title: Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Ilmastonmuutos - Euroopan unionin strategia Kioton ympäristökokouksen jälkeisiä toimenpiteitä varten

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
UN convention
climate change
greenhouse gas
pollution control measures

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 03. 06. 1998 KOM( 1998) 353 lopull. KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE ILMASTONMUUTOS - EUROOPAN UNIONIN STRATEGIA KIOTON YMPÄRISTÖKOKOUKSEN JÄLKEISIÄ TOIMENPITEITÄ VARTEN Sisällysluettelo Keskeisiä kysymyksiä - Strategia - Täytäntöönpano - vastuun jakaminen - Joustomekanismit - Seuranta - Ulkoinen ulottuvuus - Tulevat toimenpiteet 1 Johdanto 1. 1 Kioton ympäristökokouksen vaikutukset 1. 2 Strategian kehittäminen 2 \'X):n täyläntöönpanostrategian osatekijät 2. 1 Keskeiset seikat 2. 2 Politiikkoja ja toimenpiteitä koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa 2. 2. 1 Kaasukohtainen lähestymistapa 2. 2. 2 Alat 2. 3 Tärkeimmät täytäntöönpanon alat 2. 4 Joustomekanismit 2. 4. 1 Jäsenvaltioiden ja yhteisön osallistuminen kansainväliseen päästöoikeuksien kauppajärjestelmään 2. 4. 2 Yhteistoteutus ja puhtaan kehityksen mekanismi yhteisön tavoitteiden saavuttamisessa 2. 4. 3 Päätelmät jouslomekanismien soveltamisesta yhteisössä 2. 5 Seuranta 2. 5. 1 Sitoumusten noudattamisen seuranta 2. 5. 2 Joustomckanismicn seuranta 3 Huroopan unionin strategian ulkoinen ulottuvuus 3. 1 Joustomekanismeja koskevat kansainväliset neuvottelut 5 5 6 7 7 9 10 12 14 20 20 22 23 24 24 25 25 25 25 3. 1. 1 Buenos Airesin tavoite 3. 1. 2 Oikeus osallistua avoimeen, selkeään ja syrjimättömään kansainväliseen 26 päästöoikeuksien kauppaan 26 3. 1. 3 Asteittainen lähestymistapa 27 3. 1. 4 Täydentävyys 28 3. 1. 5 Miten kaupasta saadaan ympäristön ja talouden kannalta toimivaa 3. 1. 6 Joustomekanismien noudattamista koskevat määräykset 28 3. 1. 7 Hankkeisiin perustuvien välineiden (yhteistoteutus ja puhtaan kehityksen 29 mekanismi) kansainvälinen käyttö sitoumusten täyttämisen kannalta 29 3. 2 Kansainvälisen vuoropuhelun tiivistäminen 4 Tulevat toimenpiteet 31 Keskeisiä kysymyksiä Strategia Luroopan unionin on Kioton ympäristökokouksen perusteella laadittava tulevia toimenpiteitä koskeva strategia kokouksen pöytäkirjan mukaisten sitoumustensa täyttämiseksi. Komissiolla ei vielä ole käytössään kaikkia tietoja, jotka se tarvitsee yksityiskohtaisen täytäntöönpanostrategian esittämiseksi. Tämä tiedonanto on näin ollen alustava analyysi siitä, miten tällainen strategia olisi muotoiltava. Kokonaisvaltaisessa strategiassa on otettava huomioon kaikki, myös tulevaisuudessa hyväksyttävät pöytäkirjan määräykset ja erityisesti niin sanotut joustomekanismit. Lisäksi tehtävän analyysin on katettava kaikki unionin talouden alat ja mahdolliset toimia edellyttävät osa-alueet sekä kansainvälinen ulottuvuus. Yhteisön ja jäsenvaltioiden välillä on tämän strategian laatimiseksi käynnistettävä vuorovaikutusprosessi, jonka avulla voidaan laatia yhteisön kehys sopimuspuolten toimien koordinoimiseksi, tiedon vaihtamiseksi, edistyksen seuraamiseksi sekä niiden osa-alueiden yksilöimiseksi, joilla sitoumusten täyttäminen edellyttää toimia. Aivan aluksi on sovittava EU:n strategian keskeisistä arviointiperusteista. Täytäntöönpano - vastuunjakaminen sovittujen vähennystavoitteiden Päävastuu Kiotossa on jäsenvaltioilla. Yhteisön on puolestaan pöytäkirjan allekirjoittajana ja tulevana toiminnassaan sopimuspuolena varmistettava, perustamissopimuksen määräyksiä ja täyttävät velvoitteensa pöytäkirjan mukaisesti. Yhteisöllä on myös merkittävä asema jäsenvaltioiden toimien täydentäjänä, lujittajana ja tukijana yhteisten ja yhteensovitettujen politiikkojen ja toimenpiteiden avulla. saavuttamisesta jäsenvaltiot noudattavat että Yksi keino saavuttaa kokonaistavoite on kehittää kustannustehokkaita politiikkoja ja toimenpiteitä, jotka kattavat kaikki talouden alat ja kaikki kasvihuonekaasut. Toisaalta asettamalla eri aloja ja kaasuja koskevia suuntaa-antavia tavoitteita, jotka saadaan yhdistelemällä kustannustehokkaimpia politiikkoja toimenpiteitä, voitaisiin edesauttaa eri alojen vastuiden määrittämistä. Samalla tavoitteet olisivat hyödyllinen mittapuu, jonka avulla voitaisiin seurata edistymistä ja käynnistää poliittisia toimia. ja Joustavuuteen liittyvien järjestelyjen osalta tällaisen lähestymistavan avulla olisi myös helpompi määrittää, mikä osa kokonaispäästöistä on kaupattavissa siinä tapauksessa, että oikeushenkilöiden annetaan myöhemmin osallistua päästöoikeuksien kauppaan. Joka liittyvät kysymykset on sisällytettävä tiiviimmin alakohtaisiin politiikkoihin, kuten Cardiffin huippukokousta varten laaditussa komission tiedonannossa ympäristöpolitiikan yhdentämisestä on korostettu. ilmastonmuutokseen tapauksessa BU. n on oltava perillä siitä, mitä toimenpiteitä jäsenvaltiot toteuttavat tavoitteidensa saavuttamiseksi jäsenvaltioita niiden ponnisteluissa. tavoin. Yhteisö voi auttaa ja millä Jousto mekanismit Joustomekanismeilla voi olla merkittävä asema pyrittäessä täyttämään sitoumukset pienemmin kustannuksin ja turvaamaan näin EU:n teollisuuden kilpailukyky. Niin kutsutun EU:n kuplan olemassaolo ei estä yhteisöä osallistumasta täysipainoisesti kansainväliseen päästöoikeuksien kauppaan. Lisäksi yhteisöulottuvuuden takia voi olla perusteltua ottaa käyttöön uusia sisämarkkinoihin, valtiontukiin ja nykyiseen ympäristölainsäädäntöön laajuinen päästöoikeuksien kauppaa koskeva saattaisi myös helpottaa järjestelmän hallinnollisia toteuttamista ja estää uusien kaupan esteiden syntymisen. tai suuntaviivoja. EY:n liittyviä sääntöjä lähestymistapa Tulevassa Buenos Airesin kokouksessa olisi keskityttävä vähimmäisvaatimuksiin, joiden noudattamista edellytetään kaikilta sopimuspuolilta tai yksityisiltä yrityksiltä kansainväliseen kaupankäyntiin osallistumiseksi. Näiden sääntöjen ja erityisesti sitoumusten noudattamista koskevien määräysten olisi oltava riittävän tiukkoja, jotta saavutettaisiin pöytäkirjan ympäristötavoitteet, ja riittävän yksinkertaisia, jotta ne toimintamahdollisuudet eivät määräytyvät kansainvälisten sopimusten perusteella, ja näin ollen yhteisön olisi pyrittävä ja toteuttamistapoihin. tarpeettomasti. Yhteisön joustomekanismien vaikuttamaan rakentavasti sääntöihin toimijoita rasittaisi Koska monen maan välisestä päästöoikeuksien kaupasta ei ole kokemuksia ja koska tiettyjen joitakin epävarmuustekijöitä, on edettävä asteittain. Lisäksi pöytäkirjassa käytetty "täydentävyyden" käsite on määriteltävä suhteessa joustomekanismien asemaan. eräisiin päästölähteisiin päästöihin kaasujen liittyy ja Sekä yhteistoteutuksen että puhtaan kehityksen mekanismin avulla voidaan edistää merkittävällä tavalla yhteisön tavoitteiden saavuttamista. Niitä koskevien sääntöjen olisi kuitenkin oltava yhdenmukaisia päästöoikeuksien kauppaa koskevien määräysten kanssa niin yhteisön tasolla kuin kansainvälisestikin ja taattava niiden tehokkuus ympäristön kannalta. Seuranta EY:n seurantamekanismia on lujitettava, jotta se tarjoaisi kehyksen edistymisen seurannalle, määräajoin toteutettavalle arvioinnille ja vertaisarvioinnille - joilla varmistetaan, että unioni saavuttaa sitoumuksensa - sekä joustomekanismien käytölle. Tällainen mekanismi edellyttää laajaa yhteisön osallistumista, koska on kyettävä saavuttamaan myös yhteisön oma tavoite sekä taattava toimijoille tasapuoliset toimintaedellytykset yhteisön alueella. Ulkoinen ulottuvuus EU:n on tiivistettävä vuoropuhelua muiden sopimuspuolten kanssa, jotta voidaan varmistaa pöytäkirjan ratifiointi. Erityisen tärkeää on kehitysmaiden osallistumista ja pisimmälle kehittyneiden kehitysmaiden vapaaehtoisia sitoumuksia koskevien EU:n kantojen määrittäminen. Tulevat toimenpiteet Jotta saataisiin aikaan Kioton ympäristökokouksen jälkeisiä toimenpiteitä koskeva EU:n strategia, on ratkaistava useita keskeisen keskeisiä kysymyksiä. Neuvostoa pyydetään näin ollen: • hyväksymään keskeiset arviointiperusteet EU:n ilmastonmuutosstrategian arviointia varten • pohtimaan, pitäisikö yhteisön tason tavoitteilla olla merkittävä asema Kioton kokouksen jälkeisessä strategiassa suuntaa-antavilla alakohtaisilla vahvistamaan tässä tiedonannossa esitetyt osa-alueet aloiksi, joilla on tarpeen toteuttaa toimia, sekä hyväksymään tarvittavat yhteisön toimenpiteet alkaen komission jo tekemistä ehdotuksista; samalla olisi vahvistettava, että on tarpeen ottaa käyttöön myös kansallisia toimenpiteitä hyväksymään joustomckanismien käyttöönotto yhteisössä asteittain ja koordinoidusti hyväksymään tavoite, jonka mukaan yksityiset toimijat pyritään saattamaan järjestelmän piiriin asteittain; lisäksi neuvoston olisi vahvistettava, että on suotavaa laatia yhteisön kehys sisämarkkinoiden toiminnan turvaamiseksi, koska joustomekanismien kansallisessa soveltamisessa on noudatettava yhteisön lainsäädäntöä, • hyväksymään, että "täydentävyyden" käsitteen määritelmä vaikuttaa EU:n strategian kustannustehokkuuteen • vahvistamaan, että niin täytäntöönpanon edistymisen seurannan kuin tehostaa täytäntöönpanonkin kannalta on tarpeen joustomckanismien huomattavasti yhteisön seurantajärjestelmää • hyväksymään ulottuvuutta noudatettavan EU:n neuvottelukannan määrittämisen perustaksi tiedonannossa esitetyt, EU:n strategian ulkoista kokouksessa suuntaviivat Buenos Airesin tässä koskevat • hyväksymään tässä asiakirjassa määritetyt ensisijaiset toimet, jotka koskevat yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa käydyn vuoropuhelun tehostamista. EU:n ilmastonmuutosstrategian laatimisen kannalta tärkeitä ajankohtia ovat: • vuoden 1998 loppu, jolloin jäsenvaltiot toimittavat tiedot strategioistaan ja siitä, mitä ne haluavat yhteisön tekevän, • vuoden 1999 alkupuolisko, jolloin julkaistaan koskeva tiedonanto. loinen EU:n ilmastoslralegiaa JOHDANTO Komissio antoi lokakuussa 1997 tiedonannon ""Ilmastonmuutos Euroopan unionin käsitykset Kioton ympäristökonferenssin kysymyksistä1, joka oli perustana Euroopan unionin neuvottelukannalle Kioton huippukokouksessa. Tiedonannossa esitetty analyysi osoitti, että kolmesta kaasusta, hiilidioksidista (C02), metaanista (CH4) ja typpioksiduulista (N20), koostuvan "korin" päästöjen vähentäminen 15 prosentilla vuoteen 2010 mennessä on teknisesti ja taloudellisesti toteutettavissa, jos muut teollisuusmaat pyrkivät vastaavanlaiseen tavoitteeseen. Lokakuussa 1997 julkaistun tiedonannon mukaan komissio laatii Kioton kokouksen jälkeen yksityiskohtaisemman ilmastonmuutosta koskevan strategian olennaisten osa tekijöiden perusteellisen analyysin pohjalta. Nyt laaditulla tiedonannolla luodaan perustaa toimivan ilmastonmuutosstrategian kehittämiselle. Siinä otetaan huomioon Kioton kokouksen pöytäkirja täytäntöönpanostrategian tärkeimpiä osatekijöitä sekä EU:n strategian ulkoista ulottuvuutta. tarkastellaan EU:n ja 1. 1 Kioton ympäristökokouksen vaikutukset EU saavutti Kioton kokouksessa useita neuvotteluille asettamiaan tavoitteita. Erityisen merkittävää oli, että EU:n tärkeimmät kilpailijat ja kauppakumppanit hyväksyivät EU:n omaa sitoumusta vastaavia oikeudellisesti sitovia tavoitteita. turvaamaan erittäin tärkeä näkökohta eli yhteisön Tämän ansiosta pystyttiin kilpailukyky. Toisaalta Kiotossa hyväksytty lopullinen pöytäkirja sisältää useissa tärkeissä kohdissa - erityisesti ns. joustomekanismien osalta - määräyksiä, jotka eivät kuuluneet EU:n lähestymistapaan Kioton kokouksessa. Kaikki nämä osatekijät ja niiden mahdolliset vaikutukset on otettava huomioon Kioton jälkeisiä toimenpiteitä koskevassa EU:n strategiassa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä seuraaviin seikkoihin: 2 • Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä muiden teollisuusmaiden päästöjen vähennystavoitteet ovat pöytäkirjan mukaan oikeudellisesti sitovia, kun taas ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) määräykset eivät asettaneet sopimuspuolille oikeudellista velvoitetta palauttaa päästöjen määrä vuoden 1990 tasolle3. EY:n ja sen jäsenvaltioiden sitoumukset laajennetaan koskemaan kuuden kaasun muodostamaa koria kolmen kaasun korin sijasta. Nämä kolme uutta (teollisuus-) 1 KOM(97)481 lopullinen, 1. 