eurovoc_concepts:
consumer price
economic statistics
final consumption
goods and services
price index
prices policy

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 04. 06. 1998 KOM(1998) 323 endelig udj Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 om det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning af varer og tjenesteydelser Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 om det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning med hensyn til geografisk område og population (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE Forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 om det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning af varer og tjenesteydelser Den 7. marts 1997 offentliggjorde Eurostat den første serie harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, litra b), i Rådets forordning 2494/95. HICP'er giver det bedste statistiske grundlag for internationale sammenligninger af inflationen i forbrugerpriserne og vil primært blive anvendt af Europa-Kommissionen og Det Europæiske Monetære Institut til vurdering af inflationen i forhold til konvergenskriterierne i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. De vil senere komme til at indgå i Den Monetære Unions forbrugerprisindeks (MUICP), som bl. a. den kommende Europæiske Centralbank vil anvende til overvågning af inflationen i Den Økonomiske og Monetære Union. Forpligtelsen til at udarbejde harmoniserede forbrugerprisindeks i at offentliggøre nationale, ikke-harmoniserede inflationsindeks, som de måtte ønske at anvende i deres nationale politik. ingen måde medlemsstaterne forhindrer dog på forordninger om specifikke gennemførelsesbestemmelser Kommissionen har på basis af Rådets forordning 2494/95 hidtil vedtaget tre detaljerede for udarbejdelsen af HICP. Den første forordning, Kommissionens forordning (EF) 1749/96 om oprindelige foranstaltninger, omfatter seks tekniske områder: oprindelig dækning, varer og tjenesteydelser, som har fået økonomiske betydning, basisaggregater og minimumsnormer for kvalitetsjusteringer, stikprøveudtagning og priser. Den anden forordning, Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96, vedrører HICP og delindeks, som fremsendes til og videreformidles af Eurostat. Den tredje forordning, Kommissionens forordning (EF) nr. 2454/97, fastsætter minimumsnormer for kvaliteten af vægte, der anvendes til udarbejdelse af HICP. I artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749 defineres HICP's oprindelige dækningsområde fra januar 1997. Visse vanskelige kategorier som f. eks. sundheds- og uddannelsestjenester, for hvilke der er store institutionelle forskelle mellem medlemsstaterne, af HICP. i Forordningsforslaget ændrer Kommissionens forordning (EF) 1749/96 med hensyn til dækningen af varer og tjenesteydelser, ligesom der er foreslået en etapevis procedure for udvidelse af HICP's dækningsområde i henholdsvis december 1998 og december 1999 (jf. bilag la til forordningsforslaget). fuldt omfang dækket er endnu ikke Forordningsforslagets begreb "husholdningernes pengeudgifter til konsum" definerer både de varer og tjenesteydelser, som skal indgå i HICP, og de priser, som skal anvendes, dvs. priser med fradrag af refusioner, subsidier og tilskud. Forslaget følger definitionerne i det europæiske nationalregnskabssystem (ENS 1995), når de er egnede til internationale sammenligninger af inflationsdata (jf. bilag Ib i forordningsforslaget). "Husholdningernes pengeudgifter transaktioner, og omfatter derfor ikke indkomst i naturalier som f. eks. til konsum" refererer kun til monetære Z 1. 2. 3. 4. 5. landbrugsprodukter til eget forbrug og ej heller tjenesteydelser produceret af ejere af egen bolig. Navnlig udgifter i form af beregnet lejeværdi eller renter af lån i fast ejendom, som ejere af egen bolig skal afholde, når de anskaffer bolig, anses ikke for at være en del af inflationsudviklingen og indgår derfor ikke i HICP. Beregnet lejeværdi er de offeromkostninger, boligejere må betale for at benytte deres bolig og er ikke et udtryk for faktiske priser, de skal betale som forbrugere. Disse og alle andre offeromkostninger anses ikke for at være en af inflationens bestanddele. Renter af lån i fast ejendom er blot en låneomkostning, og lån indgår normalt ikke i forbrugerprisindeks. Udvalget for Det Statistiske Program drøftede på mødet den 13. marts 1997 problemerne omkring ejerboliger i HICP. Mange medlemsstater var stemt for, at de priser, som ejere af egen bolig skulle betale ved erhvervelse af bolig skulle indregnes i HICP men mente, at det var for tidligt at udarbejde et indeks for nettoerhvervelse af nye boliger. Eurostat vil nedsætte en særlig taskforce i 1998. Indtil der foreligger en tilfredsstillende løsning for tjenesteydelser, der produceres af ejere af egen bolig, vil sådanne udgifter pr. definition blive holdt ude fra "husholdningernes pengeudgifter til konsum". Medlemsstaternes HICP'er dækker i øjeblikket over 90% af "husholdningernes pengeudgifter til konsum". De resterende 10% vil blive medregnet fra december 1999. 6% omfatter varer og tjenesteydelser, som i henhold til forordningsforslaget vil blive inkluderet i to etaper i henholdsvis december 1998 og december 1999. De resterende 4% vedrører dækningen med hensyn til geografisk område og population. Dette dækningsområde er genstand for et andet forordningsforslag, som drøftes sideløbende med nærværende forslag. HlCP-arbejdsgruppen1 og taskforces i tilknytning hertil har i over to år på en lang række møder tilbragt mange timer med at drøfte HICP's dækning. Forslaget har fundet tilslutning hos næsten alle medlemmerne af HICP-arbejdsgruppen, herunder også de vigtigste brugere GD II og EMI2, som har understreget, at HICP bør være så vidtfavnende som muligt med henblik på måling af inflationen i forbrugerpriserne. 1 Ekspertgruppe 2 EMI er dog ikke blevet formelt hørt 3 Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) NR. [XX/98] af [dato] om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 om det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning af varer og tjenesteydelser (EØS-relevant tekst) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 af 23. oktober 1995 om harmoniserede forbrugerprisindekser1, særlig artikel 4 og 5, under henvisning til forslag fra Rådet, efter høring af Det Europæiske Monetære Institut, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til forordning (EF) nr. 2494/95, artikel 5, stk. 1, litra b, skal hver medlemsstat udarbejde et harmoniseret forbrugerindeks (HCPI) fra og med indekset for januar 1997; forpligtelsen til at udarbejde harmoniserede forbrugerprisindeks forhindrer dog på ingen måde medlemsstaterne i at offentliggøre nationale, ikke- harmoniserede inflationsindeks, som de måtte ønske at anvende i deres nationale politik;" Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/962 indeholder bestemmelser om HCPFs oprindelige dækningsområde, der er begrænset til de varer og tjenesteydelser, som indgår i alle eller de fleste nationale forbrugerprisindekser; de priser, der skal indgå i HCPI, og især behandlingen af subsidier, tilskud og refusioner, kræver harmoniserede definitioner; HCPFs dækning med hensyn til geografisk område og population er endnu ikke fastlagt; i henhold til forordning (EF) nr. 2494/95, artikel 3, skal HCPI være baseret på priserne på varer og tjenesteydelser, som udbydes på medlemsstatens økonomiske område med henblik på direkte imødekommelse af forbrugernes efterspørgsel; priser, der ikke faktisk betales ved sådanne køb eller offeromkostninger eller rentebetalinger er ikke egnede til internationale sammenligninger af inflationen i forbrugerpriserne; EFT L 257 af 27. 10. 1995, s. 1. EFT L 229 af 10. 9. 1996, s. 3. H det er almindeligt accepteret, at ændringer i refusioner ikke nødvendigvis har betydning for måling af inflationen set i større sammenhæng, men de spiller en væsentlig rolle i den inflationsproces, der påvirker forbrugerne, og de bør derfor afspejles i HCPI; Udvalget for Det Statistiske Program har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist; i overensstemmelse med proceduren beskrevet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2494/95 sender Kommisionen derfor uden forsinkelse et forslag vedrørende de påkrævede foranstaltninger til Rådet; UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Bilag I til forordning (EF) nr. 1749/96 erstattes af bilag la og Ib til nærværende forordning. Artikel 2 I første led i artikel 1 i forordning (EF) nr. 1749/96 udgår ordet "oprindelig". Litra (a) i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1749/96 ændres til: Artikel 3 " (al) HCPI's "dækningsområde" er de varer og tjenesteydelser, der indgår i husholdningernes pengeudgifter til konsum (se artikel 3, litra a2 nedenfor). De er klassificeret i henhold til de firecifrede kategorier og underkategorier i den klassifikation i bilag la til nærværende forordning, som er udarbejdet på grundlag af den internationale COICOP-klassifikation, og som betegnes COICOP/HCPI (klassifikation af individuelt forbrug efter formål tilpasset HCPI). (a2) "Husholdningernes pengeudgifter til konsum" er den del af udgifterne til konsum3, som husholdningerne4 afholder i monetære transaktioner5 i en af eller begge de perioder, der sammenlignes, og som er specificeret i bilag Ib til nærværende forordning. Medmindre andet er anført, følger bilag Ib definitionerne 19956. " Husholdningernes i pengeudgifter til konsum omfatter de udgifter, som nationalregnskabssystem europæiske det 3 4 5 6 Bilag Ib nr. 4-27. Bilag Ib nr. 1. Bilag Ib nr. 3. Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. 6. 1996, EFT L 310 af 13. 11. 1996. S' (a2a) residente7 husholdninger på det nationale territorium eller i udlandet eller (a2b) residente og ikke-residente husholdninger på det nationale territorium eller (a2c) populationen af husstande i de nationale husstandsbudgetundersøgelser afholder til direkte opfyldelse af individuelle behov. (a3) De priser, der anvendes i HCPI er de køberpriser8, som husholdningerne betaler for individuelle varer og tjenesteydelser9 i monetære transaktioner. Hvis forbrugerne får stillet varer og tjenesteydelser gratis til rådighed, og de senere rent faktisk afkræves betaling herfor, bør ændringen fra en gratisydelse til den faktiske pris og omvendt afspejles i HCPI. " (a4) Ved "vægte" i HCPI forstås de aggregerede udgifter, som husholdningerne afholder til en given kategori af varer og tjenesteydelser sat i forhold til de samlede udgifter til alle varer og tjenesteydelser i HCPI. Artikel 3 i forordning (EF) 1749/96 ændres til: Artikel 4 " 1. Dækningsområde HCPI'er anses for sammenlignelige, når de er udarbejdet på grundlag af prisændringer og vægte for hver af de i bilag la anførte kategorier af husholdningernes pengeudgifter til konsum, og disse vægtes andel udgør mere end en tusindedel af de samlede udgifter for samtlige kategorier som specificeret i artikel 3, stk. 2. 