemen. Aktiviteterna bör vara sektorsövergripande och tvärvetenskapliga och i största möjliga utsträckning involvera de viktigaste intressenterna, dvs. offentlig-privata partnerskap och slutanvändare inom handel och industri samt beslutsfattare. Aktiviteterna bör vara inriktade på att lösa strategiska problem och endast de förslag som kan uppvisa ett klart regionalt, europeiskt eller globalt intresse kommer att beaktas. Europeisk FoTU har fått ett stort inflytande inom flera områden. Europa bör behålla denna ledande ställning och ligga kvar i spetsen för den nya utvecklingen. Inom andra områden ligger det i samhällets, handelns och industrins intresse att nya framsteg görs. Projekten inom forskning, teknisk utveckling och demonstration skall vara inriktade på sex nyckelåtgärder, nämligen förvaltning av vattenresurserna och vattenkvaliteten, globala förändringar, klimat och biologisk mångfald, integrerad och hållbar förvaltning av havets tillgångar, morgondagens stad och kulturarvet, renare energi främst utvunnen ur förnybara energikällor, och ekonomisk och effektiv energi för ett konkurrenskraftigt Europa. Detta program omfattar dessutom allmän verksamhet med inriktning på bekämpning av naturkatastrofer, utveckling av teknik för satellitobservationer av jorden, socioekonomiska aspekter förbundna med miljö och energi mot bakgrund av en hållbar utveckling (konsekvenser för samhället, ekonomin och sysselsättningen). Särskild uppmärksamhet skall också ägnas åt att underhålla, förbättra och utvidga tillgången till europeiska FoTU-infrastrukturer och -anläggningar vilka är oumbärliga för att bedriva frontforskning inom miljöområdet. Socioekonomiska behov: Samhället ställer allt högre krav på levnadsförhållanden, säkerhet och utnyttjande av begränsade resurser, särskilt säkert och effektivt tillhandahållande av energi och energitjänster. För att upprätthålla en allmän standard och för miljöns skull är det viktigt att ha tillgång till ren energi. Vatten har ett ekonomiskt och strategiskt värde. Befolkningstillväxten, den allt intensivare resursanvändningen per invånare, de eko- nomiska marknadernas globalisering och de naturliga variationerna i naturens olika system leder till allvarliga miljöproblem eller fördjupar redan befintliga problem. Havet är en viktig handelsled i Europa och har stor betydelse för turismen, men det används också som slutbehållare för flera av den mänskliga aktivitetens biprodukter. Städerna och deras kulturarv är det sociala, kulturella och ekonomiska livets centrum för 80 % av invånarna i Europa. Dessa fundamentala samhällsproblem kan inte lösas om man inte parallellt med den tekniska utvecklingen analyserar och tar hänsyn till de socioekonomiska samman- hangen. Europeiskt mervärde: Miljöproblemen och effekterna på miljön av energinät, energisystem och energitjänster är, på samma sätt som en miljömässigt hållbar utveckling, frågor som man måste ta sig an på ett övergripande sätt, och den europeiska nivån är därför den mest lämpliga. Många av dessa frågor och utmaningar är därför gemensamma för alla medlemsstater och de flesta av aktiviteterna i detta program har en dimension som inte bara är europeisk utan även global. Genom att mobilisera resurser och koncentrera ansträngningarna mot vissa huvudmålsättningar kommer programmet därför att utgöra ett viktigt europeiskt bidrag till internationella initiativ och program. För att angripa de mycket allvarliga problem som unionen står inför krävs FoTU-verksamhet i form av europeiskt samarbete och samordning av den kunskap som finns på skilda håll i Europa. Detta tillsammans med den standardförberedande forskningen innebär att det finns ett 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/53 verkligt europeiskt mervärde i de ansträngningar som görs för att utarbeta lämpliga regelverk, som t. ex. i arbetet efter Kyoto. Europas konkurrenskraft: Det går inte att uppnå en hållbar utveckling om man inte lyckas förena de olika intressen som utgörs av de ekonomiska målen teknisk utveckling, konkurrenskraft och tillväxt å ena sidan, och av samhällets strävan mot livskvalitet, sysselsättning, säkerhet och hälsa samt oförstörd miljö å andra sidan. Denna utmaning måste ses mot bakgrund av de stora strukturella och demografiska förändringarna och globaliseringen av ekonomin. Genom att förbättra vår livskvalitet och genom att bryta bandet mellan ekonomisk tillväxt och miljöförstöring kan vi bidra till att stärka konkurrenskraften och skapa sysselsättning i Europa. All typ av ekonomisk verksamhet kräver en säker och effektiv energiförsörjning och säkra och effektiva energitjänster. Det är viktigt för sysselsättningen att elleverantörer och anläggningar för energiutvinning är konkurrenskraf- tiga på världsmarknaden. Inom många av de områden som omfattas av detta program finns det stora möjligheter att utnyttja resultaten globalt vilket kan bidra till att stärka den ekonomiska konkurrenskraften och skapa sysselsättningstillfällen. Detta gäller särskilt vattenindustrin, teknik för förnybar energi och rationell energiförbrukning. HUR PROGRAMMET KOMPLETTERAR OCH ANKNYTER TILL ÖVRIGA PROGRAM Samverkan, samordning och komplettering med och mellan de olika nyckelåtgärderna i detta program uppmuntras. Det gäller också i förhållande till motsvarande åtgärder inom ramen för andra program, bl. a. Gemensamma forskningscentrets åtgärder. Samordningen med andra tematiska program grundar sig på vissa principer. De åtgärder som företas inom programmet Livskvalitet och förvaltning av bioresurserna kommer att inrikta sig på epidemiologisk forskning i förhållande till miljö- och klimatförändringar, medan det här programmet kommer att ägnas åt klimatförändringarnas effekter på människors hälsa. Åtgärderna inom programmet Utveckling av ett användarvänligt informationssamhälle skall inriktas på utveckling av informationsteknik, medan det här programmet syftar till att anpassa och integrera denna teknik i tillämpningar. Åtgärderna inom programmet Främjande av konkurrenskraftig och hållbar tillväxt kommer att koncentreras kring utveckling av material och generisk teknik, och kring hantering av industriavfall på produktionsplatsen, medan åtgärderna i det här programmet inriktas på integrering, tillämpning och demonstration av teknik och material för användning i energi- eller tätortssammanhang samt