10. 1997. 2 Ks. komission sisäinen valmisteluasiakirja An Analysis of the Kyoto Protocol - SEC( 1998) 467, 13. 03. 1998. 3 EY on kuitenkin sitoutunut, joskaan ei oikeudellisesti sitovasti, vakiinnuttamaan koko yhteisön hiilidioksidipäästöt vuoteen 2000 mennessä vuoden 1990 tasolle. Tämä sitoumus on laajempi kuin UNFCCC-sopimuksen mukaiset sitoumukset. kaasua ovat lluorihiilivcdyl (IIEC), perlluorihiilivedyt (PIC) ja rikkiheksalluoridi (Sl\,). Kyseisten kolmen kaasun päästöjen vähentymistä voidaan tarkastella vertaamalla sitä joko vuoden 1990 tai vuoden 1995 tasoon. Pöytäkirjaan sisältyy järjestelmään. Tämä lisäksi määräyksiä nk. nielujen kiistanalainen kysymys edellyttää kuitenkin yksityiskohtaisia lisätutkimuksia. Tällainen ratkaisu mahdollistaisi kuitenkin periaatteessa sen, että metsien ja sopimuspuolten sitoma hiili voitaisiin ottaa huomioon maatalousmaan päästövähennyksiä koskevissa laskelmissa. sisällyttämisestä EY ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet vähentämään mainitun kuuden kaasun muodostaman korin päästöjä kahdeksalla prosentilla vuoden 1990 tasosta vuosien 2008-2012 välisenä aikana (eikä tiettyyn ajankohtaan, eli vuoteen 2010, mennessä). Lisäksi niiden on jo vuoteen 2005 mennessä kyettävä osoittamaan saavuttaneensa edistystä. • Pöytäkirjan 4 artiklassa on EU:n kannalta keskeinen määräys, johon liittyvästä asiakokonaisuudesta käytetään tavallisesti nimitystä "EY:n kupla". Sen mukaan Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot voivat täyttää sitoumuksensa yhteisesti asettamalla eri jäsenvaltioille erilaiset vähennystavoitteet (rasitteiden jakaminen). Rasitteiden jakamisen ehdot on ilmoitettava sopimusta ratifioitaessa, ja määrien on pysyttävä samoina ensimmäisen sitoumusjakson ajan (vuosina 2008-2012). Sekä EY:n että sen jäsenvaltioiden tavoitteet ovat oikeudellisesti sitovia, ja ne ovat yhdessä vastuussa tavoitteiden saavuttamisesta. Jos tavoitteet saavutetaan, EY:n katsotaan noudattaneen sitoumuksiaan. Jos taas jäsenvaltiot eivät pysty täyttämään kokonaisvelvoitteitaan, myös EY rikkoo omia velvollisuuksiaan. Euroopan luotava yhteisöllä onkin tärkeä kokonaiskehys ja täytäntöönpanoa varten jäsenvaltioiden tavoitteiden saavuttamista. tehtävä, sillä sen olisi ja edistettävä näin yhteisön tässä yhteydessä liitteessä • Pöytäkirjassa on määräyksiä useista ns. joustomekanismeista, eli päästöoikeuksien kaupasta, I mainittujen valtioiden välisestä päästövähennysten yhteistoteutuksesta ja puhtaan kehityksen mekanismista. Näiden toimenpiteiden yksityiskohdista ei ole vielä sovittu, mutta niillä saattaa olla merkittävä asema Kiotossa hyväksyttyjen tavoitteiden saavuttamisessa. • Pöytäkirjassa on määrätty myös ja sitoumusten noudattamisen varmistamista koskevan järjestelmän kehittämisestä. Kun otetaan huomioon EY:ltä ja jäsenvaltioilta edellytettävä keskinäinen vuorovaikutus, viimeksi mainittu järjestelmä vaikuttaa jatkossa merkittävästi EU:n strategian kehittämiseen. ilmoitusvaatimusten tiukentamisesta tiukan 1. 2 Strategian kehittäminen Tämän tiedonannon tavoitteena on viitoittaa tietä vuorovaikutusprosessille sellaisen Kioton ympäristökokouksen jälkeisiä toimenpiteitä koskevan yleinen strategian aikaansaamiseksi, jonka myötä sekä jäsenvaltiot että yhteisö voivat täyttää Kioton tehokkaasti. Tehokas pöytäkirjan mukaiset sitoumuksensa koordinoidusti ja torjuminen edellyttää, että EY:n määrittää täytäntöönpanon ilmastonmuutoksen yhteydessä kehyksen, jolla varmistetaan, että kansalliset ja yhteisön strategiat tukevat toisiaan. Kehyksen on katettava sekä kansallisesti ja toimenpiteet että kansainväliset jouslomekanismit, sillä ne molemmat edistävät tavoiHeiden saavuttamista. toteutettavat politiikat Toiminnallisesti tämä merkitsee sitä, että yhteisön kehyksen puitteissa: • • • • jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle yksityiskohtaiset tiedot siitä, miten ne aikovat saavuttaa yksittäiset velvoitteensa ja mitä ne odottavat yhteisöltä, 4 komission olisi tehtävä jatkuvasti yhdessä jäsenvaltioiden kanssa selvityksiä, joiden perusteella voidaan ajantasaistaa ja laajentaa äskettäisissä tiedonannoissa esitettyjä havaintoja ilmastonmuutokseen liittyvistä näkökohdista, yhteisön olisi sovittava EU:n yhteisen kannan muodostamisesta useiden merkittävien keskeneräisten asioiden, erityisesti joustomekanismien ja nielujen, kansainvälisen ja kansallisen ulottuvuuden osalta, on seurattava tarkasti päästöjä, jotta voitaisiin varmistaa, että kaikki Euroopan unionin toimijat pystyvät täyttämään sitoumuksensa tarkoituksenmukaisesti. Komissio kehittää näiden osatekijöiden perusteella yhteistyössä kaikkien toimijoiden kanssa kokonaisvaltaisen josta on sovittava ennen ilmastonmuutosstrategian, pöytäkirjan ratifiointia. Keskeinen osa tätä strategiaa on jo annettujen, uusien tavoitteiden saavuttamista edistävien komission ehdotusten hyväksyminen sekä uusien politiikkojen ja toimenpiteiden kehittäminen. EU:N TÄYTÄNTÖÖNPANOSTRATEGlAN OSATEKIJÄT 2. 1 Keskeiset seikat Kioton kokonaisvaltaisessa ilmastonmuutosstratcgiassa on otettava huomioon seuraavat keskeiset seikat: toimenpiteitä koskevassa jälkeisiä Ell:n Tehokkuus ympäristön kannalta. Ensisijaisen tärkeä vaatimus on, että jäsenvaltiot ja yhteisö pystyvät strategian avulla saavuttamaan oikeudellisesti sitovat päästöjen vähentämistavoitteet sovittuun ajankohtaan mennessä. Strategian avulla on myös saatava aikaan todistettavissa olevaa edistystä vuoteen 2005 mennessä, ja siinä on otettava huomioon toimenpiteet vuoden 2012 jälkeen, jolloin on saatava aikaan huomattavia päästöjen lisävähennyksiä. Ongelman maailmanlaajuisen luonteen vuoksi 4 Komissio saa todennäköisesti kesäkuun 1998 lopulla uutta koonnettua tietoa vuosien 1990-1995 kasvihuonekaasupäästöistä, yhdenmukaiset ennusteet vuosille 2000 ja 2010 sekä useiden mallintamistoimien tulokset. Nämä muodostavat vertailukohdan tätä menoa -skenaarion perustasoon nähden, ja antavat tietoa siitä, mitä voi tapahtua, jos uusia toimia ei toteuteta. Tulosten perusteella ja voidaan muodostaa perustellumpi aikaisempien tiedonantojen taloudellisista vaikutuksista. toimenpidekokonaisuuksista luotettavampi näkemys ja ympäristötehokkuus riippuu myös siitä, miten muut sitovia tavoitteita hyväksyneet maat osallistuvat päästöjen vähentämiseen. Kustannustehokkuus. Tämä osatekijä on tärkeä strategian taloudellisen ja poliittisen hyväksyttävyyden kannalta. Kustannustehokkuuden analyysissa on yksilöitävä kustannuksiltaan alhaiset toimenpiteet ja oteltava huomioon ympäristölle välillisesti koituvat hyödyt, kuten paikallisen ja alueellisen ympäristön pilaantumisen väheneminen, muut hyödyt (työllisyys) sekä ilmastoa koskevien toimenpiteiden kustannukset ja hyödyt pitkällä aikavälillä. Analyysin on katettava myös täytäntöönpanotoimien hallinnolliset kustannukset. Yhdenmukainen kohtelu ja poliittinen hyväksyttävyys. Yhteisön tavoitteeseen pyrkimisestä aiheutuvat rasitteet on jaettu siten, että kaikki jäsenvaltiot osallistuvat yhtäläisellä tavalla EU:n kokonaispyrkimyksiin. Lisäksi on otettava huomioon, että tiettyjen yhteisön alueiden ja talouden alojen on tämän vuoksi sopeuduttava huomattaviin muutoksiin. Mukautettavuus. Uudet ja ennakoimattomat kehityskulut saattavat muuttaa politiikan arviointia ja siten strategiaan on sisällytettävä mahdollisuus mukauttaa toimenpiteitä. tavoitteiden saavuttamiseen, ja vaikuttaa Kattavuus. Kaikki talouden alat ja poliittiset toimijat ovat yhdessä vastuussa ilmastonmuutostavoitteiden saavuttamisesta, ja niiden on edistettävä tätä pyrkimystä. Eri alojen rakenteet eroavat toisistaan huomattavasti, minkä vuoksi tarvitaan laaja valikoima kohdennettuja välineitä. Yhdenmukaisuus. Periaatteella, jonka mukaan EU:n politiikoissa on otettava huomioon kestävä kehitys, varmistetaan, että EU:n ilmastonmuutosstrategia on yhdenmukainen näiden politiikkojen ja niiden tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävien välineiden käytön kanssa. EU:n sisäiset toimet. EU:n sisäisten politiikkojen ja toimenpiteiden, jotka koostuvat jäsenvaltioissa toteutettavista ja yhteisön yhteisistä koordinoiduista toimenpiteistä, on oltava ensisijainen keino pyrittäessä vähentämään yhteisön päästöjä kahdeksalla prosentilla vuosina 2008-2012 vuoden 1990 tasoon verrattuna. Neuvosto vahvisti tämän kannan maaliskuussa 1998 pidetyssä ympäristöasiainneuvoston kokouksessa. Yhteisön asema strategian toteuttamisessa toissijaisuusperiaatteen Ilmastonmuutosta koskevat toimenpiteet on toteutettava mukaisesti tarkoituksenmukaisella tasolla. Jäsenvaltioilla on merkittävä asema toiminnassa, koska ne vastaavat kukin omista tavoitteistaan sovitun rasitteiden jaon mukaisesti (tästä rasitteiden jaosta on ilmoitettava samalla, kun EY ratifioi pöytäkirjan). Toisaalta koko yhteisölle asetettu oma tavoite sekä Euroopan talouden yhdentyminen ja tarve varmistaa toimijoiden toimintaedellytykset edellyttävät myös yhteisön tason toimenpiteitä. Yhteisön on: tasapuoliset laadittava yhtenäinen yhteisön strateginen kehys, jonka puitteissa Kioton kokouksen jälkeisiä toimenpiteitä koskeva Euroopan unionin strategia voidaan laatia ja hyväksyä, toteutettava yhteisiä ja koordinoituja yhteisön toimenpiteitä, joilla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden aloitteita, huolehdittava kokemusten vaihdosta ja sovitettava yhteen jäsenvaltioiden ja yhteisön tasoilla toteutettuja toimenpiteitä, varmistettava, että kaikkia välineitä, erityisesti joustomekanismeja, käytetään yhtenäisesti ja huolehdittava siitä, että ne ovat sopusoinnussa sisämarkkinoiden kanssa, seurattava aktiivisesti jäsenvaltioiden, talouden eri alojen ja asianomaisten toimijoiden edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa ja laadittava siitä raportteja. Neuvostoa pyydetään hyväksymään nämä keskeiset arviointiperusteet Euroopan unionin ilmastonmuutosstrategian arvioimista varten. 2. 2 Politiikkoja lähestymistapa ja toimenpiteitä koskeva kokonaisvaltainen Komissio laatii parhaillaan analyysia, jonka lähtökohtina ovat yleiset olettamukset päästöjen kasvuvauhdista sekä nykyisin toteutettavat politiikat ja toimenpiteet. Tavoitteena on määrittää, mitä toimenpiteitä on toteutettava, jotta päästäisiin tätä menoa -skenaarion (business as usual) mukaiselta tasolta Kioton pöytäkirjassa edellytetylle päästötasolle. Analyysia ajantasaistetaan sisällyttämällä siihen kolme uutta teollisuuskaasua ja uutta tietoa metaanista ja typpioksiduulista. Komission alustavan analyysin perusteella EY:n on pöytäkirjan mukaisten vähennystavoitteiden saavuttamiseksi miljoonalla hiilidioksidiekvivalenttitonnilla5. vähennettävä 550-600 päästöjä On erittäin tärkeää, että EU:n strategia perustuu laaja-alaiseen arvioon keinoista, joiden avulla tämä tavoite saavutetaan vaaditussa ajassa. Tämän arvion on katettava kaikki Kioton pöytäkirjan osatekijät eli tavoitteiden taso, pöytäkirjassa mainitut kuusi kaasua, nielut sekä joustomekanismit. Niin ikään sen on katettava kaikki talouden alat, ja siinä on tarkasteltava sekä jäsenvaltioiden että EY:n käytettävissä oleva toimenpidevaihtoehtoja. Toukokuussa järjestetyssä energiaministerien neuvoston kokouksessa todettiin tähän liittyen, että on tarpeen laatia yhteinen selvitys kasvihuonekaasupäästöjen vähennysten taloudellisesta vaikutuksesta ja arvioida, missä määrin päästövähennyksiä voitaisiin saada kustannustehokkaasti aikaan energian tuotannossa ja käytössä. 