2. HCPI's dækningsområde udvides til at omfatte følgende: (a) (b) (c) Fra og med udarbejdelsen af HCPI for januar 1997 bearbejder medlemsstaterne de indsamlede data for de kategorier, der er opført i kolonnens "oprindelig dækning" i bilag la. Først ved udarbejdelsen af HCPI for december 1998 bearbejder medlemsstaterne de indsamlede data for de kategorier, der er opført i kolonnen "december 1998" i bilag la. Først ved udarbejdelsen af HCPI for december 1999 bearbejder medlemsstaterne de indsamlede data for de kategorier, der er opført i kolonnen "december 1999" i bilag la. I artikel 4 i forordning (EF) nr. 1749/96 ændres "bilag I" til "bilag la". Artikel 5 7 8 9 Bilag Ib nr. 2. Bilag Ib nr. 28. Bilag Ib nr. 29. G Artikel 6 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne 3 HCPPs dækningsområde omfatter følgende kategorier i COICOP/HCPI: BILAG Ta Oprindelig daskning jan. 1997 Udvidet decernber 1998 Udvidet decernber 1999 Undtaget Kode COICOP/HCPI-position 01. 01. 1 01. 1. 1 01. 1. 2 01. 1. 3 01. 1. 4 01. 1. 5 01. 1. 6 01. 1. 7 01. 1. 8 01. 1. 9 01. 2 01. 2. 1 01. 2. 2 02. 02. 1 02. 1. 1 02. 1. 2 02. 1. 3 02. 2 02. 2. 1 NÆRINGSMIDLER OG IKKE-ALKOHOLISKE DRIKKEVARER Næringsmidler Brød og kornprodukter Kød Fisk Mælk, ost og æg Olie og fedtstoffer Frugt Grønsager inkl. kartofler og andre rodknolde Sukker, marmelade, honning, chokolade og konfekture Næringsmidler i. a. n. Ikke-alkoholiske drikkevarer Kaffe, te og kakao Mineralvand, læskedrikke og frugtsaft ALKOHOLISKE DRIKKEVARER OG TOBAK Alkoholiske drikkevarer Spiritus Vin 01 Tobak Tobak fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld 02. 3 02. 3. 1 Euforiserende stoffer Euforiserende stoffer 03. 03. 1 03. 1. 1 03. 1. 2 03. 1. 3 03. 1. 4 03. 2 03. 2. 1 03. 2. 2 04. 04. 1 04. 1. 1 04. 1. 2 BEKLÆDNING OG FODTØJ Beklædning Materialer til beklædning Beklædningsartikler Andre artikler til beklædning og beklædningstilbehør Reparation og leje af beklædning Fodtøj Sko og andet fodtøj Reparation og leje af fodtøj BOLIG, VAND, ELEKTRICITET, GAS OG ANDET BRÆNDSEL Faktiske huslejebetalinger Faktiske huslejer, betalt af lejere Andre faktiske lejebetalinger v:|'v'v:;:Sv:;i¥x:o:S:'v: fuld fuld fuld fuld fuld fuld delvis10 delvis10 fuld11 fuld11 ;:vN::-:i>;:;;:::;:::;. ::;:':;:; ;'•:'•' WM'8-$i$si\-:-'-'. -:''-:'. '$$&$?$$'•'• '•y. '. undtaget '. ':':':'x'""A'"^i!v^ • KP \^\\^ * s\ ^ \ ^' • 04. 2 04. 2. 1 04. 2. 2 Beregnet lejeværdi af bolig Lejeværdi af egen bolig Anden beregnef lejeværdi undtaget12 undtaget12 10 Henviser til den praksis, der anvendes i de nationale indekser. 11 Omfatter alle huslejer, der taktisk betales af lejerne, dvs. den husleje, lejeren betaler til ejeren uanset de sociale ydelser, lejeren måtte modtage fra det offentlige (herunder beløb, som lejeren vælger at betale direkte til ejeren); jf. bilag Ib nr. 12b. Dette betyder ikke, at ejerboliger generelt er undtaget. ? X Kode COICOP/HCPI-position Oprindelig dækning jan. 1997 Udvidet december 1998 Udvidet december 1999 Undtaget 04. 3 04. 3. 1 Almindelig vedligeholdelse og reparation af bolig Produkter til almindelig vedligeholdelse og reparation af bolig 04. 3. 2 Tjenesteydelser til almindelig vedligeholdelse og reparation af bolig Andre tjenesteydelser i forbindelse med boliger 04. 4 04. 4. 1 Renovation 04. 4. 2 Kloakvæsen 04. 4. 3 Vandforsyning 04. 4. 4 Andre serviceydelser i forbindelse med boliger i. a. n 04. 5 04. 5. 1 04. 5. 2 Gas Flydende brændsel 04. 5. 3 04. 5. 4 Fast brændsel 04. 5. 5 Varmt vand, damp og is 05. Elektricitet, gas og andet brændsel Elektricitet 05. 1 BOLIGUDSTYR, HUSHOLDNINGSUDSTYR OG RUTINEMÆSSIG VEDLIGEHOLDELSE AF BOLIG Møbler, boligudstyr og indretning, tæpper og anden gulvbelægning samt reparation 05. 1. 1 Møbler, boligudstyr og indretning 05. 1. 2 Tæpper og anden gulvbelægning 05. 1. 3 Reparation af møbler, boligudstyr og gulvbelægninger 05. 2 Boligtekstiler 05. 2. 1 Boligtekstiler 05. 3 Varme- og kogeapparater, køleskabe, vaskemaskiner og lignende større husholdningsmaskiner, herunder installation og reparation Større husholdningsapparater, også elektriske Glas, service og husholdningsredskaber 05. 3. 1 05. 3. 2 Mindre elektriske husholdningsapparater 05. 3. 3 Reparation af husholdningsapparater 05. 4 05. 4. 1 Glas, service og husholdningsredskaber 05. 5 05. 5. 1 05. 5. 2 Mindre redskaber og diverse tilbehør 05. 6 05. 6. 1 05. 6. 2 Hushjælp og andre tjenesteydelser i forbindelse med Varer og tjenesteydelser til rutinemæssig husførelse Ikke-varige forbrugsgoder Værktøj og udstyr til hus og have Større redskaber fuld13 fuld13 delvis14 delvis14 delvis14 fuld fuld15 fuld15 fuld15 fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld MMBM1 1111111 06. vedligeholdelse af bolig SUNDHEDSVÆSEN 13 Omfatter udgifter, som lejere eller ejere af egen bolig afholder til materialer og tjenesteydelser for mindre vedligeholdelses- og reparationsarbejder; når der er truffet afgørelse om, hvordan ejere af egen bolig skal behandles, vil disse kategorier eventuelt blive udvidet til at omfatte udgifter til større indretnings- og vedligeholdelsesarbejder og reparation af boligen og udgifter til udvidelse og ombygning af boligen, som ikke typisk betales af lejere; jf. bilag Ib nr. 4 og 15. 14 Omfatter udgifter, der betales efter forbrug. 15 Omfatter separate udgifter til specifikke tjenesteydelser vedrørende boligen, uanset om forbrugerne betaler efter forbrug eller ej, dvs. ekskl. betalinger for tjenesteydelser, der finansieres over de almindelige skatter; jf. bilag Ib nr. 9 og 29. 9 Kode COICOP/HCPI-position Oprindelig dækning jan. 1997 Udvidet december 1998 Udvidet december 1999 Undtaget Ambulant behandling Drift af personlige transportmidler Medicinske produkter og behandlingsudstyr Tandlægebehandling Sundhedstjenester, der ikke ydes af hospitaler Tjenester ydet af hospitaler Tjenester ydet af hospitaler18 TRANSPORT Køb af køretøjer 06. 1 06. 1. 1 Medicinske produkter og behandlingsudstyr 06. 2 06. 2. 1 Lægebehandling 06. 2. 2 06. 2. 3 06. 3 06. 3. 1 07. 07. 1 07. 1. IA Nye motorkøretøjer 07. 1. IB Brugte motorkøretøjer 07. 1. 2 Motorcykler 07. 1. 3 Cykler 07. 2 07. 2. 1 Reservedele og tilbehør 07. 2. 2 Brændstof og smøremidler 07. 2. 3 Vedligeholdelse og reparation 07. 2. 4 Andre tjenesteydelser vedrørende personlige transportmidler 07. 3 07. 3. 1 07. 3. 2 07. 3. 3 07. 3. 4 07. 3. 5 Andre købte transporttjenester 07. 3. 6 Kombinerede billetter KOMMUNIKATION 08. Kommunikation 08. 1 08. 1. 1 Postvæsen Telefon- og telefaxudstyr 08. 1. 2 Telefon-, telegraf- og telefaxtjenester 08. 1. 3 FRITID OG KULTUR 09. Audiovisuelt og fotografisk udstyr, databehandlingsudstyr 09. 1 samt tilbehør hertil, herunder også reparation Transporttjenester Personbefordring med jernbane Personbefordring ad landevej Personbefordring ad luftvejen Personbefordring ad søvejen og indre vandveje delvis16 fuld17 fuld17 fuld17 fuld17 fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld fuld19 fuld fuld fuld fuld fuld fuld20 fuld fuld fuld eim iî» v's^sa - - $ • >& 16 Vedrører produkter og udstyr, som ikke er omfattet af socialsikringsordningerne. 17 Fuld dækning omfatter den del af udgifterne til medicinske produkter og sundhedstjenester (undtagen ambulant behandling på hospitaler), der betales af forbrugeren og ikke refunderes af det offentlige, socialsikringen eller NPlll'er; jf. bilag Ib nr. 12a og de metodologiske retningslinjer for indarbejdelse af disse udgifter som specificeret i overensstemmelse med proceduren artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95. 18 De metodologiske retningslinjer og tidsplanen for indarbejdelse af disse udgifter specificeres i overensstemmelse med proceduren i artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95. 19 Omfatter kørekort, syning af motorkøretøjer, kontingenter til automobilklubber, afgifter for benyttelse af broer, tunneller og motorveje; herfra er undtaget tilladelser til at eje eller benytte køretøjer; jf. bilag lbnr. 9, 18 og 19b. 20 Billetter, som gælder til to eller tiere transportformer, men for hvilke det ikke er muligt at specificere udgifterne til de enkelte former. ^O Udvidet december 1998 Udvidet december 1999 Undtaget Kode COICOP/HCPI-position 09. 1. 1 Udstyr til modtagelse, afspilning og reproduktion af lyd og billeder Fotografisk og kinematografisk udstyr, optiske instrumenter 09. 1. 2 09. 1. 3 Databehandlingsudstyr 09. 1. 4 Udstyr til optagelse afbillede og lyd 09. 1. 5 Reparation af audiovisuelt og fotografisk udstyr, 09. 2 databehandlingsudstyr samt tilbehør hertil Andre større forbrugsgoder i forbindelse med fritid og kultur Oprindelig dækning jan. 1997 fuld fuld fuld fuld fuld 09. 2. 1 Andre større forbrugsgoder i forbindelse med fritid og kultur 09. 2. 2 Reparation af andre forbrugsgoder i forbindelse med fritid og fuld fuld 09. 3 09. 3. 1 kultur Andet tilbehør og udstyr til fritid; blomster, haveplanter mv. og husdyr Spil, legetøj og hobbyartikler, udstyr til sport, camping og friluftsaktiviteter 09. 3. 2 Haveplanter mv. 09. 3. 3 Husdyr 09. 4 09. 4. 1 Tjenesteydelser i forbindelse med sport og fritid 09. 4. 2 Tjenesteydelser i forbindelse med kultur Tjenesteydelser i forbindelse med fritid og kultur : „ ^j »*&*$£& 1 ^ a MI 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 T 11 • 1 1 1 TI > I fuld fuld fuld fuld21 fuld22 undtaget 11 09. 4. 3 Lotteri- og totalisatorspil] Aviser, bøger og papirvarer Papirvarer og tegnematerialer Pakkerejser Pakkerejser UDDANNELSE Uddannelsestj eneste r Førskoleundervisning og undervisning på første niveau 09. 5 09. 5. 1 Bøger 09. 5. 2 Aviser og tidsskrifter 09. 5. 3 Diverse trykt materiale 09. 5. 4 09. 6 09. 6. 1 10. 10. 1 10. 1. 1 10. 1. 2 Undervisning på andet niveau 10. 1. 3 Undervisning på tredje niveau 10. 1. 4 Undervisning, som ikke kan henføres til et bestemt niveau HOTELLER, CAFÉER OG RESTAURANTER 11. Restaurationsvirksomhed 11. 1 delvis23 fuld fuld delvis23 lÉÉliÉÉ fuld W. M. U. M. W. W. W. 'J. W delvis25 — fuld24 fuld24 fuld24 fuld24 fuld24 fuld24 21 Omfatter medlemsgebyrer og abonnementer til sportsklubber og fitness centre; endvidere gebyrer for jagt- og fisketegn, hvis der til udstedelsen af tilladelserne er knyttet en form for offentlig kontrol; jf. bilag Ib nr. 9 og 19b. 22 Omfatter entré til museer, biblioteksgebyrer, og radio- og tv-licens; jf. bilag Ib nr. 9 og 10. 23 Omfatter undervisning og undervisningsmaterialer, hvortil forbrugerne afholder samtlige udgifter. 24 Fuld dækning vil i denne forbindelse sige den del af forbrugernes udgifter til undervisning og undervisningsmaterialer, som ikke refunderes af det offentlige, socialsikringen eller NPIH'er; jf. bilag Ib nr. 12a og de metodologiske retningslinjer for indarbejdelse af disse udgifter som specificeret i overensstemmelse med proceduren i artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95. 25 Omfatter edb-kurser, sprogkurser, skrivemaskinekurser og andre lignende kurser, hvortil forbrugeren afholder samtlige udgifter. ~ *^ <M Kode COICOP/HCPI-position 11. 1. 1 11. 1. 2 11. 2 11. 2. 1 12. 12. 1 12. 1. 1 12. 1. 2 Restauranter og caféer Kantiner Indlogering Indlogering DIVERSE VARER OG TJENESTEYDELSER Personlig pleje Frisørsaloner og institutter for personlig pleje Apparater og artikler til personlig pleje Personlig pleje i. a. n. Oprindelig daekning jan. 1997 fuld delvis23 Udvidet december 1998 Udvidet december 1999 Undtaget fuld24 delvis23 fuld24 fuld fuld fuld fuld undtaget 12. 