på att ta fram dessa och utveckla dem med hänsyn till specifika behov för användning som anknyter till tätorter eller kulturarv, och hantering av industriavfall utanför produktionsplatsen. Samverkan med nyckelåtgärder inom andra program kräver arrangemang för att undvika dubbelarbete. Sådan samverkan kommer att bli aktuell främst inom områdena hälsa, kost och miljöfaktorer (klimatför- ändringar och luftförorening), hållbar utveckling inom jordbruk och fiske (marina ekosystem), system och tjänster för medborgaren (teknik för jordobservation och nät för energidistribution), marktransport och marinteknik (marina ekosystem, transport och utvinning av kolväten under vatten), hållbar rörlighet och intermodal transport (tätortsmiljö) och innovation vad gäller produkter, processer och produktionsorganisa- tion (avfall från tätorter, industrimaterial och industriprodukter). Denna typ av samordning och komplettering kommer också att bevakas i förhållande till ramprogrammets övergripande aktiviteter. — Det är viktigt med internationellt samarbete på global nivå med internationella organ och även med forskningsvärlden och kommersiella och industriella aktörer i tredje land. Sådant samarbete är en förutsättning för att lösa de många gränsöverskridande miljöproblem som omfattas av internationella konventioner och program. Samarbete krävs också för att komma till rätta med miljöeffekterna av energipolitiken och det ömsesidiga beroendet mellan länderna i fråga om energiförsörjning. Det är också viktigt med nära kontakter med ansökarländerna i Centraleuropa för att etablera samarbete kring vissa forskningsaktiviteter som berör gemensamma problem och som därför är öppna för deltagande från tredje land och internationella organisationer. Inriktningen kommer fortfarande att vara områden av gemensamt intresse och samarbete särskilt global förändring och anknytande problem med hjälp av utveckling och användning av arrangemang som t. ex. det europeiska forskningsnätet för global förändring. Samordning kommer också ske med programmet Bekräftelse av gemenskapsforskningens internationella roll. Inom ramen för detta program planeras aktiviteter som är av särskilt regionalt C 260/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 intresse för de berörda icke-medlemsstaterna. Juridiska personer från tredje land och internationella organ kan delta i programmet enligt de prioriteringar och mål som ställs upp i programmet Bekräftelse av gemenskapsforskningens internationella roll. För detta gäller reglerna för deltagande och spridning av resultaten, och de bestämmelser som framgår av bilaga IV till det här programmet. De möjligheter som ges genom Cost och Eureka bör utnyttjas. Det bör även förekomma samarbete med internationella organisationer för att uppnå samverkan mellan aktiviteterna och projekten inom ramen för detta program och den forskningsverksamhet som finansieras nationellt. När det gäller samverkan med Eureka kan vissa prioriterade ämnen av gemensamt intresse utvecklas inom ramen för nyckelåtgärder. — De åtgärder som rör innovation samt små och medelstora företags deltagande kommer att ges särskild uppmärksamhet. Syftet är att minska avståndet mellan forskningsresultatens framtagning och dess faktiska användning för kommersiella syften och inom beslutsfattande. Små och medelstora företag uppmanas till att delta i all FoTU-verksamhet eftersom det är allmänt vedertaget att de har mycket att tillföra när det gäller innovation. Bidrag för förstudier kommer att ges för att främja de små och medelstora företagens deltagande i både FoTU-projekt med samarbete mellan näringslivet och den akademiska världen och i FoTU-samarbete när företagen inte själva förfogar över lämpliga forsknings- anläggningar. Det kommer att finnas en ”innovationsavdelning” som inriktar verksamheten på utveck- ling och tillämpning av resultaten från detta program. Den kommer också att fungera som en länk mellan den verksamhet vad gäller innovation som genomförs inom ramen för programmet ”Innovation och små och medelstora företags deltagande”. — Utbildning är fortfarande en viktig faktor för att åstadkomma ett vetenskapssamfund med tillräckliga kvalifikationer för att studera de ämnen som omfattas av detta program. Utbildning kommer att främjas genom programmet Marie Curie och tilläggsstipendier för utbildning samt påbyggnadskurser och specialkurser. Det är även önskvärt med överföring av personal och kunskap mellan samarbetspartner och inom konsortier, och i största möjliga mån utbyte mellan den offentliga och den privata sektorn. a) NYCKELÅTGÄRDER i) Hållbar förvaltning av vatten och vattenkvalitet Mål och FoTU-prioriteter Denna nyckelåtgärd syftar i första hand till att uppfylla ett av den europeiska befolkningens främsta krav, nämligen försörjning av vatten (särskilt dricksvatten) av god kvalitet till ett rimligt pris och i tillräckliga mängder utan att det stör ekosystemen. Forskningen skall i första hand inriktas på följande områden: — Bidrag till utveckling av integrerade metoder för förvaltning av vattenresurser och våtmarker, samt utveckling av behandlings- och reningsteknik. Målsättningarna är att ta fram sådan kunskap och teknik som är nödvändig för en rationell förvaltning av vattenresurserna, anpassa utbudet till efterfrågan under kostnadseffektiva och hållbara villkor, förbättra den vetenskapliga basen, metoderna och förvaltningshjälpmedlen för att få en bättre förståelse för hur systemen fungerar och för att nå fram till en integrerad vattenförvaltning och en hållbar användning av vattnet och våtmarkerna (avrinningsområden) inom ramen för den begränsade tillgången och med hänsyn till miljön och den socioekonomiska lönsamheten, utveckla teknik för förebyggande och behandling av vattenföroreningar, teknik för vattenrening och vattenanvändning samt teknik för rationell återanvändning av vatten (särskilt metoder som omfattar slutna system och tillförlitligheten hos distributions- och uppsamlingssystemen). FoTU-prioriteter: Metoder och hjälpmedel för en integrerad, kostnadseffektiv och hållbar förvaltning av vattenresurserna. Överföring av kunskap och kompetens till vattenanvändarna. Utveckling av tillämp- ningar i naturlig skala för hela Europa som stöd för unionens politik. Optimering av teknik för vattenbehandling och vattenrening för att erhålla dricksvatten. Teknik för minskning av vattenförbruk- ning och förorening. Behandling av avloppsvatten vid källan integrerad i processen. Rationell återan- vändning av vatten. Tillämpning av teknik som utnyttjar slutna system. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/55 — Teknik för att övervaka och förebygga föroreningar, samt för att skydda och förvalta grundvatten- och ytvattenresurserna. Målsättningarna är att identifiera och bedöma ytvattnets och grundvattnets tillstånd och utveckling sett ur både kvantitativ och kvalitativ synpunkt, och att identifiera och bedöma hur ekosystem i vatten och våtmarker fungerar, så att bättre förvaltning av dessa resurser kan uppnås. Detta innebär utveckling av bedömningsmetoder och metoder för behandling av föroreningar från smittade områden och avfallssta- tioner. FoTU-prioriteter: Förbättrade metoder för mätning av vattenmängden och vattnets kvalitet, metoder för analys av förorenande flöden och utveckling av metoder och integrerad bedömning av markförorenings- behandling. Avancerade prognosmodeller och prognosmetoder för bedömning av föroreningarnas konsekvenser. Uppdatering av kriterier för vattenkvalitet och indikatorer för utarbetande av vattenpoli- tik. — System för övervakning, varning och kommunikation. Målsättningen är att utveckla system som kan reagera inom olika tids- och rymdskalor, t. ex. system för tidig varning med direkt återkoppling till föroreningskällorna. FoTU-prioriteter: Övervakningssystem för punktkällor och diffusa källor för föroreningar och för de olika mottagarsystemen i miljön. System för styrning och datahantering, t. ex. uppspårning av läckage samt regnvattenförvaltning och system för bedömning av översvämningar och torka. — Teknik för reglering av vattenlager, samt teknik för arida och semiarida områden och områden som allmänt lider av vattenbrist. Målsättningen är att förbättra och skydda vattenresurser och vattenekosystem, optimera vattenförvalt- ningssystemen i regioner med vattenbrist och bättre kunna bemöta vattenbrist. FoTU-prioriteter: Samordnade metoder för avrinningsområden och vattentäkter som tar hänsyn till samspelet mellan politiska, sociala, ekonomiska och miljömässiga aspekter. Förbättrade system för förvaltning av vattenresurserna och förbrukning på gemenskapsnivå och på nationell, regional och lokal nivå som hjälpmedel för beslutsfattande. ii) Globala förändringar, klimat och biologisk mångfald Mål och FoTU-prioriteter Denna nyckelåtgärd syftar i första hand till att ta fram den vetenskapliga, tekniska och socioekonomiska bas som krävs för att genomföra gemenskapens politik i förhållande till förändringarna i miljön och för att bättre uppfylla de forskningsuppgifter som följer av internationella avtal på området hållbar utveckling. Samordning eftersträvas och forskningen skall i första hand inriktas på följande områden: — Att förstå, spåra, utvärdera och förutsäga förändringarna på global nivå. Insatserna skall inriktas på orsaker och verkan på europeisk och subregional nivå av särskilda globala förändringar, t. ex. klimatförändringar, uttunning av ozonlagret, minskad biologisk mångfald, förlust av bördig jord och naturlig livsmiljö och störningar av havens cirkulation. Uppmärksamhet bör också riktas mot naturliga och mänskliga fenomen mot bakgrund av ett hållbart utnyttjande av naturens resurser. FoTU-prioriteter: Följande aspekter med variationer: Atmosfärens sammansättning, uttunning av ozon- lagret och UVB-strålning. Biogeokemiska och hydrologiska cykler, biologisk mångfald, klimat, havens processer och havsytans nivå. Samband mellan klimatförändringar och frekvensen av extrema fenomen och deras omfattning. Socioekonomisk växelverkan och konsekvenser på naturresurserna och männi- skors hälsa. — Ökad kunskap om ekosystemen (mark och hav). Forskningen skall inriktas på följande: Växelverkan mellan ekosystemen och markytorna och markan- vändning, jord, vatten, luft och hav. Den biologiska mångfalden och klimatförändringarnas roll. Växelverkan mellan ekosystem. Biogeokemiska cykler. Storskalig markförsämring och ökenspridning. C 260/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 FoTU-prioriteter: Globala förändringsscenarier och effekter på ekosystemen (mark, vatten och hav) och konsekvenserna för livsmedelsförsörjningen och användningen av resurser. Bedömning av den biologiska mångfalden, inklusive förluster. Bedömning av vilka risker och konsekvenser som den globala föränd- ringen och klimatförändingen innebär för de viktigaste systemen eller för känsliga områden. Analys och kvantifiering av ekosystemens funktion inom det biogeokemiska kretsloppet. Modeller för markanvänd- ningen och trender vad gäller ökenspridning. — Scenarier och strategier för att förhindra och lindra globala förändringar och för anpassning till effekterna av sådana förändringar, av klimatförändringar och av minskad biologisk mångfald. Målsättningen är att ta fram en vetenskaplig bas som gör det möjligt att definiera konkreta styrningsstrategier och åtgärder för att bemöta de negativa konsekvenser som beskrivs i denna nyckelåtgärd. FoTU-prioriteter: Formulering och bedömning av olika valmöjligheter, uppskattning av genomförbarhe- ten (vetenskaplig, ekonomisk, teknik och politisk) och bedömning av om de kan godtas av samhället. Förutsättningar för att bryta sambandet mellan ekonomisk tillväxt och försämrad miljö. Bedömning och förstärkning av den institutionella kapaciteten att tillämpa internationella fördrag. — Stöd till att öka Europas andel av världsomfattande system för observation av klimat, jordens olika system och haven. Målsättningen är att definiera och bidra till att åtgärda de största kapacitetsbristerna hos befintliga observationssystem för att få tillgång till de uppgifter som krävs för prognoser, konsekvensbedömning och formulering av olika typer av åtgärder i samband med de globala förändringarna. FoTU-prioriteter: Utveckling av hjälpmedel, system och metoder som gör det möjligt att upprätta och behandla långa dataserier för viktiga parametrar, med hjälp av åtgärder på plats och teknik för fjärranalys. Åtgärden skall efter behov inriktas på atmosfären, haven, jordytan, hydrosfären, kryosfären och biosfären. iii) Hållbar förvaltning av marina ekosystem Mål och FoTU-prioriteter Syftet med denna nyckelåtgärd är att främja en hållbar integrerad förvaltning