5 Hiilidioksidiekvivalenttia käytettäessä on mahdollista vertailla keskenään koriin kuuluvia kasvihuonekaasuja kunkin kaasun suhteellisen kasvihuonevaikutuksen (global wanning potential, GWP) suhteen. GWP:n avulla saadaan viitteitä kunkin kaasun säteilypotentiaalista. Hiilidioksidin G WP on 1, kun taas 100 vuoden ajanjaksolla metaanin GWP on 21 ja typpioksiduulin 310. 2. 2. 1 Kaasukohtainen lähestymistapa Kaasukohtainen analyysi on hyödyllinen keino, jota voidaan käyttää valittaessa omien toimintavaihtoehtoja. Useat ilmaslonmuutosstralegioidensa kehittämiseen. Seuraavassa lyhyesti käytettävissä olevia toimintavaihtoehtoja. sitä selostetaan jäsenvaltiot soveltaneet ovatkin Hiilidioksidi Hiilidioksidi on ylivoimaisesti merkittävin ja tutkituin kasvihuonekaasu. C02- päästöjen osuus kaasujen vaikutuksista on noin 80 prosenttia (kun korin muodostavia kaasuja painotetaan niiden suhteellisen kasvihuonevaikutuksen (GWP) perusteella), ja ne liittyvät enimmäkseen energian käyttöön ja fossiilisten polttoaineiden tuotantoon. liittyviä näkökohtia on analysoitu perusteellisesti C02-päästöihin tiedonannossa ympäristökonferenssin - Euroopan unionin käsitykset Kioton Ilmastonmuutos kysymyksistä. Nielut koskevaan tavoitteiden kehittämistä asetusehdotukseen, että metsätalouden laskelmiin määritettäessä Kioton pöytäkirjan mukaan nielut, mukaan lukien metsät ja maatalousmaa, voidaan sisällyttää mukaan saavuttamista. Ensimmäisenä sitoumusjaksona C02-päästöjä vähentävät nielut otetaan huomioon ainoastaan uusien alueiden metsittämisen, metsänuudistamisen ja metsänhävityksen osalta. Samansuuntainen pyrkimys sisältyy myös Agenda 2000 -asiakirjaan liittyvään maaseudun todetaan toimenpiteissä olisi otettava huomioon nimenomaisesti, ilmastonmuutos. Jotta kuitenkin voitaisiin luoda vakaa perusta nielujen täsmällisten kvantifiointi- tarkasteltava useita tieteellisiä kysymyksiä. Näin ollen hallitusten välisen ilmastonmuutospaneelin (1PCC) on määritettävä jatkossa ne luokat, joihin pöytäkirjaa sovelletaan, sekä muut luokat. tulokset ovat käytettävissä, voidaan ehdottaa uusia nieluja koskevia Kun toimenpiteitä. koskevasta tuetaan merkittävällä tavalla kansainvälistä tutkimusta, jonka tutkimusohjelmasta tuloksiin IPCC:n päätelmät ja arviot perustuvat. Viidennessä TTK:ta koskevassa puiteohjelmassa jatketaan ja lisätään tutkimusta, joka koskee hiilen kiertoa sekä nieluihin liittyviä tutkimusmenetelmiä ja nielujen todentamista. todentamismenetelmien laatimiselle, on ympäristöä Euroopan ilmastoa yhteisön jossa ja ja Metaani (96) 557) sekä Tiedonannossa Toimintatapaa käsittelevä asiakirja metaanipäästöjen vähentämisestä tiedonannossa Kioton ympäristökokousta edeltävästä (KOM strategiasta yksilöitiin EY:n metaanipäästöjen lähteet. Nämä ovat tärkeimmät lanta (45 prosenttia), jätteen osalta maatalouden osalta karjan ruoansulatus ja kaatopaikat (32 prosenttia) sekä energian osalta hiilen tuotanto ja maakaasun jakelu (23 prosenttia). Lisäksi esitettiin useita vaihtoehtoja metaanin -- joka on loiseksi merkittävin kasvihuonekaasu - päästöjen vähentämiseksi. M etaani päästi)) en odotetaan tasolla vähentyvän merkittävästi vuoteen 2010 mennessä pääosin jäsenvaltioiden parhaillaan toteutettavien jätteisiin liittyvien aloitteiden ansiosta sekä hiiliteollisuuden 10 toiminnan vähentymisen ja maataloustoiminnan kehittymisen myötä. Alasta riippuen päästöjä voitaneen vähentää edelleen vähäisin kustannuksin: • • • vähentämällä biohajoavan jätteen määrää kaatopaikoilla ja ottamalla niiltä talteen metaania vähentämällä maakaasuputkista peräisin olevia kaasupäästöjä käyttämällä ympäristön kannalta kestäviä lannankäsitlclymenetelmiä. Typpioksiduuli Tätä kaasua syntyy lähinnä teollisessa toiminnasta, kuten typpihapon ja adipiinihapon tuotannosta sekä lannoitteiden käytöstä maataloudessa. Sen määrää lisää kuitenkin myös katalysaattorien lisääntyvä käyttö ajoneuvoissa ja fossiilisten polttoaineiden palamisprosesseissa. Kiotoa edeltävää strategiaa koskevassa tiedonannossa yksilöitiin useita edullisia vaihtoehtoja päästöjen vähentämiseksi erityisesti teollisuudessa. Kemianteollisuudessa, tuotannossa, voitaneen saavuttaa vähäisin kustannuksin jopa 100 miljoonan hiilidioksidiekvivalenttitonnin vähennykset. typpi- ja adipiinihapon lähinnä Teollisuuskaasut kolmen teollisuuskaasun pöytäkirjassa mainittujen Kioton suhteelliset kasvihuonevaikutukset ovat erittäin suuret, ja kaasut säilyvät pitkään ilmakehässä. Näiden kaasujen mahdollisten ilmastovaikutusten vuoksi sekä siksi, että kyseiset kaasut sisällytettiin Kioton kokouksessa kaasujen koriin, EU:n strategiassa on tärkeää tarkastella erilaisia toimintavaihtoehtoja. Nykyisiä tietoja EY:n päästöistä vuosiksi 1990-1995 ja ennusteita vuodelle 2010 on tarkasteltava varauksellisesti, koska menetelmät, joilla lähteiden tiedot on saatu, eivät aina ole johdonmukaisia. Kaikkien tätä menoa -skenaarion mukaisten ennusteiden mukaan kuitenkin HFC-yhdisteet ja SF6 lisääntyvät ja PFC-yhdisteiden määrä vähenee. HFC-yhdisteet kehiteltiin suurelta osin otsonikerrosta ohentavien ja Montrealin pöytäkirjassa kiellettyjen kloorifluorihiilivetyjen (CFC) vaihtoehdoksi. PFC-päästöjä puolestaan syntyy lähinnä alumiinin sulattamisen sivutuotteena, mutta päästöjä aiheuttavat myös puolijohde-, teräs-, sementti- ja fluoriteollisuus sekä polttolaitokset. SF6-päästöjä syntyy ensisijassa tämän aineen käytöstä korkeajännitelaitteissa, mutta niitä aiheuttavat myös magnesiumin ja aineen käyttö erilaisiin erityistarkoituksiin eräissä jäsenvaltioissa. tuotanto rajoittamista teollisuuskaasujen päästöjen Näiden ja vähentämistä koskevat toimenpiteet olisi toteutettava yhteisön tasolla, jotta varmistetaan yhdenmukainen lähestymistapa. Parhaillaan käynnissä olevassa työssä pyritään saamaan lisää tietoa näistä kaasuista sekä jatketaan mahdollisten vaihtoehtojen analysointia yhdessä teollisuusyritysten kanssa. Näyttää siltä, että vuoteen 2010 mennessä päästöjä voidaan vähentää merkittävästi vähäisin kustannuksin. 11 2. 2. 2 Alat Kaasukohtaista lähestymistapaa on tarkoituksenmukaisten poliittisten toimenpiteiden määrittämiseksi kasvihuonekaasujen arvioimalla päästölähteitä aloittain tai taloudellisen toiminnan osa-alueittain sekä selvitettävä, missä määrin kukin ala voi edesauttaa tavoitteiden saavuttamista. Tarkastelua varten voidaan määrittää seuraavat yleiset luokat: täydennettävä erilaisten Liikenne Liikenteen osuus kaikista EU:n päästöistä oli vuonna 1990 noin 20 prosenttia. Analyysin perusteella voidaan havaita, että jos uusia toimenpiteitä ei toteuteta, juuri liikenteen C02-päästöt voivat kasvaa eniten vuoteen 2010 mennessä. Myös ajoneuvojen katalysaattorien ilmastointilaitteiden HFC-päästöjen arvioidaan tänä ajanjaksona. lisääntyvän voimakkaasti typpioksiduulipäästöjen aiheuttamien ja Energia Energian käyttö ja tuotanto on ylivoimaisesti merkittävin kasvihuonekaasujen lähde, ja sen osuus EU:n päästöistä oli vuonna 1990 noin 80 prosenttia. Merkittävin kaasu on fossiilisten polttoaineiden tuotannosta ja käytöstä peräisin oleva hiilidioksidi. Noin kolmannes kaikista EU:n C()2-päästöistä on peräisin sähkön-ja lämmöntuotannosta. Muiden kasvihuonekaasupäästöjen, erityisesti hiilentuotannosta ja maakaasuvuodoista peräisin syntyvien typpioksiduulipäästöjen, osuus oli vuonna 1990 noin viisi prosenttia kaikista energia- alaan liittyvistä päästöistä. Koska energiaa käytetään muilla aloilla, kuten liikenteessä, teollisuudessa ja kotitalouksissa, myös näitä aloja on pidettävä energiaan liittyvien päästöjen aiheuttajina. olevan metaanin polttoaineen palamisesta sekä Teollisuus Teollisuuden energiaan liittyvien päästöjen osuus oli vuonna 1990 noin 18 prosenttia. Energiatehokkuuden parantumisen myötä näiden päästöjen arvioidaan vähenevän vuoteen 2010 mennessä hieman tätä menoa -skenaariossa ennakoituja päästötasoja pienemmiksi. Jos otetaan huomioon kolmen uuden kaasun päästöt, jotka ovat pääasiassa teollisuuden aiheuttamia, teollisuuden osuus EU:n päästöistä vuonna 1990 kasvaa noin yhdellä prosenttiyksiköllä. Näihin uusiin kaasuihin on kiinnitettävä erityistä huomiota, koska niiden käyttö on lisääntynyt ja koska ne säilyvät pitkään ilmakehässä. Kotitaloudet ja palveluala Kotitalouksien ja palvelualan osuus energiaan liittyvistä kasvihuonekaasuista on melko lähellä teollisuuden osuutta vuonna 1990. Niiden osuus kokonaispäästöistä on 12 kuitenkin noin 20 prosenttia, mikä johtuu yhdyskuntajätteestä aiheuluvista suurista metaanipäästöistä. Kotitalouksien ja palvelualan päästöjen arvioidaan tätä menoa -skenaarion perusteella kasvavan vuoteen 2010 mennessä. Maatalous Maatalouden osuus kolmen tärkeimmän kasvihuonekaasun (C02, CH4 ja N20) kokonaispäästöistä Euroopan unionissa on noin kahdeksan prosenttia6, mutta energiaan liittyvistä päästöistä alle kaksi prosenttia. Suurin osa metaani- ja typpioksiduulipäästöistä on peräisin maataloudesta (45 prosenttia metaanipäästöistä ja 40,3 prosenttia typpioksiduulipäästöistä EU:ssa vuonna 19907). Toisaalta maa- ja metsätaloudella voi olla myös myönteinen vaikutus, koska fossiilisia polttoaineita voidaan korvata niiden tuottamalla biomassalla ja koska ne poistavat ilmakehästä erityisesti C02:ta nielujen avulla. Päätelmät taloudellisessa Edellä olevan perusteella voidaan todeta, että kasvihuonekaasuja syntyy hyvin toimivien monenlaisessa toimenpideslralegioiden on siksi oltava kokonaisvaltaisia, ja talouden eri alojen toimijoiden on osallistuttava niiden määrittämiseen ja toteuttamiseen. Järkevä lähestymistapa olisikin tässä tapauksessa se, että yksilöitäisiin koko talous huomioon ottaen valikoima kustannustehokkaita toimenpiteitä. Tämän perusteella voitaisiin sen jälkeen määrittää suuntaa-antavia päästötavoitteita edellä mainittuja aloja varten. toiminnassa Kaikkien Tällaisten suuntaa-antavien alakohtaisten tavoitteiden määrittämisestä koituisi tiettyjä etuja. Ensinnäkin sen ansiosta voitaisiin saada aikaan poliittisia toimia määrittämällä tärkeimpien talouden alojen velvollisuudet ja niihin kohdistuvat odotukset. Toiseksi suuntaa-antavien alakohtaisten tavoitteiden määrittäminen tehostaisi ilman muuta edistymisen seurantaa, ja siitä saattaisi siten tulla lisäkiintopiste parannettuun seurantajärjestelmään (ks. kohta 2. 5). Alakohtaiset tavoitteet voisivat lisäksi olla hyödyllinen tekijä päästöoikeuksien kauppaan liittyvässä järjestelmässä, erityisesti jaettaessa alustavasti päästöoikeuksia oikeushenkilöille (ks. kohta 2. 4). Alakohtaisten tavoitteiden käytössä on kuitenkin myös heikkoutensa. Niitä voidaan käyttää hyödyksi politiikkojen määrittämisessä ainoastaan, jos ne asetetaan ja niitä tarkistetaan määräajoin kustannustehokkuuteen liittyvät näkökohdat huomioon ottaen. Jäsenvaltioilla saattaa olla omia kansallisia alakohtaisia tavoitteita ja strategioita, joiden kanssa yhteisön suuntaa-antavat alakohtaiset tavoitteet eivät saisi olla ristiriidassa. Lisäksi on kiinnitettävä huomiota tavoitteesta aiheutuvien rasitteiden jakamiseen EY:n sisällä. Kaikista näistä syistä on kiinnitettävä enemmän huomiota 6 Tiedot on ilmaistu hiilidioksidiekvivalentteina ottamalla huomioon kaasujen suhteellinen kasvihuonevaikutus 100 vuoden aikana. Lähde: EUROSTAT. "Statistics in focus" (perustuu Euroopan ympäristöviraston tietoihin, jotka liittyvät UNFCCC:tä varten laaditun EU:n tiedonannon luonnokseen, 1998). 