1. 3 12. 2 12. 2. 1 12. 2. 2 12. 3 12. 3. 1 12. 4 Personlige effekter i. a. n. Smykker og ure Andre personlige effekter Social beskyttelse Sociale tjenesteydelser Forsikring 12. 4. 1 12. 4. 2 12. 4. 3 12. 4. 4 12. 4. 5 12. 5 12. 5. 1 Forsikring i forbindelse med boligen Sygeforsikring Transportforsikring Anden forsikring Finansielle tjenesteydelser i. a. n. Finansielle tjenesteydelser i. a. n. Livsforsikring delvis 26 llllliltllt ^••"••;;V: • undtaget delvis27 fuld28 delvis31 delvis34 fu|d29,30 filldM. 30 fu|d33. 30 fuld35 26 Omfatter vuggestuer, børnehaver og legestuer, som ikke tilhører den obligatoriske del af uddannelsessystemet; heri indgår kun de udgifter, som forbrugerne betaler, og som ikke refunderes af det offentlige, socialsikringen eller NPIH'er; jf. bilag Ib nr. 12a; for de andre tjenesteydelser i 12. 3. 1. f. eks. ældrehjem, skoler for handicappede, rengøring i hjemmet og madordninger gælder de retningslinjer, som er anført i fodnote 18. 27 Omfatter gebyrer for indboforsikring. 28 Omfatter alle gebyrer, som ejere af egen bolig og lejere betaler for forsikringer, som typisk tegnes af lejere mod brand, indbrud, vandskade, mv. ; jf. bilag Ib nr. 7, 8 and 24; når der er truffet afgørelse om, hvordan ejere af egen bolig skal behandles, vil disse kategorier eventuelt blive udvidet til at omfatte gebyrer, som ejere af egen bolig betaler for forsikringer vedrørende boligen, som typisk tegnes af værten. 29 Omfatter de gebyrer, som betales for private syge- og ulykkesforsikringer; jf. bilag Ib nr. 7, 8 og 24 og de metodologiske retningslinjer for indarbejdelse af kategori "06. Sundhedsvæsen" specifieertt i overensstemmelse med proceduren i artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95. 30 De metodologiske retningslinjer og tidsplanen for indarbejdelse af disse udgifter specificeres i overensstemmelse med proceduren i artikel 14 i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95. Gennemførelsen kan ske på et tidligere tidspunkt. 3' Omfatter gebyrer for forsikringer vedrorende personlige transportmidler. 32 Omfatter gebyrer for forsikringer vedrorende personlige transportmidler, rejse- og rejsegodsforsikring; jf. bilag Ibnr. 7, 8 og 24. 33 Omfatter gebyrer for forsikring, f. eks. vedrorende det civilretlige ansvar for skade på tredjemand eller dennes ejendom, som ikke opstår i forbindelse med benyttelse af personlige transportmidler; jf. bilag Ibnr. 7, 8 og 24. 34 Omfatter bankgebyrer, der ikke beregnes som en bestemt andel af transaktionens værdi. S)Z Kode COICOP/HCPI-position Oprindelig daekning jan. 1997 Udvidet december 1998 Udvidet december 1999 12. 5. 2 12. 6 12. 6. 1 Andre tjenesteydelser i. a. n. Andre tjenesteydelser i. a. n. FISIM fuld36 Undtaget undtaget <s Omfatter finansielle tjenesteydelser or. banktjenesteydelser; hertil medregnes ikke gebyier til pnvale eller offentlige pensionskasser, som er en form lor livslorsikring, der ei begrænse! til en næinieie afgrænset gruppe al personer, ej heller renleiidgifu r; jf. bilag Ib nr. 21 og ? > 3(' Omfatter gebyrer for udstedelse al pas, fodselsattester, vielsesattester og dodsaltesler, medlemsgebyr til faglige sammenslutninger, hvis gebyrerne kan betragtes som betaling for tjenesleydelser; se bilag Ib nr. () o g l °. 3 1-H A 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. S. BILAG Ib Definition af husholdwingernes pengeudgifter til konsuni Husholdningssektoren omfatter enkeltpersoner eller grupper af enkeltpersoner (som defineret i ENS 2. 76. a og 2. 76. b) og kan eventuelt også omfatte institutionelle husholdninger (som defineret i ENS 2. 76. b). En resident husholdning har sit eget økonomiske interessecentrum inden for medlemsstatens økonomiske område, som eventuelt kan omfatte territoriale eller eksterritoriale enklaver (som defineret i ENS 2. 04. -2. 07. ). i Pr. konvention valutaenheder. En monetær transaktion er en økonomisk strøm, som er et samspil mellem institutionelle enheder efter gensidig aftale, hvor de pågældende enheder foretaget eller modtager betalinger, patager sig gældsforpligtelser eller modtager aktivet opgjort al husholdningsaffald som et samspil mellem enheder citer gensidig aftale. Transaktioner, som ikke indbærer udveksling af kontantbelob eller fordringer eller gældsforpligtelser opgjort i pengebeløb, er ikke-monetærc transaktioner. Interne lkkc- monetære transaktioner mellem to eller flere institutionelle enheder forekommer ved i naturalier, overførsel i naturalier osv. ) og andre transaktioner (byttehandel med ikke-producerede, ikke-finansielle aktiver). produkttransaktioner(byttchandel), transaktioner er sædvanligvis fordel ingslransakt i oner ikke-monetærc transaktioner, indsamling betragtes (betaling Husholdningernes pengeudgifter tii konsum omfatter følgende grænsetilfælde: De omfatter udgifter, der ikke betragtes som forbrug i produktionen, f. eks. materialer til mindre reparationer og indrctningsarbejder i boliger, som typisk udføres af både lejere og ejere, saml materialer til reparation og vedligeholdelse al varige forbrugsgoder, herunder også koretøjer. især varige De omfatter udgifter, der tiere i forbrugsgoder, regnskabsperioder; herunder hører overdragelse af ejendomsretten til visse varige forbrugsgoder fra et foretagende til en husholdning. fungere efter hensigten ikke betragtes som fortsætter med at investeringer, som De omfatter finansielle tjenester, for hvilke der opkræves betaling direkte. De omfatter skadesforsikringstjenesler implicitte gebyr. indtil et beløb, som svarer til det læger mv. Del følger heraf, De omfatter alle ildgifler finansieret via sk idcsforsikiingserslatningcr, herunder de beløb, som forsikringsselskaberne betaler direkte lil aiilomohilværksledcr, il den fulde pris, der bclales al hospitaler, husholdningerne eller forsikringsselskaberne (il automobilværksleder, hospitaler, læger mv. medregnes i 11( TI. Skadeslbrsikringserstatningei er forpligtet til at betale lil dækning al skader på personer og ting. Beløbene er løbende overførsler fra forsikringsselskaberne til de modlagende husholdninger forsikringsselskaberne er de belob, som • / '/ - 11 af indgår derfor indkomst. Udgifter betalinger f. eks. i husholdningernes disponible skadesforsikringserstatninger, som og finansieres til automobil værksteder, hospitaler eller læger, betragtes som udgifter, der er afholdt af husholdningerne og ikke af forsikringsselskaberne. Det er uden betydning, om husholdningerne rent faktisk afholder udgifterne, før erstatningerne udbetales - om svarende forsikringsselskaberne betaler direkte til automobil værkstederne, hospitalerne mv. I sidstnævnte tilfælde betragtes forsikringsselskaberne blot som mellemled, der handler på vegne af husholdningerne, som stadig anses for at afholde udgifterne. social sikringsordninger refusioner eller via til - 9. for offentlig kontrol, De omfatter husholdningers betalinger for licenser, tilladelser mv. , der betragtes som køb af tjenesteydelser. Hvis der til udstedelsen af tilladelser er knyttet en form f. eks. vedrørende den pågældende persons kvalifikationer, registreres betalingerne som køb af tjenester fra det offentlige, og priserne indgår da i HCPI, men hvis tilladelserne gives automatisk mod betaling af et gebyr, registreres betalingerne som direkte skatter og ikke som priser. Kørekort, flycertifikater, tv- og radiolicens, våbentilladelser, entré for adgang til museer, biblioteksgebyrer, renovationsafgifter mv. betragtes i de Heste tilfælde som køb af tjenesteydelser fra del offentlige, mens tilladelser til benyttelse af køretøjer, både og fly oftest betragtes som skatter. 10. De omfatter køb af produktion til priser, som ikke er økonomisk signifikante, f. eks. entré for adgang til museer. 11. 12. Husholdningernes pengeudgifter til konsum omfatter ikke følgende grænsetilfælde: De omfatter ikke indkomst i naturalier, da der ikke er tale om nogen monetær transaktion (selv om denne indkomst i henhold til E'NS 3. 76. b er inkluderet i udgifter til konsum). (a) De omfatter ikke sociale overførsler i naturalier, som husholdningerne har modtaget, ej heller sådanne udgifter, som i første omgang betales af husholdningerne, men som senere refunderes af socialsikringen, offentlige enheder eller NPIH'er, f. eks. udgifter til lægebehandling eller uddannelse. Når en husholdning køber en vare eller en tjenesteydelse, som den senere lår helt eller delvis refunderet, betragtes husholdningen blot som et mellemled, der handler på vegne af en social kasse, en offentlig enhed eller en NPIII. De refunderede beløb betragtes som sociale overførsler i naturalier, som er foretaget af socialsikringen, offentlige enheder eller NIMlfer. De registreres ikke som overførsler i kontanter til husholdningerne og medregnes ikke i husholdningernes disponible indkomst. Bogføringsmæssigt er situationen den samme som når en social kasse køber varerne og tjenesteydelserne af markedsproducenter og videresælger dem til husholdningerne til lave ikke- markedsmæssige priser. forskellen mellem det beløb, som husholdningen har betalt, og det refunderede beløb. \^>cn pris, som er relevant for IICPI er således (b)Alle andre tilskud og betalinger Ira del offentlige, især tilskud til lejere med henblik på nedsættelse af deres husleje (inkl. betalinger, som lejeren vælger al i s betale direkte til ejeren), betragtes som kontante sociale ydelser og medregnes derfor i husholdningernes disponible indkomst. Hele prisen for varen eller tjenesteydelsen før tilskuddet er derfor omfattet af HCPI. 13. 14. 15. De omfatter ikke de tjenesteydelser, der er forbundet med ejerboliger, da disse ikke er monetære transaktioner (selv om de i henhold til ENS 3. 76. er medregnet i udgifterne til konsum). De omfatter ikke køb af boliger og effekter, der betragtes som anskaffelser af ikke-producerede aktiver, især køb af jord. De omfatter ikke udgifter, som en ejer af egen bolig afholder til indretning, vedligeholdelse og reparation af boligen, og som ikke normalt udfores af lejere. 16. De omfatter ikke udgifter til værdigenstande. 17. 18. 19. 20. 21. De omfatter ikke udgifter afholdt i erhvervsøjemed af husholdninger, der ejer personlige foretagender. De omfatter ikke løbende indkomst- og formueskatter, som er obligatoriske ensidige betalinger i penge eller naturalier, der regelmæssigt opkræves af den offentlige forvaltning og service eller af udlandet af institutionelle enheders indkomst og formue, samt enkelte periodiske afgifter, der hverken pålignes indkomst eller løbende skatter omfatter husholdningernes betalinger for tilladelser, der betragtes som skatter, f. eks. tilladelser til at eje og benytte køretøjer, både og fly mv. formue. Andre (a) De omfatter ikke husholdningernes kontingenter og bidrag til NWH'er. f. eks. til fagforeninger, faglige sammenslutninger, forbrugersammenslutninger, kirker, selskabelige og kulturelle foreninger, fritidsklubber og idrætsklubber. (b) Hvis en klub, forening eller sammenslutning kan betragtes som en markedsproducent, der sælger sine tjenesteydelser til en økonomisk signifikant pris - hvilket normalt er tilfældet, selv om der ofte er tale om en non-profit institution - betragtes kontingenter og bidrag som betaling for tjenesteydelser - ikke som en overførsel - og dermed er de omfattet af HCPI. De omfatter ikke husholdningernes frivillige overførsler i penge eller naturalier til velgørende organisationer og nødhjælpsorganisationer. De omfatter ikke formueindkomster, herunder renter. Formueindkomst er åen indkomst, som ejeren af et finansielt aktiv eller et materielt, ikke-produceret aktiv modtager for at stille finansielle midler eller et materielt ikke-produceret aktiv til rådighed for en anden institutionel enhed. In rente er tiet beløb, som debitor på betingelser, der fremgår al ilet finansielle instrument, han og kreditor har indgået, er pligtig at betale kreditor over en bestemt periode, uden al hovedstolen derved nedbringes. 22. De omfatter ikke obligatoriske eller frivillige bidrag til sociale ordninger, som f. eks. faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger til sociale kasser og fonde, 43 forsikringsselskaber, selvstændige eller ikke-selvstændige pensionskasser, der administrerer sociale forsikringsordninger, for at sikre de ansatte sociale ydelser, eller lønmodtagerbidrag til sociale ordninger, der betales til socialsikringen, private fondsbaserede og ikke-fondsbaserede ordninger. De omfatter ikke livsforsikringstjenester og pensionskassetjenester (selv om disse tjenester i henhold til ENS 3. 76. f og g medregnes i udgifterne til konsum indtil et beløb, der svarer til det implicitte gebyr). De omfatter ikke skadesforsikringspræmier, netto. Dette er præmier, der betales for forsikringer, som er tegnet af institutionelle enheder. Forsikringer, som er tegnet af individuelle husholdninger, er tegnet på eget initiativ og til egen fordel uafhængigt af deres arbejdsgivere eller den offentlige forvaltning og service og uden for sociale forsikringsordninger. Skadesforsikringspræmier, netto, omfatter både de faktiske præmier, der skal betales af forsikringstageren for at opnå dækning i regnskabsperioden (indtjente præmier) og de tillægspræmier, der betales af formueindkomsten henført til forsikringstagerne efter fradrag af det pågældende forsikringsselskabs administrationsgebyr. (NB! Dette gebyr er omfattet konsum!). Skadesforsikringspræmier, netto, er de beløb, som er til rådighed til dækning i tilfælde af forskellige begivenheder eller ulykker, som medfører skade på ting eller personer af naturbetingede eller menneskelige årsager - brand, oversvømmelse, trafikuheld, skibsforlis, tyveri, vold, ulykker, sygdom mv. eller i tilfælde af økonomisk tab som følge af begivenheder som sygdom, arbejdsløshed, ulykker mv. husholdningernes pengeudgifter til af De omfatter ikke løbende overførsler mellem husholdningerne, som inkluderer alle overførsler i kontanter eller i naturalier, som foretages eller modtages at" residente husholdninger ikke-residente husholdninger. til eller fra andre residente eller institutionelle De omfatter ikke bøder og strafgebyrer. Disse bøder og strafgebyrer, der pålægges domstolslignende myndigheder, betragtes som obligatoriske løbende overførsler. Ej heller medregnes morarenter og skattebøder, som normalt ikke kan holdes adskilt fra selve skatterne. af domstole enheder eller De omfatter ikke lotteri og spil; ej heller det gebyr, der betales til den enhed, som foranstalter lotteriet eller spillet eller den løbende restoverførsel, som udbetales til vinderne (selv om dette gebyr i henhold til HNS 4. 135. er medregnet i udgifter til konsum). 23. 24. 25. 26. 27. il Definition af pris 2X. Købcrpriscn er den pris, som køberen faktisk betaler for produkterne på købstidspunktet; inkl. alle skatter minus subsidier; efter fradrag af alle mængde- og sæsonrabatter på standardpriser og -takster; ekskl. renter og gebyrer, der betales i henhold til låne- og kreditordninger; ekskl. ekstraomkostninger som følge af manglende overholdelse af den betalingsfrist, der blev aftalt på købstidspunktet. ? •; 14 29. Varer og tjenester til individuelt konsum ("individuelle varer og tjenester") erhverves af en husholdning og anvendes til opfyldelse af husholdningens behov og ønsker. Individuelle varer og tjenester kan karakteriseres på følgende måde: (a) Det skal være muligt at observere og registrere en individuel husholdnings eller et husholdningsmedlems anskaffelse af varen eller tjenesteydelsen samt tidspunktet for anskaffelsen. (b) Husholdningen skal være indforstået med leveringen af den pågældende vare eller tjenesteydelse og tage de nødvendige skridt for at modtage den, f. eks. ved at gå i skole eller tage på hospitalet. (c) Varen eller tjenesteydelsen skal opfylde den betingelse, at den når den er erhvervet af en husholdning eller person, eller eventuelt af en lille, begrænset gruppe mennesker, ikke kan erhverves af andre husholdninger eller personer. Husholdningernes udgifter til konsum er alle individuelle. Pr. konvention betragtes alle varer og tjenester, der leveres af NPIIfer som individuelle. Alle offentlige udgifter til konsum inden for uddannelse, sundhed, social sikring og velfærd, sport og fritid samt kultur behandles pr. konvention som udgifter til individuelt konsum undtagen udgifter til offentlig administration, fastsættelse af love og bestemmelser, forskning mv. Endvidere betragtes udgifter til anskaffelse af bolig, renovation og drift af offentlige transportmidler som individuelle. De kollektive udgifter til konsum er den resterende del af det offentliges udgifter til konsum. De omfatter især forvaltning af samfundet, sikkerhed og forsvar, opretholdelse af lov og orden, lovgivning og udstedelse af andre bestemmelser, sundhedsvæsen, miljøbeskyttelse, forskning og udvikling og infrastrukturer og økonomisk udvikling. A % FINANSIERINGSOVERSIGT 1. Foranstaltningens betegnelse Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 om det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning af varer og tjenesteydelser. 2. Budgetpost Artikel B5-604. 3. Retsgrundlag Rådets forordning (EF) nr. 2494/95. 4. Beskrivelse af foranstaltningen 4. 1 Foranstaltningens generelle formål Rådets forordning har til formål at fremskynde gennemforeisen af arbejdsprogrammet, som skal gøre det muligt at udarbejde harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP), der opfylder konvergenskravene i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Rådets forordning (EF) nr. 2494 95 danner grundlag for Kommissionens specifikke forordninger, hvorefter i overensstemmelse med de medlemsstaterne skal udarbejde HICP'er begreber, metoder og den praksis, som er foreslået af arbejdsgruppen1 vedrørende harmonisering af forbrugerprisindeks og godkendt af Udvalget for Det Statistiske Program i henhold til forskriftsudvalgels procedure. Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 af 9. september 1996 omhandler foranstaltninger om oprindelig dækning, varer og tjenesteydelser. , som har fået økonomiske betydning, minimumsnormer for kvalitetsjusteringei. minimumsnormer og minimumsnormer for stikprøveudtagning. basisaggregater prisindeks priser, for for Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96 af 20. november 1996 vedrører de IllC'P-delindeks, som skal udarbejdes, fremsendes og offentliggøres liver måned fra og med indekset for januar 1997. Kommissionens forordning (EF) nr. 2454/97 af 10. december fastlægger minimumsnormerne for kvaliteten af I HCP-vægtene. I9()7 Ekspertgruppe -7 •? Kommissions beslutning af 9. september 1996 [ref. nr C(96)2452] indeholder af medlemsstaternes af om bestemmelser ekstraomkostninger. finansiering en del Nærværende forslag til Rådets forordning ændrer forordning (EF) nr. 1749/96 for så vidt angår det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning af varer og tjenesteydelser. Heri foreslås en etapevis udvidelse af HICP's som sundheds- og dækning forskelle uddannelsestjenester, medlemsstaterne imellem. til at omfatte vanskelige kategorier for hvilke der er store institutionelle Sideløbende med nærværende forslag behandles et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 om det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning med hensyn til geografisk område og population. 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens fornyelse I henhold til Rådets forordning skal harmoniseringen ske i etaper. Den forste etape - i februar 1996 - krævede meget få ressourcer, da den næsten udelukkende var baseret på eksisterende forbrugerprisindeks. Den anden - i januar 1997 - krævede betydelige ressourcer. Den tredje og fjerde etape - i december 1998 og 1999 - vil også kræve betydelige ressourcer. 5. Klassifikation af udgifterne/indtægterne IOU : OB. 6. Udgifternes/indtægternes art Tilskud til samfinansiering (66,6%) med nationale myndigheder; Udgifter til administration - se pkt. 10. 7. Finansielle virkninger 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen Den foreslåede udvidelse af HICP's dækning er nødvendig af bensyn til sammenligneligheden. Den vil imidlertid kræve betydelige ekstra ressourcer i medlemsstaterne, og i overensstemmelse med artikel 13 i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 vil Kommissionen (Eurostat) alholde to tredjedele af disse ekstra udgifter indtil udløbet af foranstaltningernes andel gennemlorelsesår. Udgifterne i med fur af Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 vil ifølge beregningerne ikke overstige 4,5 mio. ECU frem til 1998, hvoraf udgifterne til denne fjerde forordning ikke vil overstige 0,5 mio. ECU i ovennævnte periode. Kommissionens udgifter til til gennemførelse af foranstaltningerne Z^ derme fjerde forordning vil derfor ikke overstige 2/3 af 0,5 mio. ECU. Nogle medlemsstater har bedre kapacitet end andre til at foretage de nødvendige ændringer i systemet. 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer Medlemsstaterne foretager en opdeling af udgifterne til foranstaltningerne på grundlag af de indgåede kontrakter. 8. Forholdsregler mod svig Der vil blive indgået kontraktmæssige aftaler med medlemsstaterne med henblik på at sikre, at der træffes passende foranstaltninger, og at de nødvendige oplysninger fremlægges. 9. Oplysninger om cost-effectiveness 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe Specifikke mål: Forbedrede og sammenlignelige forbrugerprisindeks. Målgruppe: Medlemsstaternes brugere af prisindeks vil drage fordel af de forbedrede inflationsmålinger, ligesom EMI og Kommissionen lettere vil kunne træffe beslutninger om Den Monetære Union og andre makroøkonomiske spørgsmål. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Rådets forordning skulle kunne forbedre de nationale indeks' pålidelighed og internationale sammenlignelighed. Endvidere skulle medlemsstaterne kunne udveksle viden og teknologiske løsninger vedrørende udarbejdelse af forbrugerprisindeks. Vigtigste usikkerhedsmomenter: Rådets forordning fastlægger kun en generel ramme, inden for hvilken der er en lang række tekniske detailspørgsmål, som skal afklares i samarbejde med medlemsstaterne. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen I gennemførelsesbestemmelserne er der foreskrevet omfattende overvågning og udarbejdelse afpassende resultatindikatorer på basis af spørgeskemaer og Eurostats revisionsbesøg (ang. udgifterne hertil se nedenfor). 1 benhold til Rådets forordning skal der foretages en evaluering i november 1997 og igen i november 1999. revalueringen fra 1997 er allerede sendt til Kommissionens Generalsekretariat med henblik på forelæggelse for Ministerrådet. *1 --s-. 10. Udgifter til administration (Budgettets sektion III, del A) Den faktiske afsættelse af de nødvendige administrative ressourcer sker ved Kommissionens årlige afgørelse om ressourcetildeling, bl. a. under hensyntagen til antallet af ansatte og de supplerende beløb, der måtte være tildelt af budgetmyndigheden. 10. 1 Indvirkningen på antallet af stillinger Stillingstype Antal ansatte, der skal tilknyttes forvaltningen af foranstaltningen faste stillinger midlertidige stillinger Tjeneste- maend eller midlertidig ansatte A B C Andre ressourcer (eksperter) A-7000 lait y/i 2 1 2 V/2 heraf varighed 3 ar ved anven delse af yderligere ressourcer ved anvendelse af eksisterende ressourcer i det pagaeldende generaldirekto rat eller den pagaeldende tjeneste VA 2 1 1 7'/j De årlige udgifter til eksisterende ressourcer: Tjenestemænd (Al, A2, A4, A5) = 682. 500 ECU x 3 år = 98. 000 ECU x 3 år Eksperter (A-l 178) lait = 2. 047. 500 = 294,000 = 2. 341. 500 10. 2 De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning Ingen. 10. 3 Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen Budgetpost ~A - 70Ti Arbejdsgrupper under Udvalget for Det Statistiske Program Belob 96. 000 ^_ Bcrcgningsmchulc 4 mtnler a 8000 KCU til diukning af do delegcredes udgifter (x 3 ilr) •Cl Udgifterne til revisionsbesøg i li medlemsstater pr år - tre dage (il 120 IX'U pr. dag f rejseomkostninger - anslået til 31. 800 ECU: A-701 = 31. 800 ECU x 3 år = 95. 400 <^<d KONSEKVENSANALYSE FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, HERUNDER ISÆR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV'er) Forslagets titel: Forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 om det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning af varer og tjenesteydelser. Forslaget; 1. Hvorfor er der i betragtning af nærhedsprincippet behov for en EF-lovgivning på området, og hvad er hovedformålet? Rådets forordning har til formål at fremskynde gennemførelsen af arbejdsprogrammet, som skal gøre det muligt at udarbejde harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) til måling af konvergensen i overensstemmelse med kravene i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. HICP'er skal anvendes til internationale sammenligninger af inflationen i forbrugerpriserne. De vil primært blive anvendt af Europa-Kommissionen og Det Europæiske Monetære til konvergenskriterierne i artikel 109. 1 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. HICP'erne vil senere komme til at danne grundlag for Den Monetære Unions forbrugerprisindeks (MUICP), som bl. a. den kommende Europæiske Centralbank vil anvende til overvågning af inflationen i Den Økonomiske og Monetære Union. til vurdering af i henhold inflationen Institut er gennemførelsesbestemmelser Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 danner grundlag for Kommissionens specifikke forordninger, hvorefter medlemsstaterne skal udarbejde HICP'er i overensstemmelse med de begreber, metoder og den praksis, som er foreslået af arbejdsgruppen1 vedrørende harmonisering af forbrugerprisindeks og godkendt af Udvalget for Det Statistiske Program i henhold til forskriftsudvalgets procedure. I henhold til artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning sikre HICP's sammenlignelighed og for at bevare og forbedre deres pålidelighed. Kommissionen har hidtil vedtaget tre detaljerede forordninger om specifikke gennemførelsesbestemmelser for udarbejdelsen af HICP. Den første forordning, Kommissionens forordning (EF) 1749/96 om oprindelige foranstaltninger, omfatter seks tekniske områder: oprindelig dækning, varer og tjenesteydelser, som har laet økonomisk betydning, basisaggregater og minimumsnormer for kvalitetsjusleringer, stikprøveudtagning og priser. Den anden forordning, Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96, vedrører HICP og delindeks, forordning. til og videreformidles af Eurostat. Den som nødvendige fremsendes for at tredje Ekspertgruppe 2 I Kommissionens forordning (EF) nr. 2454/97, fastsætter minimumsnormer for kvaliteten af vægte, der anvendes til udarbejdelse af HICP. første serie harmoniserede Den 7. marts 1997 offentliggjorde Eurostat den forbrugerprisindeks (HICP) i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, litra b), i Rådets forordning 2494/95. HICP'er giver det bedste statistiske grundlag for internationale sammenligninger af inflationen i forbrugerpriserne, og der er gjort store fremskridt i harmoniseringen af metodologien. Der skal dog stadig gøres en stor indsats for at nå videre i harmoniseringen af forbrugerprisindeksene. for hvilke der er store I artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 defineres HICP's oprindelige dækningsområde fra januar 1997. Visse vanskelige kategorier som f. eks. sundheds- og uddannelsestjenester, forskelle mellem medlemsstaterne, er endnu ikke i fuldt omfang dækket af HICP. Forordningsforslaget til dækningen. 1 ændrer Kommissionens forordning (EF) 1749/96 med hensyn forordningsforslagets definition af "husholdningernes pengeudgifter til konsum" indgår både de varer og tjenesteydelser, som HICP skal omfatte, og de priser, som skal anvendes, dvs. priser med fradrag af refusioner, subsidier og tilskud. Forslaget folger definitionerne i det europæiske nationalregnskabssystem (ENS 1995), når de er egnede til internationale sammenligninger af inflationsdata. I henhold til forslaget skal udvidelsen af HICP's dækning foretages i to etaper i henholdsvis december 1998 og december 1999: institutionelle (a) Huslejer: I december 1998 vil behandlingen af huslejer, hvortil der ydes tilskud, blive harmoniseret. (b) Tjenesteydelser i forbindelse med boliger: I december 1998 vil dækningsområdet for renovation, kloakering og vandforsyning blive udvidet, medmindre de finansieres over skatterne. (c) Finansielle tjenesteydelser: I december 1999 vil HICP dække de resterende finansielle tjenesteydelser, f. eks. gebyrer i forbindelse med skatte- eller investeringsrådgivning. (d) Uddannelse: I december 1998 vil HICP dække alle varer og tjenesteydelser på uddannelsesområdet på en harmoniseret måde. Uddannelse vil blive indregnet på et nettogrundlag, dvs. vægtene og priserne vedrører de faktiske belob, som forbrugerne betaler, med fradrag af statslige refusioner. Dette gælder for skoleboger og andet materiale, skolebespisning samt uddannelsesmæssige tjenesteydelser, som leveres af alle former for skoler og højere læreanstalter. For at fa løst nogle af de metodologiske spørgsmål, herunder behandlingen af indkomstafhængige priser, har Eurostat oprettet en særlig taskforce. (e) Sundhedsvæsen: I december 1998 vil HICP dække alle varer og tjenesteydelser inden for sundhedsvæsenet (bortset fra hospitalsområdet) på en harmoniseret måde. Sundhedsvæsenet vil blive medregnet på et nettogrundlag, dvs. vægtene og priserne vedrører de faktiske beløb, som forbrugerne betaler med fradrag af refusioner fra socialsikringsordningen. Taskforcen vil se nærmere på de metodologiske spørgsmål i forbindelse med gennemførelsen. Metodologien med henblik på inkludering af hospitalsområdet vil blive fastlagt senest i december 1998. Kategorien vil blive omfattet snarest muligt derefter. (I) Forsikring: I december 1998 vil HICP dække alle forsikringer i forbindelse med boliger, ikke kun løsøreforsikringer. Senest i december 1999 vil II1CP også dække private sygeforsikringer, ansvarsforsikringer og rejseforsikringer. Metodologien vil blive ^V fastlagt af en anden særlig taskforce, som Eurostat har nedsat. Hvis taskforcen snart finder en løsning, vil gennemførelsen kunne fremskyndes. (g) Tjenesteydelser i forbindelse med social sikring: I december 1998 vil HICP dække tjenester ydet af vuggestuer, børnehaver, legestuer og dagplejecentre på en harmoniseret måde. De vil blive medregnet på et nettogrundlag, dvs. vægtene og priserne vedrører de faktiske beløb, som forbrugerne betaler med fradrag af statslige refusioner. Andre tjenesteydelser i forbindelse med social sikring, navnlig ældrehjem, rejser lignende gennemførelsesmæssige problemer som hospitalsområdet. Men da disse tjenesters betydning er stigende, bør de omfattes af HICP. Metodologien med henblik på inkludering af f. eks. ældrehjem vil blive fastlagt senest i december 1998. Kategorien vil blive omfattet snarest muligt derefter. På grundlag af resultaterne af de seneste tekniske drøftelser vil følgende varer og tjenesteydelser ikke blive omfattet af HICP, i det mindste ikke på denne side af år 2000: euforiserende stoffer, beregnet lejeværdi af egen bolig, anden beregnet lejeværdi, lotteri- og totalisatorspil, visse tjenesteydelser i forbindelse med personlig pleje, livsforsikring og indirekte målte finansielle tjenesteydelser. Konsekvenserne for virksomhederne: 2. Hvem berøres af forslaget? • Hvilken erhvervssektor? Forbrugerprisindeks udarbejdes på grundlag af priser og vægte. Vægtene beregnes hovedsagelig på grundlag af allerede eksisterende data. Priserne indsamles fra alle virksomheder, der lever varer og tjenesteydelser til direkte imødekommelse af forbrugernes efterspørgsel inden for rammerne af husholdningernes pengeudgifter til konsum, herefter kaldet "detailhandlere". I overensstemmelse med nærhedsprincippet fastlægges stikproven af detailhandlere af de nationale statistiske kontorer. De udsender allerede prisindsamlere til detailhandlerne for at indsamle priser til beregning af de nationale forbrugerprisindeks. HICP'erne er primært baseret på disse oplysninger. Den foreslåede forordning vil eventuelt i nogle medlemsstater kræve, at der skal indsamles nye data. De varer og tjenesteydelser, som HICP vil blive udvidet med, leveres i stor udstrækning af den offentlige sektor. • Berøres SMV'er i højere grad end store virksomheder? Virksomhederne størrelse er kun relevant i det omfang, de indsamlede priser på korrekt måde skal afspejle prisudviklingen inden for rammerne af begrebet husholdningernes pengeudgifter til konsum. I princippet berøres alle detailhandlere uanset størrelse. I overensstemmelse med nærhedsprincippet fastlægges stikproven af detailhandlere af de nationale statistiske kontorer. i alle virksomheder • Er de berørte virksomheder koncentreret i bestemte regioner i EF? Det geografiske område er kun relevant i det omfang, de indsamlede priser på korrekt måde skal afspejle prisudviklingen på medlemsstaternes økonomiske område inden for rammerne af husholdningernes pengeudgifter til konsum. Alle EU-medlemsstater samt Norge og Island er omfattet. 2 5 3. Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe i henhold til forslaget? De nationale statistiske kontorer sender prisindsamlere ud til detailhandlerne. I henhold til den foreslåede til deres forretningslokaler med henblik på indsamling af oplysninger om priser. I praksis er deltagelse i sådanne undersøgelser frivillig. skal detailhandlerne give prisindsamlerne adgang forordning 4. Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få? • For beskæftigelsen? • For investeringerne og oprettelsen af nye virksomheder? • For virksomhedernes konkurrenceevne? En indirekte virkning, da HICP'er giver mulighed for internationale sammenligninger af inflationen i forbrugerpriserne og leverer det statistiske grundlag for vurdering af inflationen i overensstemmelse med konvergenskriterierne i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. I ØMU'ens fase III vil HICP'erne blive anvendt til beregning af Den Monetære Unions forbrugerprisindeks (MUICP), som skal være indikator ved vurderingen af den kommende Europæiske Centralbanks monetære politik. En fælles og stabil valuta er et vigtigt middel til at fremskynde europæisk integration og fremme den økonomiske udvikling, som vil få betydning for beskæftigelsen, investeringerne og konkurrenceevnen. 5. Indeholder forslaget foranstaltninger, der tager højde for SMV'erncs særlige situation (lempeligere eller særlige krav)? I overensstemmelse med nærhedsprincippet fastlægges stikprøven af detailhandlere af de nationale statistiske kontorer. De udsender allerede prisindsamlere til detailhandlerne i forbindelse med beregningen af de nationale forbrugerprisindeks. HICP'erne er primært baseret på disse oplysninger. De varer og tjenesteydelser, som HICP vil blive udvidet med. leveres i stor udstrækning af den offentlige sektor. Almindeligvis er deltagelse i sådanne undersøgelser frivillig. Den foreslåede forordning vil eventuelt i nogle medlemsstater kræve, at der skal indsamles nye data. Hflringi 6. Liste over organisationer, som er hørt om forslaget, og en kortfattet redegørelse for deres væsentligste synspunkter. Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Statistisk Information på det Økonomiske og Sociale Område (CEIES)2, Kommissionens GD II, Det Europæiske Monetære Institut og medlemsstaternes centralbanker deltager aktivt i møderne i arbejdsgruppen3 vedrørende harmonisering af forbrugerprisindeks samt i dens taskforces. De understregede, at HICP bør have så bred en dækning som muligt og kan derfor tilslutte sig den foreslåede forordning. Nedsat ved Rådets afgørelse 91/116/EØF. Udvalget består af repræsentanter for videnskabelige kredse, økonomiske og sociale grupper omfattende leverandører og brugere af statistiske data Ekspertgruppe 2<* SUPPLERENDE OPLYSNINGER OM EFTA-LANDENE Titel : Forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 om det harmoniserede forbrugerprisindeks1 dækning af varer og tjenesteydelser Konsekvenser for EFT A-landene EFTA-landene har deltaget i drøftelserne i Udvalget for Det Statistiske Program og arbejdsgruppen vedrørende harmonisering af forbrugerprisindeks. De har indgående kendskab til forordningsforslagene, og der er blevet taget højde for deres synspunkter ved udarbejdelsen af forslaget. De har til hensigt at udarbejde harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) i overensstemmelse med nærværende forordning. 2} 1. 2. 3. BEGRUNDELSE Forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 om det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning med hensyn til geografisk område og population Den 7. marts 1997 offentliggjorde Eurostat den første serie harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, litra b), i Rådets forordning 2494/95. HICP'er giver det bedste statistiske grundlag for internationale sammenligninger af inflationen i forbrugerpriserne og vil primært blive anvendt af Europa-Kommissionen og Det Europæiske Monetære Institut til vurdering af inflationen i forhold til konvergenskriterierne i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. De vil senere komme til at indgå i Den Monetære Unions forbrugerprisindeks (MUICP), som bl. a. den kommende Europæiske Centralbank vil anvende til overvågning af inflationen i Den Økonomiske og Monetære Union. Forpligtelsen til at udarbejde harmoniserede forbrugerprisindeks forhindrer dog på ingen måde ikke-harmoniserede offentliggøre medlemsstaterne inflationsindeks, som de måtte ønske at anvende i deres nationale politik. nationale, at i Kommissionen har på basis af Rådets forordning 2494/95 hidtil vedtaget tre detaljerede forordninger om specifikke gennemførelsesbestemmelser for udarbejdelsen af HICP. Den første forordning, Kommissionens forordning (EF) 1749/96 om oprindelige foranstaltninger, omfatter seks tekniske områder: oprindelig dækning, varer og tjenesteydelser, som har faet økonomiske betydning, basisaggregater og minimumsnormer for kvalitetsjusteringer, stikprøveudtagning og priser. Den anden forordning. Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96, vedrører HICP og delindeks, som fremsendes til og videreformidles af Eurostat. Den tredje forordning. Kommissionens forordning (EF) nr. 2454/97, fastsætter minimumsnormer for kvaliteten af vægte, der anvendes til udarbejdelse af HICP. I henhold til artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2494/95 skal HICP være baseret på priserne på varer og tjenesteydelser, som udbydes på medlemsstatens økonomiske område med henblik på direkte imødekommelse af forbrugernes efterspørgsel. Imidlertid er foreligger der endnu ikke en harmoniseret definition af HICP's dækning med hensyn til geografisk område og population, og formålet med forordningsforslaget er at afhjælpe denne mangel. Det præciseres heri, at dækningsområdet ved beregning af HICP- vægte skal omfatte husholdningernes samlede pengeudgifter til konsum inden for den pågældende medlemsstats økonomiske område. Navnlig medregnes udgifter, der afholdes af besøgende fra udlandet ("indlandsbegrebet") og enkeltpersoner på institutioner, men derimod ikke residenters udgifter ved ophold i udlandet. Endvidere medregnes alle private husholdninger, uanset i hvilket område, de er bosiddende, og uanset indkomstens størrelse. Der ses bort fra udgifter til erhvervsformål. <?* 4. 5. 6. 7. En harmoniseret definition af dækningen med hensyn til geografisk område og population er nødvendig af hensyn til sammenligneligheden og også for at undgå huller eller dobbelttælling ved aggregeringen af medlemsstaternes HICP'er til beregning af det europæiske forbrugerprisindeks (EICP) og Den Monetære Unions forbrugerprisindeks (MUICP), som vil være den vigtigste indikator til vurdering af resultaterne af den kommende Europæiske Centralbanks (ECB) prisstabilitetspolitik. Indlandsbegrebet anvendes af følgende grunde: HICP skal fungere som indikator ved vurderingen af prisstabilitetskriteriets overholdelse, og skal danne grundlag for det kommende MUICP. Hensigten er at måle prisændringerne inden for de enkelte medlemsstater frem for de prisændringer, som berører bestemte husholdninger, som f. eks. residente husholdninger. De prisændringer, som skal måles inden for en medlemsstats område, er de ændringer, som berører besøgende fra udlandet, men ikke de ændringer, som berører residenter ved ophold i udlandet. Derfor bør indlandsbegrebet anvendes til måling af konvergensen. Endvidere vil Den Europæiske Centralbank (ECB) medblik på tredje fase af ØMU'en have behov for MUICP. ECB har til opgave at sikre prisstabiliteten i Euro-området, og MUICP vil være den vigtigste indikator til vurdering af resultaterne af stabilitetspolitikken. Derfor er det vigtigt, at Euro-området og det område, som MUICP er baseret på, er sammenfaldende. Indlandsbegrebet opfylder dette krav. Udgifter som afholdes af personer på institutioner som ældrehjem bør medregnes af følgende grund: HICP's dækningsområde defineres som udgifterne til de varer og tjenesteydelser, som indgår i husholdningernes pengeudgifter til konsum. Husholdningssektoren omfatter personer på institutioner, og derfor bør deres udgifter være inkluderet i HICP-vægtene. Som følge af befolkningsudviklingen i EU har de institutioners, og specielt ældrehjemmenes, udgifter fået stigende betydning og bør defor i forbrugerpriserne. ikke udelades ved måling af inflationen I henhold til forordningsforslaget kræves kun udvidelse af dækningsområdet i de tilfælde, hvor sammenligneligheden ville være utilstrækkelig, hvis området ikke blev udvidet. Det er heri fastlagt, hvilke husholdninger HICP skal omfatte. Det er i realiteten alle husholdninger: rige og fattige, husholdninger i land- og byområder, residente eller ikke-residente, private og institutionelle husholdninger. Ifølge forslaget kan en del af disse husholdninger dog udelades fra et delindeks, hvis disse husholdningers udgifter til varerne eller tjenesteydelserne i dette delindeks er uden økonomisk betydning. I denne forbindelse vil "uden økonomisk betydning" sige mindre end en tusindedel af de samlede udgifter, som er omfattet af HICP. De husholdninger, som kan undtages, kan være af enhver art, f. eks. institutionelle husholdninger og besøgende fra udlandet tilsammen eller besøgende fra udlandet alene. 8. Medlemsstaternes HICP'er dækker i øjeblikket over 90% af "husholdningernes pengeudgifter til konsum". De resterende 10% vil blive medregnet fru december 1999. 4% vedrører dækningen med hensyn til geografisk område og population. De resterende 6% omfatter varer og tjenesteydelser, som vil blive inkluderet i 2. 3 december 1998 og december 1999. Sideløbende med nærværende forslag drøftes et andet forordningsforslag om etapevis indregning af varer og tjenesteydelser. HICP-arbejdsgruppen1 og task forces i tilknytning hertil har i over to år på en lang række møder tilbragt mange timer med at drøfte HICP's dækning med hensyn til geografisk område og population. Forslaget har fundet tilslutning hos næsten alle medlemmerne af HICP-arbejdsgruppen, herunder også de vigtigste brugere GD II og EMI2. De understregede, at en harmoniseret definition af dækningen med hensyn til geografisk område og population er nødvendig af hensyn til sammenligneligheden og for at undgå huller eller dobbelttælling i Den Monetære Unions forbrugerprisindeks (MUICP), som skal beregnes fra januar 1999, og som vil være den vigtigste indikator til overvågning af ECB's prisstabilitetspolitik. 1 2 Ekspertgruppe EMI er dog ikke blevet formelt hørt 1^ Forslag til RÅDETS FORORDNING (EF) NR. [XX/98] af [dato] om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 om det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning med hensyn til geografisk område og population (EØS-relevant tekst) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 af 23. oktober 1995 om harmoniserede forbrugerprisindekser1, særlig artikel 4 og 5,stk. 3, under henvisning til forslag fra Kommissionen, efter høring af Det Europæiske Monetære Institut, og ud fra følgende betragtninger: I henhold til forordning (EF) nr. 2494/95, artikel 5, stk. 1, litra b, skal hver medlemsstat udarbejde et harmoniseret forbrugerindeks (HCPI) fra og med indekset for januar 1997; forpligtelsen til at udarbejde harmoniserede forbrugerprisindeks forhindrer dog på ingen måde medlemsstaterne i at offentliggøre nationale, ikke- harmoniserede inflationsindeks, som de måtte ønske at anvende i deres nationale politik; Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/962 indeholder bestemmelser om HCPI's oprindelige dækningsområde, der er begrænset til de varer og tjenesteydelser, som indgår i alle eller de fleste nationale forbrugerprisindekser; I Rådets forordning (EF) nr. [xx/98] om ændring af Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/963 defineres HCPI's dækningsområde som de varer og tjenesteydelser, som er omfattet af husholdningernes pengeudgifter til konsum; i henhold til forordning (EF) nr. 2494/95, artikel 3, skal HCPI være baseret på priserne på varer og tjenesteydelser, som udbydes på medlemsstatens økonomiske område med henblik på direkte imødekommelse af forbrugernes efterspørgsel; vægtene i HCPI kræver en harmoniseret definition af det geografiske område og den population, som er omfattet; 1 EFT L 257 af 27. 10. 1995, s. 1. 2 EFT L 229 af 10. 9. 1996, s. 3. 3 EFT L xxx af [dato], s. x. 1^ Den Monetære Unions forbrugerprisindeks forbrugerprisindeks (ECPI) kræver et harmoniseret geografisk grundlag for HCPI; (MUCPI) det og europæiske Udvalget for Det Statistiske Program har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist; i overensstemmelse med proceduren beskrevet i artikel 14, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2494/95 sender Kommisionen derfor uden forsinkelse et forslag vedrørende de påkrævede foranstaltninger til Rådet; UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Litra (a2) i artikel 2 i forordning (EF) nr. 1749/96 ændres til: " "Husholdningernes pengeudgifter til konsum" er den del af udgifterne til konsum4, som afholdes: - af husholdningerne5 uanset nationalitet eller hjemsted, og - i monetære transaktioner6, og - på medlemsstatens økonomiske område7, og - til varer og tjenesteydelser, som anvendes til direkte opfyldelse af individuelle behov, og - i en af eller begge de perioder, der sammenlignes. Husholdningernes pengeudgifter til konsum er specificeret i bilag Ib til nærværende europæiske i overensstemmelse med definitionerne er forordning og nationalregnskabssystem (ENS) 19958. " i det Artikel 2 I artikel 3 i forordning (EF) nr. 1749/96 indsættes følgende stykke 3: "3. HCPI'er, der udarbejdes ved hjælp af delindeksvægte9, som afspejler pengeudgifter til konsum afholdt af en delkategori af husholdninger10 og ikke af alle husholdninger, anses for at være sammenlignelige, når denne forskel i praksis udgør mindre end en tusindedel af 4 Bilag Ib nr. 4-27. 5 Bilag Ib nr. 1. 6 Bilag Ib nr. 3. 7 Bilag Ib nr. 2. 8 Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. 6. 1996, EFT L 310 af 13. 11. 1996. 9 Artikel 2 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96 af 20. 11. 1996, EFT L 296 af 21. 11. 1996, s. 8 10 Bilag Ib nr. I. 3^ samtlige de af HCPI omfattede udgifter. Eventuelle ændringer i vægtene, som er nødvendige for at opfylde sammenlignelighedskravet i henhold til nærværende stykke, skal være foretaget inden december 1998. " Artikel 3 I bilag Ib til forordning (EF) nr. 1749/96 ændres stykke 1 og 2 til følgende: "1. Sektoren husholdninger består af husholdninger, der omfatter alle enkeltpersoner og grupper af enkeltpersoner (jf. definitionen i ENS 2. 76. a og 2. 76b), uanset i hvilket område, de opholder sig, deres placering i indkomstfordelingen og deres nationalitet eller hjemsted. Sektoren omfatter også personer, der opholder sig på institutioner (jf. definitionen i ENS 2. 76b). Den omfatter ikke erhvervsvirksomheder. 2. Det økonomiske område defineres som i ENS 2. 05, bortset fra at de eksterritoriale enklaver inden for landets grænser er medregnet og de territoriale enklaver i udlandet ikke er medregnet". Artikel 4 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne 3 3 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. Foranstaltningens betegnelse Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 om det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning med hensyn til geografisk område og population. 2. Budgetpost Artikel B5-604. 3. Retsgrundlag Rådets forordning (EF) nr. 2494/95. 4. -Beskrivelse af foranstaltningen • * >• 4. 1 Foranstaltningens generelle formål til formål at fremskynde gennemførelsen af Rådets forordning har arbejdsprogrammet, som skal gøre det muligt at udarbejde harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP), der opfylder konvergenskravene i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 danner grundlag for Kommissionens specifikke forordninger, hvorefter medlemsstaterne skal udarbejde HICP'er i overensstemmelse med de foreslået af arbejdsgruppen1 begreber, metoder og den praksis, som er vedrørende harmonisering af forbrugerprisindeks og godkendt af Udvalget for Det Statistiske Program i henhold til forskriftsudvalgets procedure. Kommissionens forordning (EF) nr. 1749/96 af 9. september 1996 omhandler foranstaltninger om oprindelig dækning, varer og tjenesteydelser. , som har fået økonomiske betydning, minimumsnormer for kvalitetsjusteringer, minimumsnormcr og minimumsnormer for stikprøveudtagning. basisaggregater prisindeks priser, for for Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96 af 20. november 1996 vedrører de HICP-delindeks, som skal udarbejdes, fremsendes og offentliggøres hver måned fra og med indekset for januar 1997. Ekspertgruppe ^>7 Kommissionens forordning (EF) nr. 2454/97 af 10. december 1997 fastlægger minimumsnormerne for kvaliteten af HICP-vægtene. Kommissions beslutning af 9. september 1996 [ref. nr C(96)2452] indeholder bestemmelser af medlemsstaternes af om ekstraomkostninger. finansiering en del Nærværende forslag til Rådets forordning ændrer forordning (EF) nr. 1749/96 for så vidt angår det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning med hensyn til geografisk område og population. Heri foreslåes en sammenfaldende definition af Euro-området og det område, hvorpå er baseret Den Monetære Unions forbrugerprisindeks (MUICP), som bl. a. vil blive anvendt af den kommende Europæiske Centralbank til overvågning af inflationen i Den Økonomiske og Monetære Union fra januar 1999. Sideløbende med nærværende forslag behandles et forslag til Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 om det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning af varer og tjenesteydelser. 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens fornyelse I henhold til Rådets forordning skal harmoniseringen ske i etaper. Den første etape - i februar 1996 - krævede meget få ressourcer, da den næsten udelukkende var baseret på eksiterende forbrugerprisindeks. Den anden - i januar 1997 - krævede betydelige ressourcer. Den tredje og fjerde etape - i december 1998 og 1999 - vil også kræve betydelige ressourcer. 5. Klassifikation af udgifterne/indtægterne IOU : OB. 6. Udgifternes/indtægternes art Tilskud til samfinansiering (66,6%) med nationale myndigheder; Udgifter til administration - se pkt. 10. 7. Finansielle virkninger 7. 1 Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen Forordningsforslaget er nødvendigt, for at der kan opnåes sammenlignelige målinger af inflationen og ligeledes en forudsætning for en sammenfaldende definition af Euro-området og det område, hvorpå er baseret Den Monetære Unions forbrugerprisindeks (MUICP), som bl. a. vil blive anvendt af den kommende Europæiske Centralbank til overvågning af inflationen i Den Økonomiske og Monetære Union fra januar 1999. Gennemførelse af i forordningen vil kræve ekstra i medlemsstaterne, og ressourcer 2-y overensstemmelse med artikel 13 i Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 forventes Kommissionen (Eurostat) at afholde to tredjedele af disse ekstra udgifter indtil udløbet af foranstlatningernes andet gennemførelsesår. Ifølge beregningerne vil udgifterne til gennemførelse af denne forordning ikke overstige 900. 000 ECU. Kommissionens udgifter til denne forordning vil derfor ikke overstige 600. 000 ECU. Nogle medlemsstater har bedre kapacitet end andre til at foretage de nødvendige ændringer i systemet. I henhold til til at gennemføre artikel 13 er medlemsstaterne ikke forordningsforslaget medmindre Kommissionen (Eurostat) afholder to tredjedele af de ekstra udgifter. forpligtede 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer Medlemsstaterne foretager en opdeling af udgifterne til foranstaltningerne på grundlag af de indgåede kontrakter. 8. Forholdsregler mod svig Der vil blive indgået kontraktmæssige aftaler med medlemsstaterne med henblik på at sikre, at der træffes passende foranstaltninger, og at de nødvendige oplysninger fremlægges. 9. Oplysninger om cost-effectiveness 9. 1 Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe Specifikke mål: Forbedrede og sammenlignelige forbrugerprisindeks. Målgruppe: Medlemsstaternes brugere af prisindeks vil drage fordel af de forbedrede inflationsmålinger, ligesom EMI og Kommissionen lettere vil kunne træffe beslutninger om Den Monetære Union og andre makroøkonomiske spørgsmål. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Rådets forordning skulle kunne forbedre de nationale indeks' pålidelighed og internationale sammenlignelighed. Endvidere skulle medlemsstaterne kunne udveksle viden og teknologiske løsninger vedrørende udarbejdelse af forbrugerprisindeks. Vigtigste usikkerhedsmomenter: Rådets forordning fastlægger kun en generel ramme, inden for hvilken der er en lang række tekniske detailspørgsmål, som skal afklares i samarbejde med medlemsstaterne. 3t 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen I gennemførelsesbestemmelserne er der foreskrevet omfattende overvågning og udarbejdelse af passende resultatindikatorer på basis af spørgeskemaer og Eurostats revisionsbesøg (ang. udgifterne hertil se nedenfor). I henhold til Rådets forordning skal der foretages en evaluering i november 1997 og igen i november 1999. Evalueringen fra 1997 er allerede sendt til for Kommissionens Generalsekretariat med henblik på forelæggelse Ministerrådet. 10. Udgifter til administration (Budgettets sektion III, del A) Den faktiske afsættelse af de nødvendige administrative ressourcer sker ved Kommissionens årlige afgørelse om ressourcetildeling, bl. a. under hensyntagen til antallet af ansatte og de supplerende beløb, der måtte være tildelt af budgetmyndigheden. 10. 1 Indvirkningen på antallet af stillinger Stillingstype Antal ansatte, der skal tilknyttes forvaltningen af tningen foransta faste stillinger midlertidige stillinger Tjeneste- maend eller midlertidig ansatte A B C Andre ressourcer (eksperter) A-7000 lait 314 2 1 2 T/i heraf varighed 3ar ved anven delse af yderligere ressourcer ved anvendelse af eksisterende ressourcer i det pagaeldende generaldirekto rat eller den pagaeldende tjeneste 372 2 1 1 Th De årlige udgifter til eksisterende ressourcer: Tjenestemænd (Al, A2, A4, A5) = 682. 500 ECU x 3 år = 98. 000 ECU x 3 år Eksperter (A-l 178) lait = 2. 047. 500 = 294. Q0Q = 2. 341. 500 10. 2 De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirk ning ingen ^ 10. 3 Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen Budgetpost ~A" - 7031 Arbejdsgrupper under Udvalget for Det Statistiske Program Bel0b 96. 000 Beregningsmetode 4 moder a 8000 ECU til daekning af de delegeredes udgifter (x 3 ar) ECU Udgifterne til revisionsbesøg i ti medlemsstater pr år - tre dage à 120 ECU pr. dag + rejseomkostninger - anslået til 31. 800 ECU: A-701 = 31. 800 ECU x 3 år = 95. 400 3£ KONSEKVENSANALYSE FORSLAGETS KONSEKVENSER FOR VIRKSOMHEDERNE, HERUNDER ISÆR SMÅ OG MELLEMSTORE VIRKSOMHEDER (SMV'er) Forslagets titel; Forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 om det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning med hensyn til geografisk område og population. Forslaget: 1. Hvorfor er der i betragtning af nærhedsprincippet behov for en EF-lovgivning på området, og hvad er hovedformålet? Rådets forordning har til formål at fremskynde gennemførelsen af arbejdsprogrammet, som skal gøre det muligt at udarbejde harmoniserede forbrugerprisindeks (H1CP) til måling af konvergensen i overensstemmelse med kravene i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. HICP'er skal anvendes til internationale sammenligninger af inflationen i forbrugerpriserne. De vil primært blive anvendt af Europa-Kommissionen og Det Europæiske Monetære Institut til konvergenskriterierne i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. HICP'erne vil senere komme til at danne grundlag for Den Monetære Unions forbrugerprisindeks (MUICP), som bl. a. den kommende Europæiske Centralbank vil anvende til overvågning af inflationen i Den Økonomiske og Monetære Union. til vurdering af i henhold inflationen er gennemførelsesbestemmelser Rådets forordning (EF) nr. 2494/95 danner grundlag for Kommissionens specifikke forordninger, hvorefter medlemsstaterne skal udarbejde HICP'er i overensstemmelse med de begreber, metoder og den praksis, som er foreslået af arbejdsgruppen1 vedrørende harmonisering af forbrugerprisindeks og godkendt af Udvalget for Det Statistiske Program i henhold til forskriftsudvalgets procedure. I henhold til artikel 5, stk. 3, i Rådets forordning IIICP's sammenlignelighed og for at bevare og forbedre deres pålidelighed. Kommissionen har hidtil vedtaget tre detaljerede forordninger om specifikke gennemførelsesbestemmelser for udarbejdelsen af HICP. Den første forordning, Kommissionens forordning (EF) 1749/96 om oprindelige foranstaltninger, omfatter seks tekniske områder: oprindelig dækning, varer og tjenesteydelser, som har fået økonomisk betydning, basisaggregater og minimumsnormer for kvalitetsjusteringer, stikprøveudtagning og priser. Den anden forordning, Kommissionens forordning (EF) nr. 2214/96, vedrører HICP og delindeks, forordning, til og videreformidles af Eurostat. Den som nødvendige fremsendes for at tredje sikre Ekspertgruppe 3>9 Kommissionens forordning (EF) nr. 2454/97, fastsætter minimumsnormer for kvaliteten af vægte, der anvendes til udarbejdelse af HICP. Den 7. marts 1997 offentliggjorde Eurostat den serie harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, litra b), i Rådets forordning 2494/95. HICP'er giver det bedste statistiske grundlag for internationale sammenligninger af inflationen i forbrugerpriserne, og der er gjort store fremskridt i harmoniseringen af metodologien. Der skal dog stadig gøres en stor indsats for at nå videre i harmoniseringen af forbrugerprisindeksene. første imødekommelse af I henhold til artikel 3 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2494/95 skal HICP være baseret på priserne på varer og tjenesteydelser, som udbydes på medlemsstatens økonomiske område med henblik på direkte forbrugernes efterspørgsel. Imidlertid er foreligger der endnu ikke en harmoniseret definition af HICP's dækning med hensyn til geografisk område og population, og formålet med forordningsforslaget er at afhjælpe denne mangel. Det præciseres heri, at dækningsområdet ved beregning af HICP-vægte skal omfatte husholdningernes samlede pengeudgifter til konsum inden for den pågældende medlemsstats økonomiske område. Navnlig medregnes udgifter, der afholdes af besøgende fra udlandet ("indlandsbegrebef') og personer på institutioner, men derimod ikke residenters udgifter ved ophold i udlandet. Endvidere medregnes alle private husholdninger, uanset i hvilket område de er bosiddende, og uanset indkomstens størrelse. Der ses bort fra udgifter til erhvervsformål. En harmoniseret definition afdækningen med hensyn til geografisk område og population er nødvendig af hensyn til sammenligneligheden og også for at undgå huller eller dobbelttælling ved beregningen af Den Monetære Unions forbrugerprisindeks (MUICP) og det europæiske forbrugerprisindeks (EICP). Indlandsbegrebet anvendes af følgende grunde: HICP skal fungere som indikator ved vurderingen af prisstabilitetskriteriets overholdelse, og skal danne grundlag for det kommende MUICP. Hensigten er at måle prisændringerne inden for de enkelte medlemsstater frem for de prisændringer, som berører bestemte husholdninger, som f. eks. residente husholdninger. De prisændringer, som skal måles inden for en medlemsstats område, omfatter også ændringer, som berører besøgende fra udlandet. Derfor bør indlandsbegrebet anvendes til måling af konvergensen. Endvidere vil det være nødvendigt for Den Europæiske Centralbank (ECB) at råde over MUICP med henblik på fase III af ØMU'en. ECB har til opgave at sikre prisstabiliteten i Euro-området. Derfor er det vigtigt, at Euro-området og det område, som MUICP er baseret på, er sammenfaldende. Indlandsbegrebet opfylder dette krav. Udgifter som afholdes af personer på institutioner som ældrehjem bør medregnes af følgende grund: HICP's dækningsområde defineres som udgifterne til de varer og tjenesteydelser, konsum. Husholdningssektoren omfatter personer på institutioner, og derfor bør deres udgifter være inkluderet i HICP-vægtene. i husholdningernes pengeudgifter indgår som til ^|o Konsekvenserne for virksomhederne: 2. Hvem berøres af forslaget? • Hvilken erhvervssektor? Forbrugerprisindeks udarbejdes på grundlag af priser og vægte. For de fleste medlemsstater vil forslaget indebære en udvidelse af dækningsområdet for de data, der anvendes til beregning af HICP-vægte. For eksempel vil det være nødvendigt at inkludere udgifter, som afholdes af besøgende fra udlandet eller personer på institutioner som f. eks. ældrehjem. I overensstemmelse med nærhedsprincippet er det de nationale statistiske kontorer, som skal afgøre, hvordan og hvor disse oplysninger skal indsamles. Disse data vil i stor udstrækning kunne indhentes fra allerede eksisterende kilder som f. eks. turismestatistik. Endvidere vil oplysninger om personer på institutioner kunne indhentes fra non-profit-institutioner rettet mod husholdningerne eller fra offentlige myndigheder. • Berøres SMV'er i højere grad end store virksomheder? Virksomhedernes størrelse er kun relevant i det omfang, vægtene på korrekt måde skal afspejle samtlige husholdningers udgifter, herunder også de udgifter som afholdes af personer på institutioner, som f. eks. ældrehjem. I overensstemmelse med nærhedsprincippet udvælger de nationale statistiske kontorer datakilderne. • Er de berørte virksomheder koncentreret i bestemte regioner i EF? Det geografiske område er kun relevant i det omfang, vægtene på korrekt måde skal afspejle husholdningers pengeudgifter til konsum inden for medlemsstaternes økonomiske område. Alle EU-medlemsstater samt Norge og Island er omfattet. 3. Hvilke foranstaltninger skal virksomhederne træffe i henhold til forslaget? De nationale statistiske kontorer indhenter de nødvendige oplysninger om udgifter, der afholdes af alle husholdninger på det økonomiske område fra allerede eksisterende datakilder, f. eks. husstandsbudgetundersøgelser, turismestatistik og nationalregnskaber. I nogle tilfælde vil det være nødvendigt at udvide de eksisterende undersøgelser eller indhente oplysningerne direkte fra non-profit-institutioner rettet mod husholdningerne, offentlige myndigheder eller ældrehjem. Almindeligvis er deltagelse i sådanne undersøgelser frivillig. 4. Hvilke økonomiske virkninger forventes forslaget at få? • For beskæftigelsen? • For investeringerne og oprettelsen af nye virksomheder? • For virksomhedernes konkurrenceevne? En indirekte virkning, da HICP'er giver mulighed for internationale sammenligninger af inflationen i forbrugerpriserne og leverer det statistiske grundlag for vurdering af inflationen i overensstemmelse med konvergenskriterierne i artikel 109 J i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab. I ØMU'ens fase III vil HICP'erne blive anvendt til beregning af Den Monetære Unions forbrugerprisindeks (MUICP), som skal være indikator ved vurderingen af den kommende Europæiske Centralbanks monetære politik. En fælles og stabil valuta er et Lj/j vigtigt middel til at fremskynde europæisk integration og fremme den økonomiske udvikling, som vil få betydning for beskæftigelsen, investeringerne og konkurrenceevnen. 5. Indeholder forslaget foranstaltninger, der tager højde for SMV'ernes særlige situation (lempeligere eller særlige krav)? I overensstemmelse med nærhedsprincippet udvælger de nationale statistiske kontorer datakilderne. De indsamler allerede lignende data om vægte til beregning af de nationale forbrugerprisindeks. HICP'erne er primært baseret på disse oplysninger. Imidlertid vil det eventuelt i nogle medlemsstater være nødvendigt at udvide dataindsamlingen. I stor udstrækning vil data kunne tilvejebringes fra allerede eksisterende datakilder som f. eks. turismestatistik. Endvidere vil oplysninger om personer på institutioner kunne indhentes fra offentlige direkte fra non-profit-institutioner myndigheder. Almindeligvis er deltagelse i sådanne undersøgelser frivillig. rettet mod husholdningerne eller Høring; 6. Liste over organisationer, som er hørt om forslaget, og en kortfattet redegørelse for deres væsentligste synspunkter. Det Europæiske Rådgivende Udvalg for Statistisk Information på det Økonomiske og Sociale Område (CEIES)2, Kommissionens GD II, Det Europæiske Monetære Institut og medlemsstaternes centralbanker deltager aktivt i møderne i arbejdsgruppen3 vedrørende harmonisering af forbrugerprisindeks samt i dens taskforces. De understregede, at en harmoniseret definition af dækningen med hensyn til geografisk område og population er nødvendig af hensyn til sammenligneligheden og for at undgå huller eller dobbelttælling i Den Monetære Unions forbrugerprisindeks (MUICP), som skal beregnes fra januar 1999. De kan derfor tilslutte sig den foreslåede forordning. 2 Nedsat ved Rådets afgørelse 9I/II6/EØF. Udvalget består af repræsentanter for videnskabelige kredse, økonomiske og sociale grupper omfattende leverandører og brugere af statistiske data Ekspertgruppe 3 SUPPLERENDE OPLYSNINGER OM EFTA-LANDENE Titel : Forslag til Rådets forordning (EF) om ændring af forordning (EF) nr. 1749/96 om det harmoniserede forbrugerprisindeks' dækning med hensyn til geografisk område og population. Konsekvenser for EFT A-landene EFTA-landene har deltaget i drøftelserne i Udvalget for Det Statistiske Program og arbejdsgruppen vedrørende harmonisering af forbrugerprisindeks. De har indgående kendskab til forordningsforslagene, og der er blevet taget højde for deres synspunkter ved udarbejdelsen af forslaget. De har til hensigt at udarbejde harmoniserede forbrugerprisindeks (HICP) i overensstemmelse med nærværende forordning. M 3 ISSN 0254-1459 KOM(98) 323 endelig udg. DOKUMENTER DA 10 09 06 17 Katalognummer : CB-C0-98-331-DA-C ISBN 92-78-36382-0 Kontoret for De Europæiske Fællesskabers Officielle Publikationer L-2985 Luxembourg MV