av de marina resurserna och att bidra till de marina aspekterna av unionens politik för miljö och en hållbar utveckling. Denna åtgärd skall bidra till bättre samordning av de olika medlemsstaternas politik på området, vilket förutsätter ett löpande arbete, framförallt eftersom de europeiska haven hör till de mest utnyttjande. Forskningen skall inriktas på följande: — Framtagning av vetenskaplig information om processer, ekosystem och växelverkan i den marina miljön. Syftet är att underlätta en hållbar användning av de marina resurserna och den marina miljön utan att förstöra miljön eller dess funktioner. FoTU-prioriteter: Effekter av fysiska krafter, miljöfaktorer och växelverkan vid havsgränserna på de naturliga variationerna i ekosystemen och dess funktioner. Extrema miljöer och deras invånare funktioner och potentiell användning. Sedimentära system och deras bidrag till en hållbar förvaltning och användning av kontinentalsockeln, kontinentalsluttningen och djuphavsbottnen. Ursprung, spridning och kretslopp för föroreningar, viktiga ämnen och näringsämnen och deras effekter på ekosystemens funktion. — Analys av orsakerna, konsekvenserna och eventuella åtgärder mot effekterna av mänsklig aktivitet på de marina ekosystemen. Målsättningen är att minska effekterna på den biologiska mångfalden och på den långsiktiga funktionen hos de marina ekosystemen samt att ta fram den teknik som krävs för att bidra till en säker, kostnadseffektiv och hållbar användning av den marina miljön. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/57 FoTU-prioriteter: Effekter av mänsklig aktivitet på ekosystemen, särskilt införande av arter och biogeokemiska cykler. Mekanismer för utveckling av den marina biologiska mångfalden som kan bidra till att vända trenden mot minskad mångfald. Processer för att minska effekten av förorening och av övergödning, och återhämtning av nedbrutna system. Utveckling av teknik i) för att definiera och övervaka marina miljöer, ii) för provtagning, iii) för utforskning av levande resurser för bioteknisk användning och iv) för kommunikation, analys, bildframställning och övervakning och för djuphavs- plattformar. — Ökade möjligheter till övervakning och hantering av kustfenomen. Målsättningen är att minska effekterna av förorening, översvämning och erosion, särskilt i känsliga kustområden, och att underlätta anläggningen av ny mark utvunnen ur havet. FoTU-prioriteter: Långsiktiga ändringar av kustmorfologin, växelverkan mellan ekologi, morfologi, erosion och effekter av mänsklig aktivitet. Extrema förhållanden, riskanalys, havets tillstånd från öppet hav till kust. Dynamik och stabilitet i tidvattensinlopp och flodmynningar. Flodmynningars morfodyna- miska egenskaper och växelverkan mellan flodmynningar och kuster. Föroreningars slutdestination. Kusternas naturliga försvarsmekanismer, bedömning av strukturers påverkan på den marina miljön, anpassning av innovativ konstruktionsteknik i syfte att minimera störningarna i ekosystemen. Mätmeto- der, datahantering och modeller för att åstadkomma en effektiv övervakning. — Operativ prognostisering av marina verksamhet. Målsättningen är att underlätta operationer till havs under säkra och hållbara förutsättningar med hänsyn till de miljömässiga begränsningar som gäller, och att ta fram nödvändiga beståndsdelar för att utveckla ett lämpligt system för marin observation. FoTU-prioriteter: Utveckling och förverkligande av pilotsystem för övervakning, prognostisering och styrning i säkerhetssyfte i samband med operationer till havs: i) tekniker och hjälpmedel för observation och mätning i syfte att systematiskt hämta in uppgifter om haven, ii) förbättrade prognosmetoder genom exaktare matematiska metoder som gör det möjligt att förutsäga de naturliga och mänskliga variationer- nas påverkan på de marina resurserna och ekosystemen, iii) metoder för bedömning av relevansen hos miljöparametrar, och iv) bättre metoder som är förenliga med föreskrifterna i internationella regleringar och överenskommelser. iv) Morgondagens stad och kulturarvet Mål och FoTU-prioriteter Det övergripande målet för denna nyckelåtgärd är att stödja en hållbar ekonomisk utveckling och konkurrenskraft, förbättra förvaltningen av tätorter och en integrerad planering samt skydda och förbättra livskvaliteten och medborgarnas kulturella identitet. Åtgärden inriktar sig på att upprätta en integrerad socioekonomisk kunskapsbas och produkter, tjänster, verktyg och teknik för en bättre förvaltning av städerna. Den inriktar sig även på vissa miljöproblem, t. ex. problem i samband med minskning av förorenande utsläpp. — Integrerade åtgärder för en hållbar utveckling i städerna och ett rationellt resursutnyttjande. Målsättningen är att ta fram nya modeller för en hållbar utveckling av europeiska städer och tätortsområden, ställa upp socioekonomiska scenarier på medellång och lång sikt och att bedriva forsknings-, utvecklings-, och demonstrationsverksamhet med syfte bl. a. att stödja och främja den ekonomiska konkurrenskraften, stadsplanering och arkitektur, social integrering, säkerhet, energieffekti- vitet och energihushållning (särskilt i byggnader och tätortstransport) samt informationsnät (”datorise- rade städer”). FoTU-prioriteter: Utvecklingsscenarier för tätortsutveckling och integrerade planeringsverktyg. Tekni- kens, infrastrukturens, bullrets och luftföroreningarnas inverkan på den sociala utvecklingen, resursut- nyttjande, hälsa och miljö. Styrning av efterfrågan, säkerhet och trygghet vid tillhandahållandet av nödvändiga naturtillgångar (t. ex. energi, mark och vatten). Integrerade metoder för bättre användning och bevarande av resurser samt minskade utsläpp och mindre avfall med hänsyn till social och miljömässig hållbarhet. C 260/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 — Skydd, bevarande och renovering av det europeiska kulturarvet. Målsättningen är att åstadkomma en sund förvaltning av de kulturella tillgångarna i städer och tätortsområden för att förbättra medborgarnas livskvalitet och främja turism och sysselsättning. FoTU-prioriteter: Produkter, metoder och tekniker för diagnos, skydd, bevarande, restaurering och hållbar användning av det europeiska kulturarvet, med inriktning på främjande av fast och lös kulturell egendom och livskvalitet. Åtgärder för skydd av kulturarvet mot tekniska