7 EUROSTAT. "Statistics in focus" (perustuu Euroopan ympäristöviraston tietoihin, jotka liittyvät UNFCCC:tä varten laaditun EU:n tiedonannon luonnokseen, 1998). 13 siihen, olisiko suuntaa-antaville alakohtaisille tavoitteille annettava merkittävä asema tulevassa yhteisön strategiassa. Neuvostoa pyydetään pohtimaan, pitäisikö yhteisön tason suuntaa- antavilla alakohtaisilla tavoitteilla olla merkittävä asema Kioton jälkeisiä toimenpiteitä koskevassa strategiassa. 2. 3 Tärkeimmät täytäntöönpanon alat Sekä kansallisella että yhteisön tasolla on kehitetty lukuisia ilmastonmuutokseen liittyviä politiikkoja ja toimenpiteitä, joiden toteuttamisessa käytetään monia eri välineitä. Kioton kokousta edeltäneessä tiedonannossa ja äskettäisissä, erityisesti energia- ja toimintatapaa koskevissa asiakirjoissa on määritetty yhdistelmä erilaisia kustannustehokkaita politiikkoja ja toimenpiteitä sekä laaja valikoima politiikkoihin liittyviä välineitä päästöjen vähentämiseksi. liikennealan Jäsenvaltiot ovat aikaisemmissa kansallisissa ilmaslostrategioissaan yksilöineet useita toiminta-aloja sekä keinoja yhteisön säännösten täytäntöönpanemiseksi. Kun otetaan huomioon toissijaisuusperiaate, rasitteiden jakaminen sekä nykyisin suurelta osin jäsenvaltioiden vastuulla olevien EU:n sisäisten toimien keskeinen asema, on ilmeistä, että kansalliset toimenpiteet - jotka vastaavat jäsenvaltioiden erilaisia olosuhteita - tulevat olemaan etualalla kehiteltäessä Kioton kokouksen jälkeisiä toimenpiteitä koskevaa strategiaa. EY:n on varmistettava, että jäsenvaltioiden ja yhteisön toimet ovat yhdenmukaisia muiden yhteisön politiikkojen kanssa ja että niissä noudatetaan perustamissopimuksen määräyksiä. Sovitun kehyksen sisällä tehtävien lisäselvitysten avulla voidaan kehittää edelleen nykyisiä toteutusvaihtoehtoja ja yksilöidä uusia erityisesti keskipitkällä aikavälillä sekä määrittää, mitä toteuttaa kansallisella ja mitä yhteisön tasolla. toimia voidaan parhaiten voidaan vastuussa perusteella pöytäkirjan on Kioton hyväksymänsä Yhteisö vähennystavoitteen saavuttamisesta, ja sen on otettava käyttöön välineet, joiden avulla voidaan varmistaa, että kokonaistavoite todella saavutetaan. Ulkomaankaupan tai taikka sisämarkkinoihin vaikuttavien maatalouden alaan kuuluvien välineiden välineiden käytöstä on aina sovittava yhteisön tasolla. Muilla aloilla, joilla on laadittu yhteisiä politiikkoja, kuten liikenteen, energian tai verotuksen alalla, yhteisö saattaa joutua velvoittamaan jäsenvaltiot toteuttamaan tiettyjä toimenpiteitä, jos ne eivät omilla toimillaan pysty varmistamaan yhteisön sitoumuksen noudattamista. Lisäksi yhteisö voi edistää jäsenvaltioiden toimenpiteitä. Yhteisö on jo osoittautunut foorumiksi, jolla vaihdetaan kokemuksia ja tutkimustuloksia. Pidemmällä aikavälillä olisi viidennen puiteohjelman yhteydessä kehitettävä edelleen tieteellistä tutkimusta, jonka ansiota onnistuminen Kioton kokouksessa osaltaan oli, ja luotava näin perustaa tarvittaville poliittisille päätöksille. Jos vuoteen 2005 mennessä halutaan saavuttaa todistettavissa olevaa edistystä, on tietyt osatekijät saatava toteutetuksi jo vuoteen 2002 mennessä. Tämä merkitsee sitä, 14 että joidenkin toimenpiteiden toteuttamisesta on sovittava välittömästi. Seuraavassa on esitetty EY:n keskeisten alojen kannalta tärkeimmät kansallisen ja yhteisön tason toiminnan painopistealueet. Tässä yhteydessä on myös yksilöity täytäntöönpanoa varten useita keskeisiä toimenpiteitä, jotka voidaan toteuttaa ainoastaan EY:n tasolla. Energia totesi Kioton kokousta koskeviin energia-alan Energiaministerien neuvosto toimenpiteisiin liittyvissä päätelmissään 11. toukokuuta 1998, että energia-alan kasvihuonekaasupäästöjen jatkuvaa sitoutumista energiatehokkuuteen ja energian säästämiseen, sellaisten turvallisten energialähteiden käytön kehittämistä jäsenvaltioissa, joihin liittyy vähän tai ei lainkaan C02-päästöjä, sekä runsaasti hiiltä sisältävien energialähteiden käytön vaikutusten lieventämistä. Tällaiset toimenpiteet olisivat hyödyllisiä esimerkiksi muassa teollisuudessa ja sähköntuotannossa. edellyttää muun muassa vähentäminen Tämänhetkiset toiminnan painopistealueet on esitetty kolmessa äskettäisessä toimintatapaa käsittelevässä asiakirjassa8: yhdistetyn lämmön ja sähkön tuotannon edistämistä ja energiatehokkuutta käsittelevissä tiedonannoissa sekä uusiutuvia energialähteitä koskevassa valkoisessa kirjassa. Energiaministerien neuvosto kehotti komissiota jatkamaan työtä näillä aloilla ja tekemään tarvittaessa konkreettisia ehdotuksia tällaisten toimenpiteiden kehittämisestä. Tältä osin painopistealueita ovat: • toimenpiteet, joilla pyritään lisäämään tuntuvasti uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Tavoitteena on kaksinkertaistaa näiden energialähteiden osuus yhteisön energiataseesta 12 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. Tähän liittyy myös ehdotus avulla yhteisön uusiutuvista kehyksestä, energialähteistä saadun sähkön tasavertainen pääsy sähköverkkoihin, sekä lisääminen yhteisessä maatalouspolitiikassa ja uusiutuvien biomassan energialähteiden korostaminen tarkistetuissa rakennerahastoissa. turvaamaan pyritään jonka tuen • energian sopimukset järkiperäisen käytön edistäminen, jossa keskitytään erityisesti energiatehokkuutta lisääviin toimiin rakennusalalla (mukaan lukien direktiivin 93/76/ETY muuttaminen) ja sähkölaitteiden, valaistuksen ja toimistolaitteiden energiapalvelujen osalta; pitkäaikaiset edistäminen; ja levittäminen tärkeää, että muutettu ehdotus rahoitusinstrumenttien kehittäminen. On direktiiviksi järkiperäisten suunnittelumenetelmien käyttöön ottamiseksi sähkön- ja kaasunjakelualoilla hyväksytään. Energiatehokkuutta on edistettävä myös muiden asianmukaisten yhteisön politiikkojen yhteydessä, ja tehokasta energian käyttöä haittaavia tukia ja verotusjärjestelmiä olisi asteittain vähennettävä. teollisuuden koskevan kanssa; tiedon käytänteitä parhaita • toimenpiteet lämmön ja sähkön yhteistuotannon edistämiseksi ja sen osuuden kaksinkertaistamiseksi unionissa 18 prosenttiin vuoteen 2010 mennessä; näihin sisältyvät teollisuuden kanssa tehtävien vapaaehtoisten sopimusten edistäminen, 8 KOM(97)5l4 lopullinen, KOM(98)246 lopullinen ja KOM(97)599 lopullinen. 15 teknologian hankinnan kehittäminen ja tiedon laadun parantaminen sekä sen laajempi levittäminen. Kaikilla näillä aloilla tarvitaan sekä jäsenvaltioiden että yhteisön tason toimia yhteisien ja koordinoitujen politiikkojen ja ja toteuttamiseksi. Joitakin yhteisön toimia tuetaan ALIENER II- ja SAVE 11 - ohjelmista, ja muita olemassa olevia yhteisön ohjelmia tullaan hyödyntämään jatkossa enemmän pyrittäessä vähentämään energia-alan kasvihuonekaasupäästöjä. toimenpiteiden hyväksymiseksi Liikenne tiedonannossa Liikenteen alan yleisiä painopistealueita on kartoitettu liikennettä ja C02-päästöjä koskevassa esitettyjen (KOM(98)204). Tässä toimenpiteiden avulla CO,-päästöjen kasvu pystyttäneen ainakin puolittamaan vuosina 2008-2012. Keskeiset painopistealueet, joilla päästöjä voidaan vähentää alhaisin kustannuksin, ovat: tiedonannossa • henkilöautojen päästöjä vähentävät toimenpiteet • • • liikenteen oikeudenmukaisen ja tehokkaan hinnoittelun edistäminen rautatieliikenteen sisämarkkinoiden toteuttaminen tavara- ja henkilöliikenteen eri kuljetusmuotojen yhdistäminen inlermodaaliseksi liikennejärjestelmäksi. Näihin neljään osa-alueeseen kuuluu monia kansallisella tai paikallisella tasolla toimenpiteitä, joiden avulla voitaisiin saada aikaan merkittäviä toteutettavia liikenteeseen, liittyviä hyötyjä. Esimerkkejä ovat toimenpiteet, joilla edistetään parhaan käytännön soveltamista rahtiliikenteessä, kaupunkien liikenteen liikennejärjestelmien parantaminen ja riittävien julkisen infrastruktuurien kehittäminen. ja ympäristöön talouteen sisämarkkinoihin Jotkin toimenpiteet kuuluvat kuitenkin yhteisön tasolle joko siksi, että niillä on tai koska ne kuuluvat yhteisen välittömiä vaikutuksia tällaisia jo esittänyt eräitä liikennepolitiikan soveltamisalaan. Komissio on toimenpiteitä koskevia ehdotuksia ja hahmotellut niihin liittyviä toimintaohjelmia, mutta edistystä on tähän mennessä saavutettu hitaasti. Tärkeitä ehdotuksia ovat esimerkiksi vuonna 1995 tehty ehdotus, jolla tähdätään rautatiemarkkinoiden vapauttamisen lisäämiseen (KOM(95)337), vuonna 1996 tehty ehdotus yhteisön tiemaksu- ja verotusjärjestelmän muuttamisesta (KOM(96)331) sekä vuonna 1997 julkaistu (KOM(97)243 tavarakuljetuksia koskeva tiedonanto tehnyt päätöstä ensimmäisistä kahdesta lopullinen). Neuvosto ei vielä ole intermodaalista ehdotuksesta eikä se myöskään ole toistaiseksi keskustellut tavaraliikennettä olevasta toimintaohjelmasta. intermodaalisia tiedonannosta koskevasta liitteenä sen ja Komissio katsoo, että näiden ja muiden ehdotusten osalta olisi päästävä nopeasti eteenpäin, jotta voitaisiin tehostaa liikennejärjestelmää ja parantaa sen kestävyyttä ympäristön kannalta. 16 Kansainvälisen lentoliikenteen osalta komissio katsoo, että yhteisön ja jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä toimien neuvoteltava kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAO:n kanssa kasvihuonekaasujen tai vähentämisestä. Tämän vuoksi komissio antoi äskettäin tiedonannon (KOM(98) 265), jonka yhtenä tavoitteena on, l('AO:n toimintasuunnitelma, jolla pyritään varmistamaan kansainvälisesti että hyväksytyt lentoliikenteen päästövähennykset, saadaan hyväksytyksi. rajoittamisesta Maatalous Maatalouden kannalta tärkeimmät toiminnan osa-alueet on määritetty Agenda 2000 - asiakirjassa. Tällä alalla on tehtävä lisää kvantitatiivisia tutkimuksia siitä, miten ja ehdotetut maaseudun maatalousmarkkinoiden kehittyminen sekä nykyiset kehittämistoimenpiteet tulevat vaikuttamaan ilmastonmuutokseen. ilmastonmuutoksen kannalta Yhteinen maatalouspolitiikka (YMP) on Euroopan unionin keskeinen yhteinen politiikka, ja ilmastonmuutosta koskevat toimet tällä alalla on toteutettava yhteisön kehyksen mukaisesti. YMP. n yhteydessä on kuitenkin mahdollista toteuttaa useita sellaisia (erityisesti maaseudun ja alueellisilla joissa ensisijainen vastuu on kansallisilla kehittämisessä), viranomaisilla. Agenda 2000 -asiakirjaan liittyy useita konkreettisia toimenpiteitä, joilla voitaisiin vähentää tämän alan päästöjä. Osa näistä toimenpiteistä on EY:n yhteisiä, osa taas sellaisia, jotka antavat enemmän mahdollisuuksia kansallisen ja alueellisen tason toiminnalle. tärkeitä toimia Euroopan yhteisön toiminnan painopisteitä ovat: • metaanipäästöjen • • • uusiutuvina viljelyn kasvien ravinnoksi tarkoitettujen energialähteinä kasvien osalta tehostettu tutkimus viidennen tutkimuksen puiteohjelman yhteydessä tarkoituksenmukaisten metsitystoimenpiteiden käyttö maaseudun kehittämisessä käytettävien edistäminen vapaaehtoisen kesannoinnin yhteydessä erityisesti eriyttämällä tai lisäämällä vapaaehtoisesti kesannoitua alaa muiden kuin ravinnoksi tarkoitettujen kasvien viljelyä varten; valtiontuen enimmäismäärien korottaminen monivuotisten, ja maaseudun muiden kuin kehittämistoimenpiteiden laatiminen jäsenvaltioiden käyttöön vähentäminen maaseudun ja kehittämistoimenpiteitä, erityisesti käsittelyn kehittämiseen ja (b) edistämällä eläinten ravinnon parantamista koskevaa tutkimusta typpioksiduulipäästöjen vähentäminen (a) edistämällä maatalouden suurimpien typpioksiduulin lähteiden, lannoitteiden, käytön vähentämistä Agenda 2000 - asiakirjassa ehdotettujen hinnanalennusten avulla, (b) lisäämällä tukea maatalouden ympäristötoimenpiteille lannoitteiden käytön vähentämiseksi ja tehostamiseksi, (e) pitämällä yliaja lisäämällä vähäisin tuotantopanoksin toimivien viljelyjärjestelmien ja muiden kestävien maatalouden käytäntöjen käyttöä kehittämällä epäsuotuisten alueiden järjestelmää sekä (d) hyödyntämällä - suoran tuen järjestelmiä koskevista säännöistä annettuun direktiiviehdotukseen (a) investointitukea, lannan varastoinnin käyttämällä • 17 liittyen riippuvaisiksi lannoittamista koskevien vaatimusten noudattamisesta. jäsenvaltioiden mahdollista halukkuutta saattaa suorat maksut Teollisuus Teollisuuden mahdollisuuksia vähentää C02-päästöjä on tutkittu paljon, ja useimmat EU:n energiavaltaisista teollisuuden aloista ovat parantaneet energiatehokkuutta ja siten vähentäneet päästöjä. Energiatehokkuutta voidaan kuitenkin edelleen parantaa, ja esimerkiksi alumiini-, sementti-, teräs-, kemian- ja moottoriajoneuvoteollisuus edistävätkin aktiivisesti päästöjen vähentämiseen tähtääviä teknologisia parannuksia. Teollisuudella voi myös olla merkittävä asema energiatehokkuutta parantavien tuotteiden kehittämisessä rakennuksia ja kotitalouksia varten. Kioton pöytäkirja asettaa teollisuudelle merkittävän uuden haasteen: sen lisäksi, että on vähennettävä C02-päästöjä, myös lisätyn kolmen uuden teollisuuskaasun kaltaiset voimakkaasti vaikuttavat kasvihuonekaasut edellyttävät teollisuudelta välittömästi tutkimuksia ja sitoumuksia. ja kaasujen koriin typpioksiduulin Edellä mainituilla toiminnan aloilla voidaan toteuttaa monia eri toimenpiteitä. Koska jäsenvaltioiden teollisuuden rakenteissa on eroja ja koska eri jäsenvaltiot ovat tähän mennessä edenneet teollisuuden päästöjen vähentämisessä eri tahtia, monet päästöjen vähentämiseen tähtäävät toimenpiteet toteutetaan jäsenvaltioiden tasolla. Toisaalta useita toimenpiteitä on toteutettava yhteisön tasolla sisämarkkinasyistä tai koska päästöjä pystytään kokonaisuudessaan vähentämään enemmän yhteisön toimenpiteen avulla. Seuraavassa on joitakin esimerkkejä: • Ehdotus direktiiviksi sähkö- ja elektroniikkalaitteista syntyvästä jätteestä voisi olla hyödyllinen keino HFC-päästöjen vähentämiseksi. • Neuvottelut runsaasti ympäristösopimuksista muita kasvihuonekaasupäästöjä aiheuttavien alojen kanssa ja sopimusten tekeminen EY:n tasolla ovat myös joustava vaihtoehto. Huomattavin esimerkki tästä ovat henkilöautojen CO,-päästöjen keskustelee parhaillaan myös muiden alojen kanssa. Esimerkiksi pesuaineiden valmistajien kanssa pyritään vähentämään energian kulutusta pesuaineiden käytössä. vähennykset, mutta komissio C02- ja • Laatimalla kolmen teollisuuskaasun tuotannon ja käytön kaikki osa-alueet kattava kehys voitaisiin vähentää näiden kaasujen päästöjä ja kehittää ympäristöä säästäviä vaihtoehtoja. Monialaiset toimet toteuttaa Myös useat monialaiset nimenomaan yhteisön tasolla. Merkittävimpiä näistä ovat: toimet voidaan tarkoituksenmukaisimmin • Ehdotus neuvoston direktiiviksi energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön yhteisön kehyksen kaikkia vähimmäisverojärjestelmä (KOM(97) koskemaan mineraaliöljyjen ulotetaan lisäksi uudistamisesta jossa 30), toteutumisella olisi myös välittömiä energiatuotteita. Tämän ehdotuksen ympäristöhyötyjä, ja se antaisi jäsenvaltioille mahdollisuuden eriyttää kansallisia veroja muun muassa CO,-päästöjen perusteella. Tätä ehdotusta olisi tarkasteltava erillisenä - mutta joustomekanismeja täydentävänä - välineenä, koska se on amcn kaikkea sisämarkkinoiden väline. Jätteiden käsittelystä kaatopaikoilla annettu direktiivi on osa jätteisiin liittyvää toimintaa. Sen tavoitteena on vähentää kaatopaikoille kuljetettavan biohajoavan yhdyskuntajätteen määrää varmistaa kaatopaikkakaasun talteenottoja valvonta niin olemassa olevilla kuin uusillakin kaatopaikoilla. Direktiivin vaikutukset kohdistuisivat etenkin kotitalouksiin ja palvelualaan. siten metaanipäästöjä sekä ja • ja suojelua koskevan erityisesti tutkimusta, ekosysteemin ratkaisemiseksi erityisohjelman toimintavaihtoehdot sosiaalis-taloudellista ja siihen sopeutumista koskeviin Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman (1998-2002) sekä ja avaintoimintakokonaisuuden Maailmanlaajuiset ympäristömuutokset, ilmasto ja tehdään biologinen monimuotoisuus (400 miljoonaa ecua) yhteydessä luonnontieteellistä liittyy joka ilmastonmuutoksen havainnointiin ja sen vaikutusten arviointiin sekä muutoksen lieventämiseen toimenpiteisiin. Tämän tutkimuksen tarkoituksena on luoda analyyttinen perusta, jonka varassa kyetään tehokkaat, kustannustehokkaat ja yksilöimään, arvioimaan ja toteuttamaan aiheuttamien ilmastonmuutoksen oikeudenmukaiset lyhyellä ja pitkällä aikavälillä. Viides TTK- ongelmien puiteohjelma kattaa myös puhtaisiin ja tehokkaisiin energiateknologioihin liittyvän tutkimuksen ja kehittämisen sekä innovaatiopolitiikan. Tämän toiminnan avulla pystytään jo lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä uutta teknologiaa, jonka avulla on mahdollista vähentää huomattavasti kasvihuonekaasuja. Täydentävät toimenpiteet, joissa otetaan huomioon myös sosiaalis-taloudellinen näkökulma, edistäisivät näiden uusien teknologioiden käytön leviämistä markkinoilla. Energiaan liittyviä kysymyksiä tarkastellaan kahdessa ekosysteemin erityisohjelman avaintoimintakokonaisuudessa {Puhtaammat energiajärjestelmät, mukaan lukien uusiutuvat energialähteet ja Energiaa taloudellisesti ja tehokkaasti Euroopan kilpailukyvyn vahvistamiseksi), ja näihin toimiin on varattu yhteensä noin miljardi ecua. Tämän lisäksi myös kilpailukykyistä ja kestävää kasvua koskevaan tutkimuksen erityisohjelmaan kohteena ovat lähinnä teollisuuden ja liikenteen uudet tekniikat, joilla saattaa olla merkittävä vaikutus kasvihuonekaasujen vähentämisessä. sisältyy avaintoimintakokonaisuuksia, todennäköisesti kehittämään suojelua koskevan innovatiiviset joissa Neuvostoa pyydetään vahvistamaan tässä tiedonannossa esitetyt osa-alueet aloiksi, joilla on tarpeen toteuttaa toimia, sekä hyväksymään tarvittavat yhteisön toimenpiteet alkaen komission jo tekemistä ehdotuksista. Neuvoston lisäksi vahvistettava, että on tarpeen ottaa käyttöön kansallisia olisi toimenpiteitä. 19 2. 4 Joustomekanismit Kioton pöytäkirjan perusteella sopimuspuolten käytössä on kolme joustomekanismia, kansainvälinen päästöoikeuksien kauppa, yhteistoteutus ja puhtaan kehityksen mekanismi. • Kansainvälisen kaupan päästöoikeuksien pöytäkirjan sopimuspuolet, jotka vähentävät päästöjään vaadittua enemmän, voivat myydä osan päästökiintiöstään muille sopimuspuolille. Jos jotkin sopimuspuolet sen riittävästi, ne voivat kasvattaa sijaan eivät pysty vähentämään päästöjään kiintiötään ostamalla päästöoikeuksia muilta joilla on ylimääräisiä päästöjen vähennyksiä ja jotka haluavat niitä myydä. sopimuspuolilta, sellaiset avulla • Yhteistoteutus on päästöoikeuksien kaupan erityismuoto, toteutetaan hankkeiden avulla. Yleissopimuksen liitteessä I mainitut sopimuspuolet voivat toteuttaa yhdessä toisen liitteessä I mainitun sopimuspuolen kanssa hankkeita toisella), joiden (esimerkiksi korvata voimalaitoksessa käytetyn polttoaineen hankkeen ylimääräisiä ansiosta toteutuspaikkana olevassa maassa. Näitä vähennyksiä voidaan käyttää hanketta rahoittavan sopimuspuolen päästökiintiön kasvattamiseen, kun taas hankkeen toteutusvaltiossa sallittu päästömäärä vastaavasti pienenee. päästövähennyksiä saadaan aikaan jota • Puhtaan kehityksen mekanismi perustuu myös hankkeisiin, mutta sopimuspuolilla, joiden alueella hankkeet ja vähennykset toteutetaan, ei ole määrällisiä päästöjen vähcntämissitoumuksia. on vuoksi riippumattomat asianomaisten sopimuspuolten hyväksynnän asiantuntijat vahvistavat niistä tuloksena olevat päästövähennykset. hankkeiden lisäksi se, että edellytyksenä Tämän Näiden mekanismien käytön sääntöjä on tarkennettava edelleen marraskuussa 1998 järjestettävässä sopimuspuolten neljännessä konferenssissa (COP4). Yhteisön ja jäsenvaltioiden on päätettävä, miten ne aikovat käyttää näitä mekanismeja yhteisön sisällä ja kansainvälisesti. On varmistettava, että yhteisön aikomukset ovat sopusoinnussa COP4:ssä hyväksyttävien kansainvälisten sääntöjen kanssa. 2. 4. 1 Jäsenvaltioiden ja yhteisön osallistuminen kansainväliseen päästöoikeuksien kauppajärjestelmään Yhteisön erityisasema Euroopan unionin sisäisessä päästöoikeuksien kaupassa järjestelmä. Se on keino Euroopan yhteisön "kupla" on avoin jakaa EU:n jäsenvaltioiden ponnisteluja siten, että pystytään varmistamaan Kioton kokouksen pöytäkirjan mukaisen yhteisön tavoitteen täyttyminen. Näin ollen EY:n kupla ja kansainväliset joustomekanismit ovat sopusoinnussa keskenään. Siitä, missä määrin EY ja jäsenvaltiot todella käyttävät joustomekanismeja, riippuu, päästäänkö EY:n sisäisillä toimenpiteillä, jotka tähtäävät EY:lle määrättyyn päästökiintiöön, yhteisön alueella yli vähennystavoitteen (-8%) vai jäädäänkö sen alle. Tosiasiallisten päästöjen ja alun perin määrätyn päästökiintiön välinen ero riippuu siitä, onko yhteisö EU:n ulkopuolisilta mailta peräisin olevien päästöoikeuksien tai lupien nettosaaja vai onko se näiden oikeuksien nettoluovuttaja. 20 Pöytäkirjaan sisältyvässä kuplasopimuksessa kullekin jäsenvaltiolle määrätään tietty päästökiintiö, joka on voimassa jakson alussa. Päästöoikeuksien kauppa - sekä yhteistoteulus ja puhtaan kehityksen mekanismi - kasvattavat tai pienentävät tätä kiintiötä sen mukaan, missä määrin kukin jäsenvaltio osaa tai myy päästöoikeuksia (suoraan tai valtuutettujen toimijoiden välityksellä). Kaikki toimijat tai alat eivät välttämättä halua osallistua päästöoikeuksien kauppaan, mutta jokaisen olisi edistettävä eri tavoin tavoitteiden saavuttamista, joko verotuksen, energiatehokkuuteen liittyvien normien, vapaaehtoisten sopimusten tai näiden ja muiden välineiden yhdistelmien avulla. Eri toimenpiteillä on kaikilla omat etunsa, ja ne on kohdistettu tietyille aloille. Kauppaan osallistuville toimijoille on kuitenkin luonnollisesti aseteltava oikeudellisesti sitovat, kaupankäynnin kohteena olevaa rajoitukset. Monialaisen kaasua varmistaa helpompi kokonaisvaltaisen kokonaisvähennystavoitteen saavuttaminen kustannustehokkaalla tavalla. koskevat määrälliset kauppajärjestelmän kaasuja tiettyjä avulla olisi tai Sisämarkkinat ja valtiontuet syytä vuoksi olevan näyttäisi harkita EY:n Sisämarkkinoiden laajuisten lupamarkkinoiden luomista. Ei ole suotavaa, että eri jäsenvaltioihin kehittyisi hyvin erilaisia kauppajärjestelyjä. Yhteisön asema voisi olla tässä yhteydessä kaksitahoinen. Yhtäältä se voisi koordinoida jäsenvaltioiden toimintaa ja toisaalta yhdenmukaistaa tarvittavassa määrin kauppajärjestelmää sisämarkkinoiden kunnollisen toiminnan varmistamiseksi. Kilpailun vääristymisen ja syrjinnän välttämiseksi EY tarvitsee yhteisen kehyksen, jossa on määritetty yhteiset periaatteet ja vähimmäissäännöt samalla tavoin kuin nykyisissä valtiontukia tai yhteisön arvonlisäverojärjestelmää koskevissa säännöissä. voivat, toimijat erilaisten sääntöjen yksityiset Erityisen tärkeitä ovat valtiontukia koskevat säännöt, koska kilpailu sisämarkkinoilla voisi vääristyä kansallisten kauppajärjeslelmien vuoksi. liittyvät mutkikkaalla tavalla siihen keskeiseen kysymykseen, missä Valtiontuet osallistua tai voivatko määrin päästöoikeuksien kauppaan. Kioton pöytäkirjan mukaan kukin sopimuspuoli voi valita, osallistuuko se kansainväliseen kauppajärjestclmään vai ei. Päätettäessä toimijoille onkin aina otettava kaupankäyntiluvan myöntämisestä yksityisille huomioon, minkälaisen kannan muut pöytäkirjan sopimuspuolina olevat jäsenvaltiot ovat omaksuneet