risker och naturkatastrofer. Metoder, bl. a. riskbedömningsmetoder, som stöd till en harmonisk och effektiv integration av kultur- arvet i stadsmiljön. — Utveckling och demonstration av säker teknik som inte påverkar miljön och är ekonomiskt effektiv och hållbar för skydd, renovering, konstruktion och rivning av byggnader, särskilt större byggnadskom- plex. Målsättningen är att skydda, bevara, renovera, utveckla och ge ökat värde åt bebyggelse på ett sätt som svarar mot de kulturella och sociala behoven med hänsyn till långsiktig hållbarhet och förbättring av livskvaliteten. FoTU-prioriteter: Teknik som är ekonomisk effektiv, säker och utom miljöpåverkan för design, underhåll, reparation, modernisering, ombyggnad, konstruktion och rivning av byggnader, särskilt större byggnadskomplex. Tjänster för förebyggande av risker och förfall. Bättre förvaltning av resurser (material, energi, vatten). Säkerhet. Optimalt utnyttjande och återanvändning av ytor (på och under markytan), bl. a. återhämtning av förorenade områden. Tillförlitlig miljökonsekvensbedömning. Förvalt- ning av inomhusmiljön. — Jämförande bedömning och kostnadseffektivt införande av strategier för hållbara system för tätorts- transport. Målsättningen är att identifiera den bästa innovativa tekniken för att radikalt minska föroreningarna och trafiktätheten och samtidigt erbjuder rimliga priser till användarna. FoTU-prioriteter: Ny teknik för framdrivning och tillhörande infrastruktur, nya koncept för energieffek- tiva fordon med låga utsläpp, t. ex. fordon med nollutsläpp och minibilar. Validering och demonstration av prototyper och vagnparker för att säkerställa effektiv funktion, livskvalitet och bevarande av kulturarvet. v) Renare energisystem, inbegripet förnybara energikällor Mål och FoTU-prioriteter Denna nyckelåtgärd syftar till att ta fram teknik som kan bidra till att minimera miljöpåverkan av produktion och förbrukning av energi i Europa, samtidigt som hänsyn tas till de energipolitiska målsättning- arna. Tekniken skall gynna ekosystemet genom att leda till minskade utsläpp lokalt och globalt och till större andel ny och förnybar energi. Åtgärder skall även vidtas för studier av rena och framförallt förnybara energikällor och för minskad miljöpåverkan från den nuvarande användningen av fossila bränslen. Arbetet skall inriktas på följande områden i prioriteringsordning: — Storskalig el- och/eller värmeproduktion med minskade koldioxidutsläpp från kol, biomassa eller andra bränslen, och även kombinerad framställning av el och värme. Målsättningen är att kraftigt förbättra utvinningen och att minska de miljökostnader och miljöeffekter som uppstår i samband med energiframställningsprocesser, vare sig de utgår från fossila bränslen eller från förnybara energikällor. FoTU-prioriteter: Förbränning eller andra termokemiska omvandlingsprocesser (t. ex. förgasning och torrdestillation). El- och värmeproduktion med minskade koldioxidutsläpp från kol, biomassa, avfall eller andra bränslen. Förbättring av utvinningen från gasturbiner, gasmotorer och dieselmotorer. Kombinerad framställning av el och värme. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/59 — Utveckling och demonstration (bl. a. för decentraliserad produktion) av omvandlingsteknik för de viktigaste nya och förnybara energikällorna, särskilt biomassa, bränsleceller, vindkraft och solenergi. Målsättningen är att möjliggöra användning av nya och förnybara energikällor i tillämpningar som är förbundna med energinätet, eller självständig användning, i de fall tekniken kan tänkas ge ett betydande bidrag till energiförsörjningen. FoTU-prioriteter: Bränsleceller som är avsedda för användning i fasta anläggningar och inom transport- området. Ren omvandling och effektiv användning av biomassa inom integrerade energiproduktionsked- jor. Vindkraft på land och till havs. Teknik för solceller och solvärme. Andra möjligheter baserade på förnybara energikällor och som kan tänkas utgöra ett betydande bidrag för att uppnå programmets målsättningar. — Integration av nya och förnybara energikällor i energisystemen. Målsättningen är att överbrygga de problem som uppstår i samband med integration av nya energikällor i de befintliga energisystemen, att utveckla nya tillämpningar och att undanröja hinder för en mer utbredd användning av förnybara energikällor. FoTU-prioriteter: Lösning av de tekniska problemen i samband med integration av förnybara energikäl- lor i energinäten och energiprocesserna. Hybridsystem som kombinerar flera förnybara energikällor eller kombinerar förnybara energikällor med etablerade system. Förbättrade förutsättningar för att de förnybara energikällorna skall kunna accepteras, t. ex göra dem mindre estetiskt störande och mindre bullriga. Uppskattning och undanröjande av icke-tekniska hinder mot införande av de förnybara energikällorna. — Kostnadseffektiv teknik för minskning av elproduktionens skador på miljön. Målsättningen är att minska miljöpåverkan från elproduktion med inriktning på de mest förorenande energiflödena. FoTU-prioriteter: Teknik för utsläppsminskning för elcentraler (t. ex. minskning av utsläppen av koldioxid, svaveloxid, kväveoxid och andra föroreningar). Värmegasrening och förståelse för de grundläggande naturvetenskapliga fenomenen. vi) Ekonomisk och effektiv energi för ett konkurrenskraftigt Europa Mål och FoTU-prioriteter Denna nyckelåtgärd syftar till att förse Europa med en tillförlitlig, ren, effektiv, säker och ekonomisk energiförsörjning till gagn för medborgarna, samhällets funktioner och industrins konkurrenskraft. Det är viktigt att nå fram till en mer effektiv energianvändning med hjälp av teknik som kan förväntas innebära avsevärt minskade kostnader och minskad energiförbrukning. Alla delar i energicykeln produktion, distribution och användning bör omfattas av åtgärder för att förbättra effektiviteten och minska kostna- derna. Arbetet skall inriktas på följande områden i prioriteringsordning: — Teknik för en rationell och effektiv energianvändning. Målsättningen är att ta ett avgörande steg mot ett hållbart energiförsörjningssystem genom en kraftig minskning av energiförbrukning och energiefterfrågan och genom en mer hållbar och effektiv använd- ning av energi i byggnader, transport och industri (även jordbruk). För detta krävs utveckling och användning av nya tekniker, förbättring av redan befintlig teknik och åtgärder för spridning och demonstration för att påverka användarnas beteende. FoTU-åtgärdna skall inriktas på de sektorer som har störst potential vad gäller hållbar energianvändning. FoTU-prioriteter: Ljus, värme, klimatanläggningar och integrering av förnybara energikällor i byggna- der. Förbättring av energi- och miljöegenskaperna hos fordon och tillhörande infrastruktur, även bränsle, lagring, omvandling, förbränning och transport av energi. Minskning av energiförbrukningen inom industrin. C 260/60 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 — Teknik för energitransport och energidistribution. Målsättningen är att undersöka potentialen hos intelligenta energinät vad gäller optimering av effektivi- teten i hela energisystemet genom att förbättra flexibiliteten, tillförlitligheten och konkurrenskraften hos system för energitransport och energidistribution och samtidigt minska kostnader, svinn vid överföring och effekter på miljön. Särskilt vikt läggs vid att förbättra integrationen av nya försörjningskällor i de europeiska energinäten och att underlätta och stödja förvaltningen av de avreglerade energimarkna- derna. FoTU-prioriteter: Intelligenta system för transport och distribution av energi. Transport av gas på långa avstånd. Optimerade system för förvaltning och kontroll av nätet. Optimal energieffektivitet för el, gas, värme- och klimatsystem. Supraledning. — Teknik för lagring av energi, både små- och storskaligt. Målsättningen är att förbättra effektiviteten hos lagring av energi. På makronivån innebär det att optimera fördelarna hos de förnybara energikällor som bara kan utnyttjas under vissa perioder. På mellannivån innebär det att utveckla fordon med nollutsläpp. På mikronivån rör det sig om att ytterligare minska storleken på elektroniska anordningar. FoTU-prioriteter: Tillförlitlig och kostnadseffektiv teknik för lagring av energi, bl. a. naturgas i vätskeform, gasol, vätgas, avancerade batterier (både på makro- och mikronivå) för stationär och mobil användning. — Bättre teknik för utforskning, utvinning och produktion av fossila bränslen. Målsättningen är att förbättra kunskapen om de energikällor som finns inom unionen och att optimera utnyttjandet av dem, samt att minska kostnaderna och miljöpåverkan av produktionen genom att utveckla teknik som är mer konkurrenskraftig på världsmarknaden. FoTU-prioriteter: Förbättrade hjälpmedel för identifiering och förvaltning av fyndigheter av fossila bränslen. Produktionsteknik för kolväten, särskilt i svåra områden och i djuphaven. Minskning av miljöpåverkan av avancerad teknik för utvinning av kolväten, bl. a. teknik med större tillämpning, t. ex. för jordvärmeenergi. Utvinning av kolväten i kolskikt. — Större avkastning från nya och förnybara energikällor. Målsättningen är att se till att de förnybara energikällorna används i största möjliga utsträckning genom att minska kostnaderna för energiproduktion och genom att öka kunskaperna om vilka sådana källor som är tillgängliga i Europa, förbättra teknikens effektivitet och minska framställningskostnaderna. FoTU-prioriteter: Avfallshantering som en energikälla och användning av biomassa. Förbättring av energiutvinningen från solceller och vindkraft. Minskade produktionskostnader för förnybar energi (t. ex. turbinblad och solcellsmoduler). — Framtagande av scenarier för teknik för utbud och efterfrågan inom ekonomi/miljö/energi-system och deras samverkan, lönsamhetsanalys (baserad på kostnaderna för hela livscykeln) och avkastning från alla energikällor. Målsättningen är att utveckla strategier för energiproduktion och energianvändning, införa ny energitek- nik och utarbeta politik. FoTU-prioriteter: Analys av scenarier på lång och kort sikt på global, europeisk och regional nivå för utbud och efterfrågan med hänsyn till den ekonomiska utvecklingen och sociala och miljömässiga behov. Modeller för och analys av effekter av den politik som förs. Övergripande bedömning av energimarkna- derna och teknikens effekter med hänsyn till de liberaliserade energimarknadernas funktion. b) FORSKNING OCH VERKSAMHET FÖR TEKNISK UTVECKLING AV GENERISK ART i) Kamp mot naturkatastrofer och katastrofer som vållas av mänskliga aktiviteter Mål och FoTU-aktiviteter Målsättningen är att genom bättre kunskap om de processer, mekanismer och situationer som leder till tekniska risker och naturkatastrofer utveckla metoder för miljökonsekvensbedömning, prognoser, förebyg- 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/61 gande och reduktion av risker. Åtgärden syftar även till att utveckla bättre system för beslutsfattande och verktyg för utvärdering och provning i samband med riskbedömning och krisförvaltning. FoTU-prioriteter: Identifiering och analys av de faktorer som leder till ökad risk för naturkatastrofer. Utveckling och förbättring av metoder, modeller och hjälpmedel för riskprognos och bedömning av sårbarhet och risk, inbegripet mätning av dagens och framtidens risknivåer. Utveckling av effektiva verktyg och metoder för informationshantering. Utveckling av innovativa metoder för att förebygga katastrofer och lindra deras följder. Ökad driftssäkerhet i riskanläggningar. ii) Teknik för övervakning av jorden via satellit (1) Mål och FoTU-aktiviteter Den strategiska målsättningen är att etablera en europeisk operativ kapacitet för jordobservation från rymden, vilket kan leda till bättre kunskap om planeten, effektivare skydd av kulturarvet, bättre förvaltning av resurser och minskade risker för stora olyckor. Denna FoTU-aktivitet skall leda till tillämpningar, produkter och tjänster som bygger på jordobservation och som syftar till miljöbevakning, resursförvaltning, markanvändning och förvaltning av ekosystem. Åtgärden har framförallt som syfte att svara på behoven hos många olika användare, bl. a. medlemsstaternas myndigheter. Jordobservation kommer därmed att integreras i annan teknik t. ex. fjärranalys med hjälp av flygplan, rymdtelekommunikation, navigation och system för geografisk information. Följande aktiviteter är prioriterade, främst inom ramen för projektet för ett jordobservationscentrum. FoTU-prioriteter: Innovativa pilottillämpningar och målinriktad metodforskning för att öka effektiviteten av åtgärder inom EU-politikens prioriterade områden. Studier av tekniska, juridiska och ekonomiska aspekter. Undersökning av behov och genomförbarhetsstudier för att få kunskap om de specifikationer som gäller för nya tjänster och uppdrag. Upprättande av nya scenarier för utarbetning av självständiga operativa tjänster. Kampanjer för marknadsföring och utbildning för att förbättra användningen av data från jordobservation och aktuella och framtida informationskällor. iii) Socioekonomiska aspekter på miljöförändringar mot bakgrund av en hållbar utveckling Mål och FoTU-aktiviteter Den övergripande målsättningen är att bygga upp en solid vetenskaplig bas för att ta fram modeller för en hållbar utveckling och främja användningen av dessa modeller. Aktiviteterna syftar även till att göra det lättare att ta hänsyn till den hållbara utvecklingen inom gemenskapens olika politikområden, t. ex. industri, transport, turism, samt även Femte ramprogrammets nyckelåtgärder. För att detta skall vara möjligt behövs en inventering och en uppskattning av den grundläggande samverkan som existerar mellan faktorer såsom socioekonomisk påverkan som leder till teknisk förändring, globalise- ringen av ekonomin, sociala beteenden och miljöförändringar och deras socioekonomiska konsekvenser. För att dessa kunskaper skall kunna användas på ett effektivt sätt i samband med beslutsfattande krävs strategiska och avancerade metoder och hjälpmedel. FoTU-prioriteter: Inventering och bedömning av den grundläggande samverkan som existerar mellan den socioekonomiska utvecklingen och miljöförändringarna, bedömning av dynamik och konsekvenser ur strategisk, institutionell och demografisk synvinkel, men även vad gäller produktion och konsumtion, teknisk utveckling, distribution, säkerhet, kultur och etik. Utveckling och användning av metoder och hjälpmedel för integration och främjande av ekonomiska, sociala och miljömässiga mål. Beskrivning och resultatbedömning vad gäller hållbar utveckling, utveckling av indikatorer på hållbar utveckling och analys (1) Aktiviteter inom rymdteknik inom ramen för olika program kommer att samordnas centralt. C 260/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 av de ”ekologiska avtrycken”. Framtagning och jämförande bedömning av olika tillvägagångssätt vad gäller ekologisk effektivitet, bl. a. rationell användning av resurser och industriell ekologi. Hållbar konsumtion. Principer för god miljöförvaltning för att uppnå en hållbar utveckling. iv) Socioekonomiska aspekter på energi mot bakgrund av en hållbar utveckling (effekter på samhället, ekonomin och sysselsättningen) Mål och FoTU-aktiviteter Målsättningen är att utveckla och tillämpa hjälpmedel för att bedöma och löpande följa de socioekonomiska aspekterna av teknik, system och tjänster på energiområdet. Detta skall göras genom att använda en metod för teknisk utvärdering när det gäller projekt och en övergripande systemanalys i ett mer generellt sammanhang. FoTU-prioriteter: Teknisk utvärdering: Den sociala dimensionen (beteenden, acceptans), innovationsaspek- ten, och särskilt åtgärder för kontroll/styrning och effekterna av annan politik, bedömning av externa faktorer och hur de kan internaliseras samt komparativ bedömning. Övergripande systemanalys: Kunskap om förhållanden mellan energi, miljö, teknik och ekonomisk tillväxt med hänsyn till de samhälleliga värdena och mänskliga och naturliga resurser. c) STÖD TILL INFRASTRUKTUR FÖR FORSKNING Mål — Att främja gränsöverskridande användning av offentlig och privat infrastruktur genom att se till att de grundläggande behoven tillgodoses. Detta skall ge möjlighet till bättre användning av infrastrukturen och mindre risk för dubbelanvändning samt bidra till att uppfylla de nya prioriterade behov som kommer att uppstå. Aktiviteter För att öka det europeiska mervärdet och optimera åtgärderna kommer bidraget från gemenskapen att koncentreras kring — gränsöverskridande samordning — integrerad hantering av aspekter kring användning, tillgång till och förbättring av befintlig infrastruktur, — samordning och komplettering mellan nationella och multinationella initiativ för att ta fram den infrastruktur som krävs på europeisk nivå, — bildande av nätverk bestående av forskare och användare med hjälp av forskningsprojekt och specifik utbildning inriktad på lämplig infrastruktur, eller på samarbete mellan flera partner i syfte att bilda en integrerad helhet för tillhandahållande av tjänster, — förbättrad kompatibilitet mellan olika system för att möjliggöra en snabb och effektiv integrering av infrastruktur och resurser. Infrastruktur Nedanstående infrastruktur utgör exempel på basinfrastruktur som gör det möjligt att bedöma och observera miljön (t. ex. haven) för att kunna göra prognoser om naturkatastrofer och global förändring: — Anläggningar för forskning om klimat och global förändring: Centra för klimatprognos, superdatorer, arkiveringssystem, centra för integrerad behandling, databaser med information om klimat och global förändring, simuleringskammare, jord- och luftstationer för observation av atmosfären, arrangemang och nät för övervakning av historisk miljöinformation, anläggningar för taxonomi. 18. 8. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 260/63 — Anläggningar för havsforskning: databaser för havsinformation, insamling av prover från havet, anläggningar för taxonomi, experimentbassänger, forskningsfartyg, plattformar och centra för prognos av oceanernas tillstånd, bemannade, robotiserade eller automatiska observationsanläggningar. — Anläggningar för forskning om naturkatastrofer: Operativa anläggningar och nät för information om jorden, översvämningar, springfloder, oväder, jordskred, vulkanutbrott och skogsbränder. BILAGA III SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDE AV PROGRAMMET Delprogrammet skall genomföras med hjälp av de indirekta FoTU-åtgärder som avses i bilagorna II och IV till beslutet om Femte ramprogrammet. Dessutom gäller följande särskilda genomförandebestämmelser för delprogrammet. 1. Stödåtgärder Stödåtgärderna omfattar bland annat följande: — Undersökningar till stöd för delprogrammet, inbegripet förberedelser för framtida åtgärderer. — Informationsutbyte, konferenser, seminarier, workshops samt vetenskapliga och tekniska sammankom- ster. — Anlitande av extern sakkunskap, inbegripet tillgång till vetenskapliga databaser, i syfte att bland annat bidra till den bevakning av delprogrammet som avses i artikel 5. 1 i beslutet om Femte ramprogrammet, till den externa utvärdering av verksamheten som avses i artikel 5. 2 i beslutet om Femte ramprogram- met, till utvärderingen av de indirekta FoTU-åtgärderna samt till övervakningen av deras genomfö- rande. — Spridning av resultaten, information och kommunikation inbegripet vetenskapliga publikationer samt åtgärder för att utnyttja forskningsresultaten och för tekniköverföring. — Utbildningsverksamhet i samband med FoTU-aktiviteterna i delprogrammet, bl. a. Marie Curie- stipendier. — Stöd till åtgärder som syftar till att informera och hjälpa forskningssektorns aktörer (bl. a. de små och medelstora företagen), vilket bl. a. innebär utveckling av internationellt vetenskapligt samarbete. — Stöd till åtgärder för att upprätta gemensamma strukturer och stöd för att harmonisera, standardisera, behandla, förvalta och utbyta datauppgifter. — Tillämpning av extern hjälp för upprättandet och tillgången till informationstjänster och informations- nät, forskningsstöd och innovationsfrämjande. 2. Stödnivå När det gäller FoTU-projekt, demonstrationsprojekt och integrerade projekt betraktas kostnader för användning av forskningsfartyg, marina plattformar och luftplattformar som bidragsberättigande kostnader. Specificering av dessa kostnader görs i arbetsprogrammet. 3. Ytterligare bestämmelser om deltagande och resultatspridning Programmens enskilda projekt är även öppna för internationella organisationer och juridiska personer etablerade i tredje land, förutsatt att sådant deltagande innebär ett faktiskt bidrag till programmets genomförande. C 260/64 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 8. 98 Dessa deltagare kan i undantagsfall erhålla finansiering om deras deltagande främjar och tillför ett mervärde att uppnå programmets målsättningar. 4. Samordning Kommissionen skall se till att de olika indirekta FoTU-åtgärderna kompletterar varandra inom ramen för delprogrammet, inte minst genom att de grupperas kring ett gemensamt mål, och att dubbelarbete undviks; därvid skall de sökandes legitima intressen respekteras. Samordning skall även garanteras mellan delprogrammets åtgärder och andra åtgärder — i andra delprogram till Femte ramprogrammet, — i de program för forskning och utbildning som omfattas av rådets beslut 98/. /Euratom av den. om Femte ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet (1998—2002) — inom något av gemenskapens övriga program för forskning, som Eureka eller Cost, — inom något av gemenskapens övriga arrangemang som berör forskningen, t. ex. Phare, Tacis, Meda, Europeiska investeringsfonden, strukturfonderna och Europeiska investeringsbanken, samt arrangemang på energiområdet. Denna samordning går ut på följande: i) Fastställande av gemensamma teman och prioriteringar, i synnerhet i samband med — informationsutbyte, — genomförandet av verksamhet som beslutats gemensamt och som bland annat innebär gemensamt genomförande av något av de förfaranden som avses i artikel 9 i reglerna om deltagande och spridning. ii) Uppdelning av förslagen till indirekta FoTU-åtgärder mellan de olika delprogrammen eller mellan delprogram och program för forskning och utbildning


title: Verordnung (EG) Nr. 1199/98 der Kommission vom 10. Juni 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte für die Bestimmung der im Sektor Obst und Gemüse geltenden Einfuhrpreise

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: L 166/4 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 11. 6. 98 VERORDNUNG (EG) Nr. 1199/98 DER KOMMISSION vom 10. Juni 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhrwerte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN (cid:190) gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EG) Nr. 3223/94 der Kommission vom 21. Dezember 1994 mit Durch- f(cid:129)hrungsbestimmungen zu der Regelung der Einfuhr von Obst und Gem(cid:129)se (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verord- nung (EG) Nr. 2375/96 (2), insbesondere auf Artikel 4 Absatz 1, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 3813/92 des Rates vom 28. Dezember 1992 (cid:129)ber die Rechnungseinheit und die im Rahmen der gemeinsamen Agrarpolitik anzuwen- denden Umrechnungskurse (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 150/95 (4), insbesondere auf Artikel 3 Absatz 3, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Die in Anwendung der Ergebnisse der multilateralen von der Handelsverhandlungen der Uruguay-Runde der Kommission festzulegenden, zur Bestimmung pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigenden Kriterien sind in der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 f(cid:129)r die in ihrem Anhang angef(cid:129)hrten Erzeugnisse und Zeitr(cid:132)ume festge- legt. In Anwendung der genannten Kriterien sind die im Anhang zur vorliegenden Verordnung ausgewiesenen pauschalen Einfuhrwerte zu ber(cid:129)cksichtigen (cid:190) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die in Artikel 4 der Verordnung (EG) Nr. 3223/94 genannten pauschalen Einfuhrwerte sind in der Tabelle im Anhang zur vorliegenden Verordnung festgesetzt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am 11. Juni 1998 in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 10. Juni 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 337 vom 24. 12. 1994, S. 66. (2) ABl. L 325 vom 14. 12. 1996, S. 5. (3) ABl. L 387 vom 31. 12. 1992, S. 1. (4) ABl. L 22 vom 31. 1. 1995, S. 1. 11. 6. 98 DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 166/5 ANHANG zu der Verordnung der Kommission vom 10. Juni 1998 zur Festlegung pauschaler Einfuhr- werte f(cid:129)r die Bestimmung der im Sektor Obst und Gem(cid:129)se geltenden Einfuhrpreise KN-Code Drittland-Code (1) (ECU/100 kg) Pauschaler Einfuhrpreis 0702 00 00 0707 00 05 0709 90 70 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0809 10 00 0809 20 95 204 999 052 999 052 999 382 388 528 999 388 400 404 508 512 524 528 804 999 052 999 052 616 999 85,8 85,8 86,9 86,9 59,3 59,3 59,8 60,5 53,0 57,8 71,0 91,5 91,0 96,9 76,0 63,6 72,7 107,4 83,8 228,5 228,5 334,8 376,1 355,4 (1) Nomenklatur der L(cid:132)nder gem(cid:132)ß der Verordnung (EG) Nr. 2317/97 der Kommission (ABl. L 321 vom 22. 11. 1997, S. 19). Der Code „999“ steht f(cid:129)r „Verschiedenes“