päästöoikeuksien kauppaan osallistumiseen. Jos lähestymistavat eroavat yhteisön sisällä, yksityisillä yrityksillä saattaa olla yhdessä jäsenvaltiossa erilaiset taloudelliset toimintaedellytykset kuin muiden jäsenvaltioiden vastaavilla yrityksillä. Tämä saattaisi heikentää sisämarkkinoiden toimintaa. ne ylipäänsä, Jos jäsenvaltio ostaa päästöoikeuksia avoimilta markkinoilta ja antaa ne sitten tietyille ilmaiseksi tai ehdoitta, kyse on valtiontuesta, joka omille teollisuusyrityksilleen komission on hyväksyttävä ennakolta. Tällainen tuki saattaa nimittäin vääristää joiden on hankittava kilpailua muiden itse tarvitaan selkeitä suuntaviivoja. tarvitsemansa oikeudet markkinahintaan. Siksi Samoin, jos yksityisten yritysten annetaan osallistua kaupankäyntiin, päästöoikeudet jäsenvaltioiden yritysten kanssa, 21 on alun perin annettava niille valtiontukia koskevien säännösten mukaisesti. Komission näkemys on, että oikeudet olisi jaettava avoimesti ja syrjimättömästi, ja jakamisen olisi perustuttava yhteisiin perusteisiin ja periaatteisiin. Markkinoille on lisäksi jätettävä tilaa uusille yrittäjille, jotka eivät ole saaneet oikeuksia ensimmäisellä jakokierroksella. Erityisesti alussa tapahtuvan oikeuksien jaon, mutta myös seurantaa ja määräysten noudattamista koskevien sääntöjen kannalta on tärkeää, että kauppajärjestelmään osallistuvien välillä ei ole sisämarkkinoita vääristävää syrjintää. asettamat Lisäksi erityisvaatimukset. yhteisen maatalouspolitiikan huomioon otettava on Asteittainen lähestymistapa Yhteisö voisi teoriassa ottaa välittömästi käyttöön kattavan sisäisen päästöoikeuksien kauppajärjestelmän, johon sisältyisivät kaikki kaasut ja talouden alat. Koska kansallisesta ja kansainvälisestä päästöoikeuksien kaupasta ei kuitenkaan ole kokemusta, yhteisön ja jäsenvaltioiden kannalta on todennäköisesti parempi noudattaa varovaista asteittaista lähestymistapaa sisäisen kaupan kehittämisessä. Kaupankäynti edellyttää, että tosiasiallisia päästöjä kyetään seuraamaan suurella tarkkuudella ja varmuudella. Tätä asteittaista lähestymistapaa voidaan soveltaa kolmella eri lavalla: (I) rajoittamalla kaasujen määrää, koska tietyistä lähteistä peräisin oleviin ('(),- päästöihin liittyy nykyisin vähemmän epävarmuustekijöitä kuin muihin kaasuihin, (2) lähteisiin, kuten suuriin rajoittamalla kauppa aluksi polttolaitoksiin, ja suuriin päästöjen aiheuttajiin ja (3) rajoittamalla kaupankäynti aluksi sopimuspuoliin, vaikka parhaillaan toimijoiden mahdollisuuksia osallistua siihen. Toiminnan yleiseksi tehostamiseksi jäsenvaltioiden kannattaisi selvästikin yhdenmukaistaa järjestelmiään koordinoidusti. tunnetuimpiin päästöjen tutkitaankin yksityisten 2. 4. 2 Yhteistoleutus ja puhtaan kehityksen mekanismi yhteisön tavoitteiden saavuttamisessa täyttämistä. Yhteistoteutus on rajoitettu Toisin kuin edellä kuvailtu päästöoikeuksien kauppa, yhteistoteutus ja puhtaan kehityksen mekanismi ovat hankkeiden muodossa toteutettavia välineitä, joiden avulla voidaan saada aikaan päästövähennysyksiköitä tai vahvistettuja päästövähennyksiä. Ne voidaan lisätä sopimuspuolien päästökiintiöihin, ja siten ne voivat tietyssä määrin edistää EY:n sitoumusten liitteessä I mainittujen sopimuspuolten (sopimuspuolet, joilla on pöytäkirjassa määritetyt tavoitteet) välisiin hankkeisiin. Sen sijaan puhtaan kehityksen mekanismi koskee hankkeita, jotka toteutetaan muissa kuin yleissopimuksen liitteessä I mainituissa maissa. Näin ollen päästöhyvitykset, jotka koituvat liitteessä B mainituille sopimuspuolille puhtaan kehityksen mekanismin perusteella, lisäisivät liitteessä I mainittujen joskin vastapainoksi on tässä yhteydessä otettava huomioon se päästöjen väheneminen, joka saadaan aikaan hyvin suunnitellulla ja toteutetulla puhtaan kehityksen mekanismilla liitteen I ulkopuolisissa maissa. kokonaismäärää, sopimuspuolten sallittujen päästöjen Pöytäkirjan mukaan sopimuspuolet voivat antaa kenen tahansa oikeushenkilön ja puhtaan kehityksen mekanismin mukaiseen osallistua yhteistoteutukseen toimintaan. Erityisesti ne yritykset, jotka eivät hyväksy alun perin kaupankäynnin 22 kaasupäästökiintiötä, joustavammin kohteeksi määritettyä yhteistoteutukseen ja puhtaan kehityksen mekanismiin kuuluvien hankkeiden pohjalta. Yksityisten yritysten osallistuminen toimintaan edellyttää kuitenkin tarkkaa hankkeiden ja kirjanpitojärjestelmää sekä kansallisella että Euroopan yhteisön tasolla. päästövähennysyksiköiden vahvistettujen seuranta- voisivat toimia ja Lisäksi olisi tarkasteltava sitä, voitaisiinko yhteistoteutukseen ja puhtaan kehityksen mekanismiin kuuluvia hankkeita rahoittaa osittain julkisista varoista (EU:n varat mukaan lukien). Yleisesti ottaen on varmistettava, että puhtaan kehityksen mekanismin hankkeilla saadaan enemmän tuloksia kuin kuin pelkillä uusimpaan teknologiaan tehtävillä investoinneilla ja että toteutettavat hankkeet ja siirrettävä teknologia ulottuvat "rasitteettomia" vaihtoehtoja pidemmälle. Lisäksi puhtaan kehityksen mekanismiin jäsenvaltioiden ja yhteisön tukiohjelmien avulla olisi saatava aikaan päästöjen vähennyksiä, jotka ylittävät kaikki sellaiset päästövähennykset, jotka mahdollisesti saavutettaisiin ilman näitä ohjelmia, eivätkä ne saisi muuttaa tukivirtojen suuntaa. tukevien liittyviä toimia 2. 4. 3 Päätelmät joustomekanismien soveltamisesta yhteisössä Kioton kokouksen pöytäkirjan mukaan kansainvälinen päästöoikeuksien kauppa aloitetaan vasta vuoden 2008 jälkeen. Yhteisö voisi kuitenkin perustaa oman sisäisen kauppajärjestclmänsä vuoteen 2005 mennessä osoituksena siitä, että se haluaa päättäväisesti edistää tavoitteiden saavuttamista kustannustehokkaalla tavalla. Yhteisö saisi siten arvokasta käytännön kokemusta monen maan välisestä kaupankäynnistä ja siihen liittyvästä seurantajärjestelmästä. Tällaiseen sisäiseen kauppajärjestelmään ei sovellettaisi Kioton pöytäkirjan mukaisia kansainvälisen päästöoikeuksien kaupan sääntöjä, eikä sen tavoitteena olisi hankkia ennakolta päästöoikeuksia kansainvälistä kauppaa varten. Järjestelmän avulla pyrittäisiin pikemminkin parantamaan yhteisön edellytyksiä osallistua kansainväliseen päästöoikeuksen kaupan järjestelmään sen käynnistyessä vuonna 2008. Niin ikään yhden jäsenvaltion sisäinen päästöoikeuksien kauppa olisi kansallinen toimenpide, eikä se kuuluisi Kioton pöytäkirjan mukaisen kansainvälisen päästöoikeuksien kaupan sääntöjen soveltamisalaan. jäsenvaltiot ovat pöytäkirjan Koska kaikki sisäisen kauppajärjestelmän on oltava yhdenmukainen Buenos Airesissa määritettävien päästöoikeuksien kansainvälistä kauppaa koskevien sääntöjen kanssa. Kaikkia täsmennyksiä, jotka koskevat pöytäkirjassa olevaa vaatimusta joustomekanismien täydentävyydestä, on siten aina noudatettava myös jäsenvaltioiden välisessä kaupassa. sopimuspuolia, EY:n Neuvostoa pyydetään hyväksymään joustomekanismien käyttöönotto yhteisössä asteittain ja koordinoidusti. Neuvostoa pyydetään hyväksymään tavoite, jonka mukaan yksityiset toimijat pyritään saattamaan järjestelmän piiriin asteittain; lisäksi neuvoston olisi vahvistettava, että on suotavaa laatia yhteisön kehys sisämarkkinoiden toiminnan turvaamiseksi, koska joustomekanismien kansallisessa soveltamisessa on noudatettava yhteisön lainsäädäntöä. 23 Neuvostoa pyydetään käsitteen määritelmä kustannustehokkuuteen. lisäksi hyväksymään, eitä "täydentävyyden" kokonaisstrategian vaikuttaa ICI): n 2. 5 Seuranta 2. 5. 1 Sitoumusten noudattamisen seuranta Edistymistä sitoumusten noudattamisessa on seurattava. Tässä yhteydessä EY:n seurantamekanismilla strategian kehittämisessä ja toteuttamisessa, koska sekä jäsenvaltiot että EY ovat yhteisesti vastuussa Kioton pöytäkirjan mukaisien sitoumusten täyttämisestä. asema Euroopan on merkittävä unionin Seurantamekanismi on tähän mennessä ollut suhteellisen heikko, ja tiedot on saatu myöhässä. Parhaillaan hyväksyttävänä oleva tarkistettu seurantamekanismi9 parantaa tätä tilannetta tullessaan voimaan vuonna 1999. Se edellyttää muun muassa, että jäsenvaltioiden on toimitettava yhteisölle tietoa toimenpiteiden vaikutuksista omiin päästöihinsä, jolloin komissio voi vuosittain arvioida EY:n edistymistä Kioton sitoumusten saavuttamisessa. Seurantamekanismin olisi muodostettava aktiivisesti toimiva perusta jatkuvalle vuoropuhelulle, ja sen avulla olisi tarkasteltava edistymistä tavoitteiden avulla suuntaa-antavien alakohtaisten voidaan vuosittain ja tavoitteiden osallistuvatko saavuttamiseksi. Eri osapuolten - komission ja jäsenvaltioiden - välisen jatkuvan arvioinnin, keskinäisen vaikuttamisen ja tarkistusten avulla voidaan tarvittaessa saavuttaminen ei vaikuta parantaa todennäköiseltä. todistettavissa olevaa edistystä ponnisteluihin tavalla saavutetaanko odotetulla tavoitteiden suhteen. Näiden järjestelmän toimivuutta, tavoitteiden todeta, kaikki alat jos Ilmeisiä on seurantamekanismin yhteydessä on tarpeen tiivistää vuoropuhelua jo ennen mekanismin tarkistamista, koska EU:n on osoitettava vuoteen 2005 mennessä, että se on saavuttanut edistystä. Tässä yhteydessä on tarkasteltava myös kysymystä siitä, pitäisikö yhteisön määrittää vuodelle 2005 väliaikatavoitteet, joiden avulla pystyttäisiin paremmin varmistamaan, että tarvittavat toimenpiteet otetaan käyttöön ajoissa. Jos EU haluaa jatkaa kehitystä edelleen ja katsoo, että Kioton tavoitteet ovat vasta ensimmäinen askel, on perusteltua asettaa kunnianhimoinen tavoite vuodelle 2005. Näin EU voisi varmistua siitä, että yhteisö täyttää oikeudelliset velvoitteensa ja on valmis toteuttamaan pidemmälle meneviä toimenpiteitä toisen sitoumusjakson aikana. 9 Muutettu kasvihuonekaasupäästöjen valvontajärjestelmästä KOM(98) 108, lopullinen, 2. 3. 1998. neuvoston ehdotus päätökseksi yhteisön C02-päästöjen ja muiden tehdyn päätöksen 93/389/ETY muuttamisesta, 24 2. 5. 2 Joustomekanismien seuranta siirtoa koskeva kirjanpito Joustomekanismien käytön ohella sopimuspuolten ja erityisesti päästöoikeuksien kauppaan oikeutettujen yksityisten toimijoiden on käytettävä selkeää ja avointa seurantajärjestelmää. Tällaisen seurantajärjestelmän olisi pidettävä sisällään myös oikeuksien liittyen päästökiintiöiden mukauttaminen tarpeen mukaan sekä yhteistoteutuksen ja puhtaan kehityksen mekanismin avulla aikaansaatujen päästöjenvähennysyksiköiden ja vahvistettujen päästövähennysten todentaminen. Lisäksi on kyettävä määrittämään sitoumusten noudattaminen (mukaan lukien oikeus käyttää kutakin jouslomekanismia). Yhtäläisten toimintaedellytysten turvaaminen yhteisön alueella edellyttää siten, että yhteisö valvontajärjestelmän osallistuu paljon toimintaan. Vuonna 2000 voimaan tulevaa yhteisön seurantajärjestelmää onkin näin ollen todennäköisesti muutettava tuntuvasti. tällaisen kokonaisvaltaisen laajemmin siihen ja Sitoumusjakson (2008-2012) aikana yhteisön seurantamekanismin avulla pystytään varmistamaan, että yhteisö pöytäkirjan sopimuspuolena saavuttaa oikeudellisesti sitovat tavoitteensa ja noudattaa joustomekanismien osalta sovittuja sääntöjä ja menettelyjä. Neuvostoa pyydetään vahvistamaan, edistymisen seurannan kuin joustomekanismien kannalta tarpeen seurantajärjestelmää. tehostaa on että niin täytäntöönpanon täytäntöönpanonkin yhteisön huomattavasti 3 EUROOPAN UNIONIN STRATEGIAN ULKOINEN ULOTTUVUUS 3. 1 Joustomekanismeja koskevat kansainväliset neuvottelut 3. 1. 1 Buenos Airesin tavoite tärkeimpiä kaupan periaatteita Komissio esittää tässä tiedonannossa joukon suuntaa-antavia periaatteita, jotka koskevat päästöoikeuksien kansainvälistä kauppaa ja muita jousto välineitä. Buenos Airesissa järjestettävässä sopimuspuolten neljännessä konferenssissa (COP4) on ja mahdollisesti myös tarkoitus hyväksyä yksityiskohtaisia sääntöjä koskeva kanta. Yhteisön on parhaansa mukaan pyrittävä varmistamaan, että COP4:ssä saadaan aikaan myönteinen tulos ja määritetään selkeästi joustomekanismien kansainvälisen käytön säännöt sekä luodaan perusta tiiviimmin maailmanlaajuisiin liitteen I ulkopuolisten maiden osallistumiselle kasvihuonekaasujen vähentämispyrkimyksiin. Yhteisön on päätettävä Buenos Airesin kokouksen jälkeen siitä, missä määrin on perusteltua noudattaa yhteisön sisällä COP4:ssä sovittuja tiukempia sääntöjä erityisesti sisämarkkinoiden ja seurannan osalta. Riippumalla siitä, haluavatko yksittäiset lopulta käyttää näitä joustomekanismeja, EY. n olisi esitettävä Buenos Airesissa selkeä yhteinen kanta, jolla edistetään kansainvälisen päästöoikeuksien kaupan vähimmäissääntöjen laatimista. jäsenvaltiot 25 3. 1. 2 Oikeus osallistua avoimeen, selkeään ja syrjimättömään kansainväliseen päästöoikeuksien kauppaan Vaikka sopimuspuolilla on pöytäkirjan mukaan oikeus käydä päästöillä kauppaa, niiden ei siihen oikeutettuinakaan ei ole pakko näin tehdä. Toisaalta sopimuspuoli voi sitoumusjakson aikana lisää täyttämiseksi. Tällainen joustavuus on kuitenkin päästöoikeuksia mahdollista ainoastaan, täyttävät kaikki kaupankäynnin edellyttämät kelpoisuusperusteet. tulokseen, että sen on ostettava tavoitteensa jos sopimuspuolet tulla siihen Kaikkia kauppaan osallistuvia sopimuspuolia koskevien kelpoisuusperusteiden määrittäminen ja täyttäminen on EY:n ja jäsenvaltioiden etujen mukaisia riippumatta siitä, haluavatko ne käydä kauppaa vai ei, koska tämän ansiosta niille on tulevaisuudessa tarjolla useampia vaihtoehtoja. EU:n on vaadittava, että kansainvälinen kasvihuonekaasujen kauppajärjestelmä on avoin, selkeä ja syrjimätön. Kaikkien sopimuspuolten ja muiden kauppaan ja oikeutettujen kaupankäynnin ehdoista ja tehdyistä kaupoista olisi annettava tietoa avoimesti ja säännöllisesti siten, että tieto on kaikkien sopimuspuolten ja muiden asianomaisten käytettävissä. toimijoiden pitäisi halutessaan voida ostaa päästöoikeuksia, 3. 1. 3 Asteittainen lähestymistapa Joustomekanismeista ei ole käytännön kokemusta. Jos liian nopeasti toteutetaan liikaa toimenpiteitä, osoittautua toimintakelvottomaksi. kansainvälisen järjestelmä kaupan saattaa EU:n olisi näin ollen pyrittävä saamaan kansainvälisesti aikaan toimintamalli, jossa edetään asteittain niin toimintaan osallistuvien tahojen kuin kaupan kohteena olevien kaasujen, päästömäärien ja päästölähteidenkin osalta. Tällöin voitaisiin ottaa huomioon tiettyihin kaasupäästöihin ja lähteisiin liittyvät epävarmuustekijät sekä tarve säilyttää sopimuspuolten oma vastuu, sillä nimenomaan sopimuspuolet itse vastaavat jatkossakin siitä, että ne toimivat tavoitteiden mukaisesti. Yksi vaihtoehto on rajoittaa ensimmäisen jakson (2008-2012) aikana kauppaa käyvien tahojen määrä toimijoiden sopimuspuoliin kaupankäynti - rajoittaa aluksi kaupankäyntiä siten, että sitä saavat harjoittaa ainoastaan suuret päästöjen aiheuttajat, liittyy vähemmän epävarmuustekijöitä ja jotka pystyvät seuraamaan päästöjään riittävän tarkasti. Tällainen asteittainen kaupankäyntiä koskeva lähestymistapa voitaisiin aloittaa tarkasti mitattavissa olevista päästöistä, kuten C02-päästöistä. jos säännöillä mahdollistetaan yksityisten joiden päästöihin ja - Yhteistoteutukseen ja puhtaan kehityksen mekanismiin liittyvää epävarmuutta on vähennettävä määrittämällä sopimalla päästövähennysten todentamisessa käytettävistä menetelmistä. hankkeita koskevat kriteerit ja 26 toimijoiden On mahdollista, eitä kansainvälisellä tasolla tehdään päätös, jolla sallitaan yksityisten toimijoiden osallistuminen kaupankäyntiin. Nykyisessä pöytäkirjassa kaupankäyntiä on rajoitettu siten, että sitä saavat harjoittaa vain sopimuspuolet, kun taas yksityiset toimijat voivat osallistua yhteistoleutukseen ja puhtaan kehityksen mekanismiin. yhtäältä Yksityisten kaupankäynnistä saatavaa taloudellista hyötyä, mutia toisaalta se mutkistaisi sääntelyä ja valvontaa, joilla varmistetaan pöytäkirjan mukaisten ympäristötavoitteiden päätetään, saavuttaminen. Riippumatta sopimuspuolten olisi voitava päättää vapaasti oikeudenkäyttövaltaansa kuuluvien yksityisten toimijoiden päästöoikeuksista, kunhan sopimuspuolten konferenssissa sovittavat tiukat vähimmäisvaatimukset täytetään. siitä, mitä kaupankäyntioikeudesta kaupankäyntiin osallistuminen lisäisi 3. 1. 4 Täydentävyys toimenpitein. Kansallisista politiikoista ("supplemental") Pöytäkirjassa olevien "täydentävyyttä" koskevien mainintojen tavoitteena on varmistaa, että Kiotossa hyväksytyt sitoumukset täytetään ensi sijassa kansallisin toimenpiteistä koituu kasvihuonekaasujen vähentämisen lisäksi myös muita etuja. Näitä ovat esimerkiksi muiden saasteiden väheneminen ja kaupunkien ilmanlaadun parantaminen sekä huomattavat myönteiset vaikutukset muilla politiikan aloilla (maanteiden ruuhkien väheneminen, lakisääteisten työvoimamaksujen alentaminen veroista saatavien tulojen avulla ja teknologisen kehityksen edistäminen). Lisäksi joillakin toimenpiteillä, kuten energiaverotuksella, on muitakin tavoitteita kuin ympäristönsuojelu. paraneminen, varmuuden energian saannin ja Yksi keino taata päästöoikeuksien kaupan täydentävyys on rajoittaa sitä päästöjen nettomäärää, josta voidaan käydä kauppaa. Kaikkia kolmea joustomekanismia koskevan yhteisen rajan eli "konkreettisen enimmäismäärän"10 avulla voidaan varmistaa, että muitakin politiikkoja ja toimenpiteitä toteuttamalla saadaan aikaan ja muiden todellisia vähennyksiä. Samalla voidaan hyödyntää päästökaupan joustomekanismien tarjoamaa joustavuutta ja siitä koituvia kustannussäästöjä. Tästä syystä - sekä sen varmistamiseksi, että enimmäismäärän asettamissa rajoissa voidaan yhteisön olisi jatkossakin aseteltava yhteisen toimia mahdollisimman joustavasti enimmäismäärän määrääminen kansainväliseen pääslöoikeuksen kaupan järjestelmään. Enimmäismäärää olisi kuitenkin sovellettava yhteisöön kokonaisuutena. osallistumiselleen ehdoksi Jos yhteisö haluaa, että enimmäismäärä asetetaan, sen olisi määritettävä selkeät perusteet tällaisen ylärajan asettamiselle tietyn tasoiseksi ja otettava tässä yhteydessä huomioon kustannustehokkuus. Toisaalta tällaista rajaa ei ehkä tarvita, jos katsotaan, että kansainvälisen päästöoikeuksien kauppajärjestelmän säännöt takaavat riittävän hyvin täydentävyyden ja pöytäkirjan tavoitteiden toteutumisen. Raja saattaisi aiheuttaa hallinnollisia rasitteita, koska sen noudattamisen valvonta edellyttäisi laskisi joustavuuden tarkastuksia ja koska kaupankäynnin kustannustehokkuus vähenemisen myötä. Sama pätee myös määritettäessä määrällisiä tai laadullisia 10 Käsitettä "konkreettinen enimmäismäärä" (concrete ceiling) käytettiin ympäristöministerien neuvoston maaliskuussa 1998 antamissa päätelmissä. 27 rajoituksia sille päästöoikeuksien osalle, joka voidaan sisällyttää kauppajärjestelmään puhtaan kehityksen mekanismin hankkeiden kautta, kun kyseessä ovat sellaiset maat, joille ei ole pöytäkirjassa asetettu oikeudellisesti sitovia päästötavoitteita. Toisaalta puhtaan kehityksen mekanismin kannalta on tärkeää kannustaa liitteen I ulkopuolisten maiden osallistumista toimintaan. 3. 1. 5 Miten kaupasta saadaan ympäristön ja talouden kannalta toimivaa Päästökaupan tiukka seuranta on välttämätöntä, jotta sopimuspuolet voisivat olla varmoja kansainvälisten sitoumustensa täyttymisestä. Samoin on välttämätöntä seurata riittävästi tosiasiallisia päästöjä, jotta voitaisiin varmistaa, että kaupankäynnin vastapainoksi myyjän päästöt vähentyvät enemmän kuin sille asetetun päästökiintiön saavuttaminen edellyttäisi. Jotta päästöoikeuksien kauppa todella hyödyttäisi ympäristöä, yhden sopimuspuolen hankkimien lupien vastapainona olisi aina oltava myyjän päästöjen vastaava vähentyminen. Jotta kauppajärjcstclmää ja sen mukaista oikeuksien tai lupien ostoa voitaisiin pitää yleisesti luotettavana, tarvitaan tehtyjen kauppojen vahvistamista ja seurantaa sekä kaupankäyntijärjestelmien ja kaupankäynnin osapuolten ennakko- ja jälkiarviointia. Kaupoista voitaisiin ilmoittaa vuosittain, ja sihteeristö voisi julkaista niitä koskevat tiedot. Tarvittaessa kaupat voitaisiin jaotella päästö vuoden, alkuperämaan ja kaasun ilmoittamaan kansallisista perusteella. Lisäksi sopimuspuolia voitaisiin vaatia päästöoikeuksien valvonta- ja vahvistusmenettelyistä. Tällaisia toimintasääntöjä voitaisiin verrata pörssiin tehokkaisiin ja hyvin järjestettyihin markkinoihin, joilla toimijoille asetetaan markkinoiden avoimuuden ja tehokkuuden säilyttämiseen tähtääviä velvoitteita. Samalla tavoin olisi pyrittävä riippumattomien laitosten suorittamaan jälkikäteisvalvontaan, joka osaltaan lisäisi kauppamekanismin avoimuutta ja luotettavuutta. tai vastaaviin rakenteeltaan Kaikkien kansainväliseen kaupankäyntiin osallistuvien sopimuspuolten olisi hyväksyttävä nämä tiukat säännöt. Tässä yhteydessä sääntöjen koordinointi on hoidettava mahdollisimman pitkälti yhteisön tasolla. 3. 1. 6 Joustomekanismien noudattamista koskevat määräykset Pöytäkirjan mukaan sopimuspuolet (mukaan lukien EY sopimuspuolena) ovat vastuussa määräysten noudattamisesta. Tästä periaatteesta ei ole järkevää poiketa siinäkään toimijoille annetaan oikeus osallistua sopimuspuolten ohella päästöoikeuksien kauppaan. tapauksessa, että yksityisille lisäksi erityismääräyksiä, Seurantaa ja arviointia varten tarvitaan pöytäkirjan noudattamista koskevien yleisten määräysten että joustomekanismeista saadaan ympäristöhyötyjä. Sääntöjen noudattamista koskeviin vaatimuksiin olisi liityttävä kansainvälisiä seuraamuksia ja jopa rangaistuksia, joita voitaisiin langettaa kauppaa käyville niiden rikkoessa kaupan sääntöjä. Tällaisia seuraamuksia voisivat olla kaupankäyntikielto siihen saakka, kunnes kaupan sääntöjä seuraavalla aletaan sitoumusjaksolla ilman eri toimenpiteitä samassa määrin kuin päästöt ovat kaupanteon päästömäärien vähentäminen varmistaa, noudattaa, uudelleen voitaisiin jotta 28 jälkeen ylittäneet sallitut enimmäismäärät tai mahdollisesti jopa kaupan mitätöiminen, jos kaupan edellyttämiä vastaavia päästöjen vähennyksiä ei ole toteutettu (eräänlainen "ostajan pelote"). Rangaistuksena voisi olla esimerkiksi sopimuspuolelle seuraavaksi siloumusjaksoksi määrätty ankarampi tavoite. Kaupan eri osapuolten vastuut on luonnollisesti määritettävä vahingonkorvauskanteiden välttämiseksi. 3. 1. 7 Hankkeisiin perustuvien välineiden (yhteistoteutus ja puhtaan kehityksen mekanismi) kansainvälinen käyttö sitoumusten täyttämisen kannalta Yhteistoteutuksen avulla aikaansaatavat toteuttavan maan päästövähennykset voidaan siirtää rahoittajamaalle. Tältä osin siirto muistuttaa tapausta, jossa varoja sijoittava maa hankkii kauppajärjestelmää käyttäen osan päästövelvoitteesta. Erona on kuitenkin se, että tätä osaa ei tarvitse ostaa, vaan se voidaan ansaita hankkeisiin tehdyillä investoinneilla. Sopimuspuolten konferenssissa olisi määritettävä tätä koskevat uudet suuntaviivat. Yhteistoteutuksen suuntaviivojen ja puhtaan kehityksen mekanismin sääntöjen olisi oltava yhdenmukaisia (esim. hankkeiden lähtötasojen määrittämisen sekä saavutettujen päästövähennysten todentamisen ja muiden hankkeisiin liittyvien kriteerien osalta). Vastaavasti myös kustannustehokkuutta voitaisiin parantaa tekemällä hankkeista saaduista todistuksista myyntikelpoisia. Puhtaan kehityksen mekanismia sovellettaessa toteuttavan maan tavoitetta ei voida vastaavasti tarkistaa alaspäin, koska kyseiselle maalle ei tällaisia tavoitteita ole asetettu. Päästöoikeuksien vertailukohdaksi onkin tavoitteiden sijasta otettava arvioitu päästöjen vähennys, johon oikeuksia verrataan erityisten perusteiden mukaan. Tämä selittää myös sen, miksi tietyt lisävaatimukset saattavat olla tarpeen puhtaan kehityksen mekanismin yhteydessä. Erityisen tärkeää on - pyrittäessä muun muassa luomaan päästöoikeuksia ennakolta vuosina 2000-2008 - on määrittää se "osa", johon puhtaan kehityksen mekanismilla voidaan vaikuttaa. Tämä osa voisi olla rajoitettu, jotta kyettäisiin painottamaan enemmän pöytäkirjan liitteessä I mainittujen valtioiden tärkeää määritellä määreen "lisä-'" kansallisia (additional) tärkeimmät perusteet, sillä jos niitä ei määritellä huolellisesti, saatetaan heikentää puhtaan kehityksen mekanismiin liittyvien toimien ympäristölehokkuutta. toimia. Lisäksi on olennaisen • Neuvostoa pyydetään hyväksymään edellä esitetyt, EU:n strategian ulkoista ulottuvuutta koskevat suuntaviivat Buenos Airesin kokouksessa noudatettavan EU:n neuvottelukannan määrittämisen perustaksi, 3. 2 Kansainvälisen vuoropuhelun tiivistäminen Valmistautuessaan Buenos Airesin kokoukseen ja sen jälkeisiin toimenpiteisiin unionin on pyrittävä tehokkaaseen yhteistyöhön kumppaneidensa kanssa. Tätä varten se tarvitsee strategian. Käymällä jatkuvasti vuoropuhelua neuvottelujen tärkeimpien osallistujien kanssa voidaan selostaa muille Euroopan unionin kantaa ja hankkia sille tukea sekä saada lisäksi parempi kuvan yhteisön ulkopuolisten maiden kannasta. Vuoropuhelun keskeisiä aiheita ovat allekirjoittaminen, ratifiointi, EU:n sisäiset 29 loimel, päästöoikeuksien kauppa, puhtaan kehityksen mekanismi, kehitysmaiden osallistuminen, valtioiden täyttämisessä sekä kansainvälinen seuranta ja sääntöjen noudattaminen. tukeminen nykyisten sitoumusten toimenpiteiden ja Pyrittäessä saamaan pöytäkirjaan jäsenvaltioiden, valmisteltaessa puheenjohtajamaan toimien käytettävä voimavarojaan tehokkaasti ja huolehdittava siitä, että kumppanuusmaille välittyy tiettyjä johdonmukaisia viestejä, joissa tulevat EU:n ensisijaisen tärkeinä pitämät kysymykset sekä toisaalta kumppanuusmaiden kannalta merkittävät seikat. liittyvät keskeneräiset asiat päätökseen kaikkien toteuttamista, ja komission olisi EU:n puitteissa koordinoidusti Euroopan unionin keskeinen tavoite on pöytäkirjan voimaansaattaminen. Näin ollen sen on kiinnitettävä erityistä huomiota Yhdysvaltoihin ja Venäjään, jotka ovat ratifioinnin osalta merkittävässä asemassa, koska niiden osuus liitteessä 1 mainituista päästöistä on suuri. Unionin on myös tiivistettävä vuoropuhelua kaikkien muiden teollisuusmaiden kanssa. Venäjä on ratifioinnin lisäksi tärkeässä asemassa myös siksi, että siihen ja Ukrainaan liittyy erityiskysymyksiä. Nämä kaksi valtiota ovat nimittäin ainoat maat, joille määrätyt päästökiintiöt ovat ensimmäisenä sitoumusjaksona, todennäköisesti merkittävästi niiden kansallisia päästöjä vuosina 2008-2012, suuremmat. Valmistauduttaessa Kioton kokoukseen EU:n ja yhteisöön assosioituneiden maiden välille syntyi toimivaa vuoropuhelua. Tätä vuoropuhelua on jatkettava ja lujitettava. Tässä yhteydessä on myös keskeisen tärkeää keskustella näiden maiden kanssa mahdollisista yhteistoteutushankkeista. Kioton pöytäkirjan mukaan assosioituneiden prosentin sisältyvän maiden vähennystavoitteeseen vuosina 2008-2012. Niiden valmistautuessa jäsenyyteen ilmastonmuutosta koskevan yhteisön säännöstön kehittyminen nousee kuitenkin keskustelussa tärkeäksi aiheeksi. kahdeksan päästöjen yhteisön katsota ei Turkki ja OECD:n uudet jäsenvaltiot Korea ja Meksiko ovat tärkeitä EU:n pyrkiessä laajentamaan asteittain sitovat tavoitteet hyväksyneiden valtioiden määrää. EU:n on käynnistettävä rakentava vuoropuhelu niiden tavoitteiden mahdollisesta luonteesta ja tasosta, joihin nämä valtiot olisivat halukkaita sitoutumaan. AOSIS on 41:stä lähinnä AKT-valtioihin kuuluvasta saari- ja rantavaltioista koostuva ryhmä, joka ajaa kunnianhimoisempia päästöjen vähennystavoitteita kuin mikään muu maa. Nämä maat ovat erityisen haavoittuvia ilmastonmuutoksen suhteen, ja ne ovat sen vuoksi yhä enemmän huolissaan sen vaikutuksista. Niille onkin tärkeää löytää tyydyttävä ratkaisu kysymykseen siitä, minkä suuruinen osuus puhtaan kehityksen mekanismiin liittyvistä varoista käytetään sopeutumista koskeviin hankkeisiin. Nämä valtiot ovat lisäksi osana G 77 -maiden ryhmää merkittävässä asemassa pyrittäessä saamaan aikaan kompromissiratkaisua teollisuusmaiden ja tärkeimpien kehitysmaiden välillä. Myös eräät Afrikan valtiot ovat huolissaan ilmastonmuutoksen vaikutuksista, ja koska EU. lla on niiden kanssa laajempi erityissuhde, ne ovat unionin mahdollisia liittolaisia 30 ilmastoon liittyvissä kysymyksissä. Ne pyrkivät myös saamaan tukea avointen neuvottelukysymysten vaikutusten selvittämisessä. Buenos Airesin kokouksen isäntämaa Argentiina on ollut keskeisessä asemassa Kioton neuvottelujen aikana, ja sen kanssa on syytä käydä lisää neuvotteluja maan aikomuksesta tehdä ehdotus, joka koskee Kioton pöytäkirjan liitteen 1 ulkopuolisten maiden vapaaehtoisia sitoumuksia. Myös Brasilia on keskeinen vaikuttaja. Maa teki viime vuonna ehdotuksen mahdollisuuksista määrittää kaikille sopimuspuolille erilliset sitoumukset (tästä ehdotuksesta keskustellaan tulevissa kokouksissa), ja sillä oli merkittävä asema puhtaan kehityksen mekanismin muotoilemisessa. Kiinaan ja Intiaan on kiinnitettävä erityistä huomiota, koska niiden päästöjen ennustetaan kasvavan voimakkaasti. Ne ovat erittäin huolissaan jousto mekanismien oikeudenmukaisuudesta ja vaikutuksista kauppaan ja ovat ilmaisseet selvästi käsityksensä, jonka mukaan Kioton pöytäkirjassa olevat päästöjen rajoittamista koskevat järjestelyt on suunniteltu kypsiä teollistuneita talouksia varten, eikä niitä voida laajentaa koskemaan kehityksessä täysin eri tasolla olevia valtioita. Sen vuoksi ne ovat huolissaan niistä ennakkotapauksista, joita Kioton pöytäkirjan sääntöjä koskevat jatkoneuvottelut luovat pitkällä aikavälillä. Energiaa tuottavat maat, kuten Indonesia, Malesia ja Filippiinit, ovat puolestaan olleet erittäin kiinnostuneita näistä kysymyksistä ja osallistuneet aktiivisesti neuvotteluihin. Öljyä tuottavilla mailla on myös elintärkeitä etuja ajettavinaan ilmastonmuutoskysymyksissä. Näin ollen onkin jatkettava tiivistä vuoropuhelua erityisesti Persianlahden yhteistyöneuvoston kanssa. EU:n nykyisten ponnistelujen näkyvyyttä olisi paranneltava, ja lisäksi olisi pohdittava, mitä mahdollisia lisätoimenpiteitä voitaisiin vielä toteuttaa nykyisten mekanismien yhteydessä muuan muassa Euroopan investointipankin avulla. Tavoitteeksi olisi asetettava julkisen tuen antaminen kapasiteetin kehittämiseen, jotta valtiot voisivat hyödyntää puhtaan kehityksen mekanismin ja yhteistoteutuksen tarjoamia mahdollisuuksia. On tärkeää tehdä selväksi, että jäsenvaltioiden ja yhteisön tukiohjelmien tukea sinänsä ei käytetä päästöjen vähentämiseen. Neuvostoa pyydetään hyväksymään tässä asiakirjassa määritetyt ensisijaiset toimet, jotka koskevat yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa käydyn vuoropuhelun tehostamista 4 TULEVAT TOIMENPITEET EU:n Kioton jälkeisiä toimenpiteitä koskevan tehokkaan strategian toteuttaminen edellyttää, että neuvosto hyväksyy seuraavat tässä tiedonannossa esitetyt seuraavat seikat: Täytäntöönpano • Yhteisön ja jäsenvaltioiden on aluksi päästävä yksimielisyyteen strategiasta ja kunkin jäsenvaltion osuuksista. Johdonmukainen strategia edellyttää, että kaikki 31 toimintaan osallistuvat tietävät, mitä muut tekevät ja suunnittelevat. Komissio pyytää näitä tietoja virallisesti heinäkuun loppuun mennessä. Käytännössä jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle vuoden loppuun mennessä kansallisista strategioista, vähennystavoitteidensa saavuttamiseksi, ja siitä, mitä ne odottavat yhteisön toimenpiteillä saavutettavan. Tietojen hyödyllisyys edellyttää, että niissä esitetään määrällisesti, miten jäsenvaltiot arvioivat kansallisten toimenpiteiden vaikuttavan päästöihinsä ja mikä on niiden kansallisten toimenpiteiden toteuttamisen tilanne. toteuttaa omien ja yhteisön jotka ne aikovat neuvoston tarpeesta. Ympäristöministerien • On tärkeää koordinoida tehokkaammin eri ministerien muodostamien neuvostojen toimintaa, jotta voidaan lujittaa yhteisymmärrystä ilmastonmuutosta koskevien päästöjen loimien vähennystavoitteiden on oltava sopusoinnussa muiden neuvostojen, kuten Eeofm- neuvoston ja liikenne-, energia- ja maatalousministerien neuvostojen toimien kanssa. Ministerineuvosto on osoittanut luovuutta muodostaessaan yhteisiä ja epävirallisia neuvostoja, joissa keskitytään monialaisiin kysymyksiin ja yritetään saada asianomaiset toimijat mukaan toimintaan. Nämä yleensä periaatteiden tasolle kohdentuvat politiikan koordinointia koskevat aloitteet ovat askel oikeaan suuntaan, mutta yleisesti ottaen koordinointi on edelleen riittämätöntä, kun kyse on poliittisten sitoumusten muuttamisesta käytännön toimiksi. sopimien • Komissio ja jäsenvaltiot ovat todenneet tarpeen yhdentää politiikkoja entistä tehokkaammin ja saada aikaan vuorovaikutusta eri ministerien neuvostojen välillä. Lisäksi on toteutettu toimenpiteitä "jaetun vastuun" -periaatteen edistämiseksi. Cardiffissa kesäkuussa kokoontuva Eurooppa-neuvosto käsittelee komission tiedonannon perusteella tarvetta liittää ympäristöpolitiikat, kuten ilmastoa koskeva politiikka, kiinteämmin muihin politiikan aloihin. • Komission tarkoituksena on esittää kaikkien näiden osatekijöiden pohjalta perusteellisempi Kioton kokouksen jälkeisiä toimenpiteitä koskeva strategia vuoden 1999 alkupuoliskolla. Yhteisön politiikkojen ja toimenpiteiden hyväksyminen ja toteuttaminen tässä asiakirjassa mainituilla aloilla on ensiarvoisen tärkeää, kun otetaan huomioon EU:n tarve saavuttaa todistettavissa olevaa edistystä vuoteen 2005 mennessä ja päästä tavoitteisiinsa lähinnä EU:n sisäisten politiikkojen ja toimenpiteiden avulla. Tällä alalla saavutettu edistys on erittäin tärkeä mittapuu arvioitaessa yleisemmin politiikkojen yhdentämisen ja neuvostojen toimien koordinoinnin onnistumista. Edistystä arvioidaan vuoden 1999 ensimmäisellä puoliskolla. N eu vottelustrategia Määritelläkseen neuvottelustrategiansa Buenos Airesissa marraskuussa järjestettävää COP4-kokousta varten yhteisön on sovittava UNCITF:n valmistelevien elinten jälkeen kannastaan useisiin avoinna oleviin Bonnissa pitämän kokouksen kysymyksiin, ja kehitysmaiden osallistumiseen. Avoinna olevia kysymyksiä ovat tarkkojen sääntöjen laatiminen joustomekanismeja varten ja sen konkreettisen enimmäismäärän luonne, joustomekanismeja kysymykseen koskevaan erityisesti 32 jonka avulla rajoitettaisiin kaupan olevien päästöjen osuutta vähennystavoitteesta. Nämä kysymykset vaalivat laaja-alaisia neuvotteluja heti Bonnissa kesäkuussa pideltävän kokouksen jälkeen, kun kysymykset ja yhteisön neuvottelukumppanien kannat ovat selkiytyneet. Komissio toteuttaa tarvittavat loimet tämän toiminnan edistämiseksi. Olisi pyrittävä siihen, että ympärislöasiainneuvosto voi päättää näistä asioista lokakuussa. todennäköisesti keskeneräisiä asioita, erityisesti Buenos Airesissa määritetään joustomekanismeja, koskevat yleiset periaatteet Käytännön toteuttaminen edellyttää vielä lisätoimenpiteitä. Buenos Airesin kokouksen jälkeen ja sen tuloksista riippuen komissio yksityiskohtaisemmin joustomekanismien mahdollista käytännön soveltamista Euroopan unionissa. tarkastellaan asiakirjan, jossa laatii 33 ISSN 1024-4492 KOM(98) 353 lopullinen ASIAKIRJAT FI 14 12 11 05 Luettelonumero : CB-CO-98-378-FI-C ISBN 92-78-37099-1 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg