title: Meddelande från kommissionen - Estland: Partnerskap för anslutning

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
Estonia
accession to the European Union
cooperation policy
financial aid

text: 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/23 ESTLAND: PARTNERSKAP FÖR ANSLUTNING (98/C 202/03) 1. INLEDNING I det yttrande som kommissionen, i enlighet med arti- kel O i Fördraget, lämnade till rådet i juli 1997 har kommissionen rekommenderat att anslutningsförhand- lingar med Estland inleds. Denna rekommendation är grundad på analysen i yttrandet i vilket kommissionen framför som sin åsikt i) att i Estland finns stabila insti- tutioner, garantier för att rättsliga principer iakttas, mänskliga rättigheter och skydd för minoriteter, ii) att Estland kan betraktas som en fungerande marknadseko- nomi som har förmåga att på medellång sikt hantera det konkurrenstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen samt iii) att Estland, förutsatt att landet fortsät- ter sina ansträngningar för införlivande och lägger sär- skild vikt vid den konkreta tillämpningen, har förmåga att på medellång sikt tillämpa gemenskapens regelverk. Europaavtalet kommer även fortsättningsvis att utgöra grunden för Europeiska unionens förbindelser med Est- land. Strategin inför anslutningen kommer dock att för- stärkas för att göra det möjligt att inrikta stödet på de olika kandidatländernas specifika behov och på så sätt hjälpa dem att lösa de särskilda problem som påtalats i yttrandet. I Agenda 2000 anförde kommissionen föl- jande: ”Den förstärkta samarbetssstrategi inför anslut- ning som presenteras nedan har två huvudsyften. För det första att samla de olika former av stöd som unionen tillhandahåller inom en och samma ram, partnerskap för anslutning, och att arbeta tillsammans med kandidatlän- derna inom denna ram på grundval av ett tydligt definie- rat program för att förbereda länderna för medlemskap, vilket bland annat innebär att kandidatländerna förbinder sig att ange vissa prioriterade mål och en tidtabell för deras genomförande. För det andra att göra kandidatlän- derna bekanta med unionens politik och arbetssätt genom att de erbjuds möjlighet att delta i gemenskapspro- gram. ” Vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 beslöt Europeiska rådet att partnerskapen för anslutning skall utgöra kärnan i strategin inför anslutningen och inom denna enhetliga ram samla alla former av stöd till kandi- datländerna i Central- och Östeuropa. Detta partnerskap för anslutning har beslutats av kommissionen efter sam- råd med Estland och på grundval av de principer, priori- teringar, etappmål och villkor som fastställts av rådet. 2. MÅL Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa de prioriteringar i det fortsatta arbetet som anges i kommissionens yttrande om Estlands ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, de finan- siella medlen för att hjälpa Estland att förverkliga dessa prioriteringar samt villkoren för detta stöd. Detta part- nerskap för anslutning utgör en ram för ett antal poli- tiska instrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för medlemskap. Hit hör bland annat det nationella program för antagandet av gemenskapens regelverk som skall antas av Estland, den gemensamma utvärderingen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, pakten mot organiserad brottslig- het och vägledningen till den inre marknaden. Dessa instrument är alla olika och kommer att utarbetas och genomföras på olika sätt. De kommer inte att utgöra en integrerande del av detta partnerskap men de priorite- ringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet. 3. PRINCIPER De viktigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatland rör landets förmåga att uppfylla Köpenhamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande: — Kandidatlandet skall ha stabila institutioner som ga- ranterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättighe- ter samt respekt för och skydd av minoriteter. — Kandidatlandet skall ha en fungerande marknads- ekonomi liksom förmågan att hantera det konkur- renstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen. — Kandidatlandet skall ha förmåga att uppfylla de skyl- digheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till de mål som sammanhänger med den politiska, ekonomiska och monetära unionen. Vid sitt möte i Madrid underströk Europeiska rådet att kandidatländerna måste anpassa sina administrativa strukturer för att kunna tillämpa gemenskapspolitiken på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen. Vid sitt möte i Luxemburg framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstiftningen är nödvän- digt, men inte i sig tillräckligt. Det är nödvändigt att tillse att regelverket verkligen tillämpas. 4. PRIORITERINGAR OCH ETAPPMÅL Av kommissionens yttranden och rådets behandling av dessa har framgått att kandidatländerna måste göra stora ansträngningar på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Det har också bedömts att inget kandidat- land för närvarande helt uppfyller Köpenhamnskrite- rierna. Denna situation kommer att göra det nödvändigt att fastställa olika etapper med prioriteringar med angi- vande, för varje prioritering, av bestämda mål vilka skall C 202/24 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 fastställas i samarbete med de berörda länderna. Uppnå- endet av dessa mål kommer att påverka omfattningen av det stöd som beviljas, hur förhandlingarna med vissa länder utvecklas och inledandet av förhandlingar med andra länder. Prioriteringarna och etappmålen har delats upp i två grupper, de på kort sikt och de på medellång sikt. Som kortsiktiga betecknas de prioriteringar och etappmål som Estland realistiskt sett kan förväntas uppnå under 1998 eller beträffande vilka Estland i vart fall kan förväntas göra betydande framsteg inom samma frist. Med hänsyn till den korta tidsfristen och den administra- tiva kapacitet som fordras för att genomföra dem har endast ett mindre antal prioriteringar fastställtss på kort sikt. Prioriteringarna på medellång sikt förväntas ta över ett år att uppnå, även om arbetet med dem kan och bör inledas under 1998. Estland kommer att uppmanas att till slutet av mars utarbeta ett nationellt program för antagandet av gemen- skapens regelverk som innehåller en tidsplan för genom- förandet av dessa prioriteringar och etappmål och, i de fall det är möjligt och relevant, uppgift om behovet av personella och finansiella resurser. I partnerskapet för anslutning anges att Estland måste vidta åtgärder på alla de områden som tas upp i yttran- det. Bilagan innehåller en kortfattad checklista över dessa områden. Det inte är tillräckligt att införliva gemenska- pens regelverk med den nationella lagstiftningen. Det är dessutom nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de standarder som gäller inom unionen. På alla de områden som är förtecknade nedan krävs att gemenskapens regelverk genomförs på trovär- digt och effektivt sätt. Med ledning av kommissionens yttrande och rådets behandling av detta har följande prioriteringar och etapp- mål, på kort respektive medellång sikt, fastställts för Estland. 4. 1 Prioriteringar på kort sikt (1998) — Politiska kriterier: Åtgärder för att underlätta natura- lisationsförfarandet och icke-medborgare bättre, inbegripet statslösa barn. Bättre utbildning i etniska språket för icke-estnisktalande. integrera — Ekonomiska reformer: Fastställande av prioriteringar på medellång sikt inom den ekonomiska politiken och gemensam utvärdering inom ramen för Europaavtalet, särskilt i syfte att upprätthålla de senaste årens höga tillväxttakt parallellt med att inflationen minskas och det inhemska sparandet ökas, påskyndande av mark- reformen med sikte på ökat privat ägande och infö- rande av central lagstiftning med anknytning till en pensionsreform. — Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Särskilt vad gäller reglerande och överva- kande organ och utarbetandet av en heltäckande nationell utbildningsstrategi för tjänstemannakåren, utveckling av en strategi och en tidsplan för att konsolidera de olika tillsynsorganen inom finanssek- torn, förstärkning av den interna finansiella kontrol- len, förstärkning av de fytosanitära och veterinär- medicinska förvaltningarna, särskilt vad gäller resur- serna vid de yttre gränserna; påbörjande av arbetet med att upprätta de strukturer som krävs för regio- nal- och strukturpolitiken. intellektuell och — Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat ytterligare anpassning på områdena offentlig upp- handling, industriell äganderätt, finansiella tjänster, beskattning, teknisk lagstiftning och konkurrens (särskilt insynen i det statliga stödet). Antagande av en ny konkurrenslag som täcker såväl konkurrensbegränsande samverkan som statligt stöd, förstärkning av myndigheten som utövar tillsyn över statligt stöd och upprättande av en första förteckning över statligt stöd. — Rättsliga och inrikes frågor: Detta omfattar särskilt ytterligare ansträngningar för att vidta åtgärder för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet och för att fortsätta reformering av rättsväsendet. — Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, upp- rättande och genomförande av detaljerade tillnärm- ningsprogram och genomförandestrategier rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av genomförandet av dessa program och strategier 4. 2 Prioriteringar på medellång sikt — Politiska kriterier: Fortsatt integrering av icke-med- borgare genom förstärkning av undervisningen i est- niska för rysktalande i primär- och sekundärundervis- ningen och genom vuxenutbildning samt genom ytter- ligare åtgärder för att påskynda naturalisationsförfa- randet. — Ekonomisk politik: Regelbunden översyn av den gemensamma utvärderingen inom ramen för Europa- avtalen av prioriteringarna i den ekonomiska politi- ken, med fokus på uppfyllande av Köpenhamnskrite- rierna för medlemskap i unionen och gemenskapens regelverk rörande ekonomisk och monetär politik (samordning av den ekonomiska politiken, framläg- gande av konvergensprogram, undvikande av alltför stora underskott). Estland förväntas inte införa euron omedelbart vid anslutningen, men förväntas dock föra en politik som syftar till faktisk konvergens i enlighet med unionens mål beträffande ekonomisk och social sammanhållning och till nominell konvergens som är förenlig med slutmålet, införandet av euron. — Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Förstärkningen skall ske på central och lokal nivå för att garantera en effektiv förvaltning av den offentliga sektorn. Särskild uppmärksamhet bör ägnas budgetprocessen, intern finansiell kontroll, sta- 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/25 tistik, miljön och jordbruket. Förbättring av rättsvä- sendets verksamhet, utbildning i gemenskapsrätt och dess tillämpning för tjänstemän inom rättsväsendet, förstärkning av de institutioner som ansvarar för rättsliga och inrikes frågor (så att de får tillräcklig och välutbildad personal, särskilt poliser och gränsvakter samt personal i ministerier och domstolar), reformer av tull- och skattemyndigheterna så att de skall vara redo att tillämpa gemenskapens regelverk och för- stärkning av myndigheterna med ansvar för livsme- delskontroll. — Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat anpassning, särskilt vad gäller offentlig upphandling, finansiella tjänster (regler för banksektorn och försäk- ringssektorn), intellektuell och industriell äganderätt, statligt stöd, dataskydd samt förstärkning av de organ som övervakar handeln med värdepapper, den audio- visuella sektorn och indirekt beskattning. Utveckling av strukturer för standardisering och bedömning av överensstämmelse, anpassning av den tekniska lag- stiftningen om industriprodukter samt upprättande av ett system för marknadsövervakning. Slutförande av anpassningen och effektiv tillämpning av konkurren- slagstiftningen och förstärkning av konkurrensmyn- digheterna, främjande av företagsutveckling, inbegri- pet små och medelstora företag, anpassning till gemenskapens regelverk rörande telekommunikation, konsumentskydd och den inre marknaden för energi. — Rättsliga och inrikes frågor: Ratificering och tillämp- ning av de internationella överenskommelser som är relevanta för gemenskapens regelverk, förbättring av gränskontrollen, särskilt vid östgränsen, genomfö- rande av invandringspolitiken och av reformer av asylförfarandet och förstärkt bekämpning av den organiserade brottsligheten (särskilt penningtvätt, nar- kotikahandel och människosmuggling) och korrup- tion, samt anpassning av viseringspolitiken till Euro- peiska unionens viseringspolitik och slutförande av anpassningen till internationella konventioner, särskilt med sikte på tillämpning av Schengenregelverket. — Jordbruk: Detta omfattar bland annat anpassning till gemenskapens regelverk på jordbruksområdet (inbe- gripet fytosanitära och veterinärmedicinska frågor, särskilt vad gäller kontrollen vid yttre gränser), beak- tande av jordbrukets miljöaspekter och av den biolo- giska mångfalden, utveckling av kapaciteten att införa och genomdriva den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt de grundläggande förvaltningsmekanismerna och administrativa strukturerna för övervakning av marknaderna för jordbruksprodukter och genomfö- rande av strukturåtgärder och åtgärder för utveckling av landsbygden, antagande och genomförande av veterinärmedicinska och fytosanitära krav, förbättring av vissa anläggningar för beredning av livsmedel och av anläggningar för provtagning och diagnostisering samt omstrukturering av jordbrukets livsmedelsindu- stri. — Fiskeri: utveckling av förmågan att genomföra och tillämpa den gemensamma fiskeripolitiken. — Transport: Ytterligare insatser för anpassning till gemenskapens regelverk, särskilt beträffande vägtrans- port (tillträde till marknaden, säkerhetsregler), sjö- transport (säkerhet) och järnvägstransport samt för att tillhandahålla nödvändiga investeringar i trans- särskilt en utbyggnad av de portinfrastruktur, transeuropeiska näten. — Sysselsättning och sociala frågor: Utveckling av lämp- liga arbetsmarknadsstrukturer och gemensam översyn av sysselsättningspolitiken som förberedelse för delta- gande i samordningen inom Europeiska unionen, anpassning av arbetslagstiftningen och av lagstift- ningen rörande hälsa och säkerhet i arbetet och utveckling av strukturerna för genomförande, särskilt ett tidigt antagande av ramdirektivet om hälsa och säkerhet i arbetet, genomdrivande av lika möjligheter för män och kvinnor, ytterligare utveckling av en aktiv och oberoende dialog mellan arbetsmarknadens parter, utveckling av det sociala skyddet och åtgärder för att bringa folkhälsostandarderna i linje med Euro- peiska unionens normer. — Miljö: Utveckling av strukturer och kapacitet för övervakning och genomförandekontroll, fortgående planering och genomförande av tillnärmningsprogram rörande enskilda rättsakter. Särskild vikt bör läggas vid områdena vatten, avfall och luftföroreningar, inbegripet radioaktivt avfall. Miljöskyddskraven och vikten av en hållbar utveckling måste integreras i fastställandet och genomförandet av nationell politik på olika områden. — Regionalpolitik och sammanhållning: Vidare utveck- ling av en rättslig och administrativ ram samt en budgetram för en nationell politik som syftar till att på ett integrerat sätt utjämna de regionala skillna- derna, med sikte på deltagande i Europeiska unionens strukturprogram efter anslutningen. 5. DE VIKTIGASTE INSTRUMENTEN FÖR GEMENSKA- PENS TEKNISKA OCH EKONOMISKA STÖD 5. 1 Programplanering Anslagen från Phare för perioden 1995–1997 uppgick till sammanlagt 90 miljoner ecu. Förutsatt att Phare-budge- ten för den kvarvarande perioden godkänns kommer kommissionen att bekräfta anslagen för 1998 och 1999. Finansieringsförslag kommer i enlighet med rådets för- ordning (EG) nr 3906/89 att läggas fram för Phares förvaltningskommitté. Samfinansiering med kandidatlän- derna kommer systematiskt att krävas för samtliga inves- teringsprojekt. Kommissionen kommer tillsammans med Estland, Europeiska investeringsbanken och de internatio- nella finansiella instituten, särskilt Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Världsbanken, att arbeta för att unterlätta samfinansieringen av projekt som rör prioriteringarna inför anslutningen. Det finansiella stödet från år 2000 och framåt kommer att omfatta stöd C 202/26 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 till jordbruket och ett instrument för strukturpolitiken med vars hjälp åtgärder liknande dem som genomförs i sammanhållningsfondens regi kan prioriteras. Estland kommer dessutom att få tillgång till finansiering från sådana program som omfattar flera länder och som direkt rör gemenskapens regelverk. Phare-programmet är det främsta finansieringsinstrumen- tet inom den förstärkta strategin inför anslutningen. Målet för Phare är i första hand att bistå länderna i Central- och Östeuropa i deras förberedelser inför anslut- ningen genom att inrikta stödet på åtgärder för antagan- det av gemenskapens regelverk och särskilt på de priorite- ringar som fastställts i detta partnerskap för anslutning och i det nationella programmet för antagande av gemen- skapens regelverk. Kommissionen kommer varje år att underteckna ett finansavtal med Estland i vilken Estland förbinder sig att förverkliga ett antal av de prioriteringar som anges i detta partnerskap för anslutning och kom- missionen förbinder sig att bidra finansiellt till detta. Programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd kommer att göras med hänsyn till prioriteringarna och tidsplanen i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk. Vidare kommer det fortsatta beviljandet av finansiellt stöd att i hög grad göras beroende av att de estniska myndigheterna fullgör åtagandena i det nationella pro- grammet för antagande av gemenskapens regelverk. Vissa insatser inför anslutningen kan förstärkas nu (t. ex. stöd till förstärkningen av institutionell och administrativ kap- acitet) medan andra, såsom finansieringen av större inves- teringsprojekt som syftar till att kraven i gemenskapens regelverk på områden som miljö och kärnsäkerhet skall uppfyllas, kommer att bli föremål för programplanering över en period på fem till sex år. teknisk utveckling, kapital, vilket också skulle kunna omfatta Phare- bidraget för deltagande i ramprogrammet för forsk- ning och ii) förenlighet med gemenskapens normer, särskilt vad gäller miljö, jord- bruk, industri, säkerhet på arbetsplatsen och arbets- miljö, transport och telekommunikation, iii) samfinan- siering av stora infrastrukturprojekt (1) och iv) utveck- ling av små och medelstora företag (2). 5. 2 De internationella finansiella institutens roll Partnerskapet för anslutning kommer att ge ny inriktning och nya impulser åt samarbetet mellan Estland och de internationella finansiella instituten. Gåvobiståndet som tillhandahålls inom partnerskapet för anslutning kommer att utgöra ett startkapital och fungera som en katalysator för att få fram större belopp för utvecklingsfinansiering från de internationella finansiella instituten. Denna pro- cess kommer att utvecklas av kommissionen tillsammans med kandidatländerna, Europeiska investeringsbanken och Världsbanken i syfte att göra det lättare att samfi- nansiera projekt med anknytning till prioriteringarna inför anslutningen. Med stöd av ett nytt långivningsmandat för perioden 1997–1999 kan Europeiska investeringsbanken ställa 3 520 miljoner ecu till förfogande i Central- och Östeu- ropa. Genom det nya stöd inför anslutningen som god- kändes av EIB:s råd i början på 1998 ökas detta belopp till 7 miljarder ecu. Lån från Europeiska investeringsban- ken kommer, för att underlätta anslutningsprocessen, att användas inom alla sektorer som kan komma i fråga för finansiering från banken. Från 1998 kommer stödet inom Phare att kanaliseras genom insatser av följande slag. 6. VILLKORLIGHET — Förstärkning av institutionell och administrativ kapa- citet, ”Institution building” (omkring 30 %), vilket omfattar förstärkning av de demokratiska institutio- nerna, rättsstaten, den offentliga förvaltningen och alla organ som ansvarar för de offentliga tjänsterna i syfte att upprätta de nödvändiga institutionella och administrativa strukturerna och utbilda de personer som behövs för att tillämpa gemenskapens regelverk. Stödet till förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten kommer att ges i form av, bland annat, utbildningsåtgärder, tekniskt stöd och organiserat samarbete mellan institutioner och förvalt- ningar i Estland och motsvarande organ i medlemssta- terna. Inledningsvis kommer detta organiserade sam- arbete att inriktas på prioriterade områden såsom ekonomi, jordbruk, miljö samt rättsliga och inrikes frågor. Gemenskapens stöd kommer att villkoras av att Estland fullgör sina åtaganden enligt Europaavtalet liksom av fortsatta framsteg när det gäller att uppfylla Köpen- hamnskriterierna och av framsteg i tillämpningen av detta partnerskap för anslutning. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att på grundval av arti- kel 4 i rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 besluta att tills vidare inställa det finansiella stö- det. 7. GENOMFÖRANDE AV STÖDET INFÖR ANSLUTNINGEN Det finansiella stödet till Estland kommer att vara bero- ende av om de projekt som den estniska regeringen — Investeringsstöd (omkring 70 %) för att möjliggöra de investeringar som krävs för att anpassa Estlands infra- struktur till gemenskapens regelverk. Detta stöd skall koncentreras på i) strukturåtgärder, vilket omfattar omstrukturering av jordbrukssektorn, regional utveck- ling och investeringar i mänskligt och intellektuellt (1) Vad gäller investeringsprojekt i allmänhet kommer det att fordras av Estland att landet, i enlighet med komplementari- tetsprincipen, bidrar med minst 25 % till gemensamt finansie- rade projekt. (2) Ett horisontellt stöd för små och medelstora företag kommer att ställas till förfogande för att avhjälpa bristen av kapital för investeringar i små företag. 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/27 föreslår skall tas med i finansieringsavtalen är tillräckligt långt framskridna. När det gäller projekt som måste bli föremål för anbudsinfordran kommer kommissionen endast att finansiera projekt som när finansieringsavtalet undertecknas är klara för anbudsinfordran. Dessutom måste eventuella tidigare åtaganden inom samma sektor helt ha omsatts i avtal eller vara under fullgörande. För att ett effektivt genomförande skall kunna säkerställas får projekten i princip inte understiga ett tröskelvärde på två till tre miljoner ecu, särskilt inte när det gäller infrastruk- turprojekt. Om dessa principer leder till att Estland inte kan tillgodogöra sig hela sitt vägledande anslag, kommer anslaget att reduceras i motsvarande mån. Skillnaden mellan det vägledande och det slutgiltiga anslaget kom- mer att överföras till det horisontella stödet för små och medelstora företag eller stödet för stora infrastrukturpro- jekt. Det kommer inte att ske någon efterföljande gottgö- relse för detta belopp. Estland uppmanas att inrätta en genomförandestruktur som innebär en garanti för att de olika slagen av finan- siellt stöd från Europeiska unionen och de nationella resurserna är konsekventa och kompletterar varandra. En nationell samordnare kommer att vara ansvarig för att det upprätthålls ett nära samband mellan anslutningspro- cessen i stort och programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd. Estlands regering kommer under 1998 (helst inom finans- ministeriet) att inrätta en nationell fond för att främja investeringar och för förstärkning av den institutionella och administrativa kompetensen, vilken skall ledas av en nationell utanordnare. Denna fond skall vara det centrala organet för kanalisering av Phare-stöd och andra former av finansiellt stöd från gemenskapen och som sådant ha ansvar för förvaltningen av dessa medel i ett decentralise- rat genomförandesystem som skall medge ökad öppenhet och motverka att fondmedlen splittras. Fonden skall ha det övergripande ansvaret för hur medlen förvaltas, inbe- gripet iakttagandet av bestämmelserna i finansieringsavta- let, och inför kommissionen ansvara för hur medlen används. Fonden skall också sörja för och övervaka flödet av nationella och andra samfinansieringsresurser i enlighet med finansieringsavtalet. Den nationella fondens exakta uppgifter och ansvar kommer att fastställas i de enskilda finansieringsavtalen. I samarbete med Estlands regering kommer kommissio- nen, när vissa förutsättningar är uppfyllda och i den utsträckning som medges av gemenskapernas budgetför- ordning, särskilt artikel 105. 3 i denna, att eftersträva en vidare decentralisering av genomförandet av det finan- siella stödet. Detta kommer att göras i syfte att, gradvis och inom vissa gränser, upprätta ett förhållande mellan kommissionen och Estland som präglas av gemensamt ansvar i linje med det förhållande som råder mellan kommissionen och medlemsstaterna vad gäller struktur- fonderna. Kommissionen kan, om Estland så begär, undersöka möjligheten att tillämpa nationella upphandlingsförfaran- den vid infordran av anbud och ingående av avtal i samband med Phare-projekt, särskilt vad gäller investe- ringar. Kommissionens beslut i denna fråga kommer att fattas efter, bland annat, en granskning av Estlands nationella upphandlingslagstiftning med avseende på dess förenlighet med gemenskapens grundläggande regler för offentlig upphandling och med budgetförordningen, inbe- gripet bestämmelserna om lika möjlighet att delta i anbudsförfaranden och bestämmelserna i artikel 118. Kommissionen kommer att fatta eventuella beslut om att använda sig av nationella upphandlingsreglerna i varje enskilt fall, och sådana beslut kommer att bekräftas i de enskilda finansieringsavtalen. Övervakningen av genomförandet av programmen skall utföras gemensamt med kommissionen enligt förfaranden som fastställts i de enskilda finansieringsavtalen. För att säkerställa effektiv övervakning av genomförandet av stödet inom Phare-programmet kommer varje Phare- program att innehålla kvantifierade fysiska och finansiella mål som skall anges i finansieringsavtalet. För att man skall kunna bedöma hur effektiva de åtgärder som finan- sieras inom Phare-programmet faktiskt är kommer dessa att bli föremål för en utvärdering i efterhand av deras verkan i förhållande till målen. 8. ÖVERVAKNING Genomförandet av partnerskapet för anslutning kommer att övervakas inom Europaavtalets ram. Detta kommer att börja 1998, innan kommissionen för rådet lägger fram sin första ordinarie rapport om Estlands framsteg som också skall omfatta genomförandet av partnerskapet för anslutning. Relevanta delar av partnerskapet för anslutning kommer att diskuteras i den behöriga underkommittén. Associe- ringskommittén kommer att behandla den allmänna utvecklingen, framsteg och problem vad gäller att upp- fylla prioriteringarna och etappmålen liksom mer speci- fika frågor som hänskjuts till kommittén från underkom- mittéerna. Associeringskommittén kommer att rapportera till associeringsrådet om genomförandet av partnerskapet för anslutning. Phares förvaltningskommitté kommer att sörja för att finansieringsbesluten är förenliga med partnerskapen för anslutning. Partnerskapet för anslutning kommer att i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 ändras då så behövs. Kommissionen kommer att föreslå att detta partnerskap ses över före utgången av 1999 och därefter regelbundet. I denna översyn kommer att tas upp frågan om det, mot bakgrund av de förslag som gjorts när det gäller att nå de mål som fastställts i detta partnerskap, finns ett behov av att ange ytterligare etappmål. C 202/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 BILAGA Estland kommer att behöva vidta åtgärder på alla de områden som anges i yttrandet. Syftet med denna bilaga är att ge en kortfattad checklista för detta i form av rekommendationer till åtgärder. Dessa anges i den ordning i vilken motsvarande område behandlas i yttrandet, utan rangordning efter betydelse eller angelägenhetsgrad. De prioriterade åtgärdsområdena för varje kandidatland anges i form av prioriteringar och etappmål i själva partnerskapet för anslutning. 1. Politiska kriterier Ansträngningar bör göras för att förbättra rättsväsendet, införa ett justitieombudsmannaämbete, förbättra förhållandena i fängelserna och intensifiera kampen mot korruption. Särskilda åtgärder måste vidtas för att påskynda naturaliseringsprocessen och för att bättre integrera icke-medborgare i de estniska samhället. Dessutom måste naturaliseringen av statslösa barn blir enklare. Större resurser måste avsättas för att personer som inte talar estniska skall få språkundervisning. 2. Ekonomiska kriterier Liberaliseringsprocessen bör fullföljas, särskilt genom att den priskontroll som återstår avskaffas och att tillsynsmyndigheter inrättas och förstärks för att se till att marknaden fungerar på ett bra sätt (särskilt inom energi-, telekommunikations- och transportsektorn). Återlämnandet av mark till de förra ägarna och privatiseringen av mark måste påskyndas. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att bevara makro- ekonomisk stabilitet, huvudsakligen genom att diversifiera exporten, mobilisera nationella medel och minska inflationstakten samt att behålla konkurrenskraftiga exportpriser. En väl fungerande förvaltning av den allmänna statsbudgeten (inbegripet lokala budgetar och medel som avsatts utanför budgeten) är också av avgörande betydelse för att kunna öka resurserna för statliga investeringar, särskilt på miljö-, energi- och transportområdet. Både den offentliga och den privata sektorn måste avsätta resurser och rikta in sig på att utbilda arbetskraften för att möta de alltmer komplexa och diversifierade behoven i ekonomin. 3. Förmåga att påta sig skyldigheterna i samband med ett medlemskap 3. 1 En gränslös inre marknad De fyra friheterna D e n a l l m ä n n a r a m e n — Ansträngningar måste göras för att påskynda lagstiftningsreformen på områden som offentlig upphandling, t. ex. när det gäller allmännyttiga tjänster, möjligheter till prövning och vitbokens fas II-åtgärder. Inom området immaterialrätt och industriell äganderätt måste både lagstiftnings- och kontrollsystemem förbättras betydligt. När det gäller bolagsrätt måste full förenlighet med första och tolfte direktivet säkerställas. Lagstiftningen om redovisning måste till fullo anpassas till Europeiska unionens krav och ansträngningar måste göras för att hantera bristen på kvalificerade revisorer. Förbättringar måste göras när det gäller skydd av personuppgifter, särskilt genom att inrätta en oberoende tillsynsmyndighet. F r i r ö r l i g h e t f ö r v a r o r — Arbetet bör fortsätta med att utveckla ramlagstiftningen så att Estland kan införa de grundläggande principerna för Europeiska unionens system, med särskild vikt lagd vid bedömning av överenstämmelse. Samtidigt finns det ett trängande behov av att påskynda antagandet av direktiven om den nya metoden och att förbättra strukturerna för standardisering och bedömning av överensstämmelse. Harmonisering av teknisk lagstiftning om farmaceutiska produkter, livsmedel och kemikalier bör fullföljas och lagstiftningen om motorfordon bör övertas. En mekanism för marknadsövervakning bör inrättas och fungera till fullo så fort lagstiftningen inom olika sektorer har anpassats helt och hållet till Europeiska gemenskapsdirektiven. F r i r ö r l i g h e t f ö r k a p i t a l — Restriktionerna för personer som inte är bofasta i Estland vad gäller förvärv av fast egendom måste avskaffas. 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/29 F r i r ö r l i g h e t f ö r t j ä n s t e r — Banklagstiftningen måste ändras så att den uppfyller Europeiska unionens krav, däribland bestämmelserna om garantisystem för bankinsättningar och om tvättning av pengar. När det gäller värdepapper behöver lagreformen påskyndas och börsinspektionen förstärkas avsevärt. Den nuvarande försäkringslagen måste ses över i syfte att höja beloppen för minsta kapitalkrav och för att fullborda privatiseringen. Likaså måste systemet med försäkringsinspektion förbättras. F r i r ö r l i g h e t f ö r p e r s o n e r — När det gäller ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer måste ansträngningar göras för att säkerställa att det finns nödvändiga lagar och genomförandemekanismer. Ytterligare ansträngningar måste göras för att säkerställa att det finns nödvändiga lagar och genomförande- mekanismer för samordning av systemen för social trygghet. Konkurrens Nödvändiga åtgärder bör vidtas för att på ett effektivt sätt genomföra den nya konkurrenslagen som både omfattar konkurrensbegränsande samverkan och statligt stöd. Vad gäller statligt stöd krävs stora ansträng- ningar för att säkerställa fullständig öppenhet och insyn, särskilt genom att det upprättas en förteckning över beviljade statliga stöd som också uppdateras i enlighet med det tillvägagångssätt som gemenskapen använder. Samtliga befintliga stödåtgärder måste ses över och de åtgärder som inte är förenliga med Europaavtalet måste ändras eller avskaffas (exempelvis exportstöd). Förfaranden måste upprättas för att säkerställa att nya stöd övervakas på ett systematiskt sätt. Vissa exklusiva rättigheter och statliga monopol som inte är förenliga med gemenskapens regelverk måste gradvis anpassas eller avskaffas. 3. 2 Ny teknik och framtidsfrågor Utbildning yrkesutbildning och ungdomsfrågor Ansträngningar måste göras för att säkerställa att betydande investeringar görs i en läroplansreform, i lärarutbildningen, läroböcker, utrustning och byggnader. Politiken på ykresutbildningsområdet bör syfta till att öka den allmänna utbildningsnivån och förbättra arbetskraftens yrkeskunskaper. Forskning och teknisk utveckling Förbättringar måste ske vad gäller innovationstakten i ekonomin samt förbindelserna mellan forskningsin- stitut, industri och små och medelstora företag. Telekommunikation Genomgripande ändringar måste göras i lagstiftningen så att den blir förenlig med Europeiska unionens direktiv, särskilt för att befästa tillsynsmyndighetens oberoende ställning. Samtidigt föreskrivs i gemen- skapens regelverk att regeringarna skall säkerställa att moderna telefonitjänster är allmänt tillgängliga till skäliga priser. För att kunna fullgöra denna skyldighet krävs betydande investeringar. Den audiovisuella sektorn Nuvarande lagstiftning måste ändras, särskilt när det gäller frågan om fri mottagning främjande av europeiska produktioner, regler för reklam och skydd av minderåriga. 3. 3 Ekonomiska och fiskala frågor Den ekonomiska och monetära unionen Pågående reformansträngningar när det gäller penningpolitiken bör fortsätta främst i syfte att minska inflationen. Omstruktureringen av den finansiella sektorn bör fullföljas. Beskattning Genomgripande ändringar i mervärdesskattelagstiftningen krävs för att anpassa den till Europeiska unionens krav och för att få en konsekvent och mindre allmänt hållen tillämpning. Särskilda ansträngningar krävs när det gäller omfattningen av undantagen från mervärdesskatt och det system med återbetalning av mervärdesskatt som gäller för utländska skattesubjekt. I fråga om punktskatter bör särskild uppmärksamhet ägnas åt inrättandet av ett lagersystem för befordran av varor inom ramen för suspensiva tullförfaranden. Avgiftsstrukturerna och punktskattenivåerna måste anpassas till gemenskapens modell. C 202/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 Statistik Ansträngningar måste göras för att förbättra den officiella statistikens kvalitet och öka dess omfattning samt för att se till att den finns tillgänglig inom rimlig tid, särskilt när det gäller företagsstatistisk, upprättandet av ett företagsregister, kortsiktiga ekonomiska indikatorer, input/output-statistik och jordbruksstatistik. 3. 4 Politiken inom olika sektorer Industri I syfte att stärka konkurrenskraften bör ytterligare insatser göras för att främja öppna och konkurrensut- satta marknader och överta de styrmedel som ingår i gemenskapens industripolitik, både de som avser marknadens funktion (produktspecifikationer och tillträde till marknaden, handelspolitik, statligt stöd och konkurrenspolitik) och åtgärder knutna till industrins anpassningsförmåga (stabilt makroekonomiskt klimat, teknik, yrkesutbildning osv. ). Jordbruk Ett genomgripande arbete krävs för att anpassa den etniska lagstiftningen till gemenskapens krav. När det gäller veterinära och fytosanitära krav måste arbetet vara särskilt inriktat på att förbättra anläggningar och inspektions- och kontrollåtgärder för att skydda Europeiska unionens yttre gränser. De administrativa strukturerna måste förbättras för att säkerställa att den gemensamma jordbrukspolitikens politiska instrument, inbegripet importarrangemangen, kan genomföras och genomdrivas. Jordbrukets livsmedels- industri måste omstruktureras ytterligare så att den blir konkurrenskraftig. Fiske Förvaltningen på fiskeområdet måste stärkas så att den gemensamma fiskeripolitiken kan genomföras på ett effektivt sätt, särskilt när det gäller att bevara och förvalta resurserna, inrätta ett system för övervakning och kontroll, förvalta den gemensamma organisationen av marknaden för fiske och vattenbruk, genomföra strukturpolitiken inom sektorn för fiske och vattenbruk, upprätta ett register över fiskeflottan, samla in statistiska data och genomföra Europeiska unionens fiskeripolitik i miljöskyddsfrågor. Energi Det pågående arbetet måste intensifieras, särskilt arbetet med att anpassa lagstiftningen och monopolen, inbegripet import och export, tillträde till nät, energiprissättning och statliga ingrepp. Särskilt uppmärksam- het måste ägnas åt att omstrukturera oljeskiffersektorn, åt effektiv energianvändning, miljönormer samt beredskap, inbegripet obligatoriska oljelager. Transport Insatser måste göras för att säkerställa att det finns nödvändiga lagar och effektiva genomförandemekanis- mer vad beträffar godstransporter på väg (yrkesbehörighet, fordonens vikt och dimension, säkerhetsregler), sjöfartssektorn (säkerhet) och luftfartssektorn. Ekonomisk öppenhet måste garanteras inom järnvägssektorn. Åtgärder måste vidtas för att säkra den framtida utvidgningen av det transeuropeiska nätet. Kontrollorgan för exempelvis säkerhet bör förstärkas. På nationell nivå finns det ett behov av att utarbeta särskilda strategier för utveckling och finansiering av transportinfrastrukturen. Små och medelstora företag Åtgärder måste vidtas för att ytterligare förfina politiken för små och medelstora företag och göra den mer enhetlig i syfte att förenkla lagstiftningen och administrationen så att den blir mer företagsvänlig för små och medelstora företag, förstärka stödjande infrastrukturer, förbättra skattebestämmelserna och få fram bättre finansieringsmöjligheter för de små och medelstora företagen. 3. 5 Ekonomisk och social sammanhållning Sysselsättning och sociala frågor Lagstiftningen måste anpassas till Europeiska unionens krav på sådana områden som hälsa och säkerhet i arbetet, arbetsrätt och lika möjligheter. Sociala reformer måste genomföras och investeringarna i den offentliga hälsovården måste öka betydligt. Aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder genomföras och 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/31 gemensamt ses över som en förberedelse för att delta i Europeiska unionens samordning. En aktiv, genuin social dialog och ett socialt skyddsnät måste byggas upp. Förvaltningarna måste förstärkas för att trygga ett effektivt genomförande av lagstiftningen. Regionalpolitik och sammanhållning Differentierade åtgärder som riktar in sig på regionala skillnader måste vidtas. Likaså måste de förvaltnings- och budgetstrukturer som behövs för att hantera gemenskapens integrerade strukturåtgärder efter ett medlemskap upprättas. 3. 6 Miljö och livskvalitet Miljö Åtgärder måste vidtas för att säkerställa fullständigt införlivande av regelverket på miljöområdet och för att betydande framsteg skall kunna göras när det gäller verklig överensstämmelse. Särskilda insatser krävs för att få lagstiftningen om avfall, vatten och naturskydd att överensstämma med Europeiska unionens lagstiftning och för att införliva ramdirektiven om luft, avfall och vatten samt direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC). Större investeringar krävs i synnerhet i fråga om stora förbränningsanläggningar, vattensektorn, industrin, luftföroreningar i städerna, hantering av fast och miljöfarligt avfall samt hantering av kommunalt avfall. Större ansträngningar måste göras för att bygga upp adekvata strukturer för genomförande och genomdrivande. Större miljömedvetenhet hos allmänheten måste stimuleras. Läget när det gäller det radioaktiva avfallet på den forna sovjetiska ubåtsbasen Paldiski bör noga övervakas. Konsumentskydd Lagstiftningen måste ändras på sådana områden som skydd av ekonomiska intressen, försäljning utanför fasta affärslokaler, distansförsäljning, paketresor, fast egendom på tidsdelningsbasis, s. k. timeshare, oskäliga avtalsvillkor, vilseledande reklam, prismärkning, konsumentkredit och produktsäkerhet. En stark och oberoende konsumentrörelse som stöds av de offentliga myndigheterna kommer att behöva utvecklas. 3. 7 Rättsliga och inrikes frågor Vissa betydande luckor i lagstiftningen måste åtgärdas. Förbättringar krävs när det gäller juristers utbildningsnivå och erfarenhet och när det gäller myndigheternas sätt att hantera frågor som rör flyktingar och asylsökande. Framstegen vad gäller gränsövervakning och gränskontroll måste fortskrida. Genèvekon- ventionen och protokollet från 1967 liksom flyktinglagen måste genomföras på ett effektivt sätt. Kampen mot organiserad brottslighet måste intensifieras på områden som narkotikahandel, tvättning av pengar, bilstölder, beskyddarverksamhet och bedrägeri. Lagstiftningen mot och bekämpningen av narkotika måste förbättras ytterligare. Åtgärder måste vidas så att de internationella konventionerna för samarbete i rättsliga och inrikes frågor ratificeras. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att tilldela institutionerna de resurser de behöver för att kunna utvecklas. 3. 8 Utrikespolitik Handel och internationella ekonomiska förbindelser Förberedelser måste ske så att landet vid en anslutning kan tillämpa gemenskapens olika samarbets- och förmånsavtal, dess multilaterala och bilaterala handelspolitiska åtaganden och dessa autonoma handelspoli- tiska skyddsåtgärder. Samtidigt måste den nationella lagstiftningen på detta område upphävas. Medlemskap i ordningar för icke-spridning av massförstörelsevapen bör eftersträvas. Utvecklingssamarbete Förberedelser måste ske så att landet vid en anslutning kan tillämpa Lomékonventionen handelsordning gentemot AVS-länderna och tillsammans med de övriga medlemsstaterna delta i finansieringen av Euro- peiska utvecklingsfonden. Tull Tullagstiftningen måste anpassas till gemenskapens lagstiftning. Estland måste anpassa sin tulltaxa så att den överensstämmer med Gemensamma tulltaxan. Organisationen och personalens arbetsuppgifter måste C 202/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 anpassas till vad som gäller i en modern tullförvaltning. Ansträngningar måste göras för att införa datorsystem så att landet kan delta till fullo i tullunionen och den inre marknaden. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att förbereda tullförvaltningen så att den kan tillämpa alla tullförfaranden med ekonomisk verkan, systemet med tillfälliga upphävanden av tullar och förvaltningen av tullkvoter och tulltak. I samband med den strategiska planeringen måste man beakta en förstärkning av gränskontrollstationerna längs den yttre gräns som Estland vid en anslutning till Europeiska unionen kommer att ha till icke-medlemsländer. 3. 9 Finansiella frågor Nödvändiga mekanismer för finansiell förvaltning och kontroll måste införas för att säkerställa ett fullgott genomförande av gemenskapens politik. En enhet för bedrägeribekämpning måste inrättas så att gemenska- pens finansiella intressen kan skyddas. Det nuvarande bokföringssystemet och tullsystemet bör ändras så att systemet för egna medel kan förvaltas på ett effektivt sätt. De nationella räkenskapernas tillförlitlighet måste bli bättre så att BNI-medlen kan beräknas korrekt. 4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk För att säkerställa ett effektivt genomförande och genomdrivande av gemenskapens regelverk måste stora reformansträngningar göras för att förstärka Estlands administrativa strukturer inom praktiskt taget samtliga sektorer relaterade till Europeiska unionen. Särskilda insatser måste göras för att förstärka de myndigheter som säkerställer en korrekt tillämpning av gemenskapens regler om den inre marknaden samt tullmyndigheterna. Tillsyns- och övervakningsmyndigheterna måste förstärkas på sådana områden som konkurrens, värdepapper, försäkringar, banker, tvättning av pengar, offentlig upphandling, konsument- skydd, transportsäkerhet, veterinära och fytosanitära kontroller, livsmedelskontroll, standarder och certifie- ring samt yrkesinspektion. Ökade insatser måste göras för att höja kompetensen hos personalen vad gäller frågor kring Europeiska unionen och effektiv offentlig förvaltning i allmänhet. Detta måste även omfatta en heltäckande strategi för att utbilda tjänstemän i offentliga sektorn. Rättsväsendet måste stärkas när det gäller resurser och sakkunskap. Domare måste få avsevärt bättre utbildning, särskilt vad gäller frågor kring Europeiska unionen


title: Neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 1998 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 45/98 neuvoston päätöksen 98/.../EY tekemiseksi yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevista säännöistä Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (1998-2002) täytäntöönpanoa varten

eurovoc_concepts:
dissemination of information
research body
research programme
shareholding
type of business
university

formats: html pdf print

text: C 262/50 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 8. 98 Neuvoston 10 päivänä heinäkuuta 1998 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 45/98 neuvoston päätöksen 98/. /EY tekemiseksi yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevista säännöistä Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (1998—2002) täytäntöönpanoa varten (98/C 262/05) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk- sen ja erityisesti sen 130 j artiklan sekä 130 o artiklan toisen kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon talous- non (2), ja sosiaalikomitean lausun- noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa tarkoi- tettua menettelyä (3), sekä katsoo, että 1) 2) 3) Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehit- tämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskeva viides puiteohjelma (1998—2002), jäljempänä ’vii- des puiteohjelma’, hyväksyttiin. tehdyllä Euroo- pan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o/ 98/. /EY (4); päätöksen liitteessä IV esitettyjä yhteisön rahoitusosuutta koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä on täydennettävä muilla perustamissopi- muksen 130 j artiklan ja 130 o artiklan toisen kohdan mukaisesti annettavilla säännöksillä, uusien säännösten olisi muodostettava osa katta- via, yhdenmukaisia ja avoimia puitteita, jotta eri- tyisohjelmat, joilla viides puiteohjelma pannaan täytäntöön, voidaan toteuttaa yhdenmukaisella tavalla, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen yritysten, osallistumista koskevissa säänöissä on otettava huomioon, minkä luonteisia ovat tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen toimet, mukaan lukien ’epäsuorat TTK-toi- esittelytoimet, jäljempänä (1) EYVL C 40, 7. 2. 1998, s. 14. (2) EYVL C 214, 10. 7. 1998, s. 51. (3) Euroopan parlamentin antama lausunto annettu 28. touko- kuuta 1998 (EYVL C 195, 22. 6. 1998), neuvoston yhteinen kanta vahvistettu 10. heinäkuuta 1998 ja Euroopan parla- mentin päätös tehty. (ei vielä julkaistu virallisessa leh- dessä). (4) EYVL L. met’; kyseiset säännöt voivat vaihdella sen mukaan, onko osallistuja jäsenvaltiosta, assosioituneesta val- tiosta tai kolmannesta maasta ja mikä on osallistu- jan oikeudellinen rakenne, 4) 5) 6) 7) viidennen puiteohjelman mukaisesti kolmansien maiden oikeussubjektien osallistumisen on oltava mahdollista muun muassa kansainvälisten sopimus- ten perusteella; yhteisön kanssa erityisesti perusta- missopimuksen 130 m artiklan perusteella tehtyjen sopimusten täytäntöönpanossa on kuitenkin nou- datettava vastavuoroisuutta ja kunnioitettava hen- kisen tämän mukaisesti yhteisön oikeussubjekteilla on oltava todelliset mahdollisuudet osallistua asianomaisen kolmannen maan tutkimusohjelmiin, teollisen omaisuuden suojaa; ja pienten ja keskisuurten yritysten kyseessä ollen olisi erityisesti korostettava sellaisia epäsuoria TTK-toimia, joilla pyritään edistämään kyseisten yritysten osallistumista, koska yritykset voivat edis- tää työpaikkojen luomista ja säilyttämistä sekä innovatiivista toimintaa, yhteinen tutkimuskeskus, jäljempänä ’YTK’, osal- listuu epäsuoriin TTK-toimiin samoin perustein kuin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen valtioon sijoittautuneet oikeussubjektit, sääntöjä olisi sovellettava yksinkertaisesti ja tehok- kaasti, jotta osallistujien ja komission hallinnolli- nen ja taloudellinen taakka olisi mahdollisimman pieni ja että erityisesti ehdotusten valmisteluun, saattamiseen sopimusneuvottelujen päätökseen sekä korvausten maksamiseen käytettävä aika olisi mahdollisimman lyhyt, 8) yhteisön rahoitusosuus on maksettava osallistujille epäsuoran TTK-toimia tukikelpoisista kustannuk- sista esitettyjen selvitysten perusteella, vaikka myös 19. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 262/51 muita, tarkoituksenmukaisempia menetelmiä voi- daan käyttää, 17) laadittava tietyissä epäsuorissa TTK-toimissa sopimuspuolten on teknologian käyttöönottosuunni- telma, jotta komissio voisi seurata tiedon hyödyn- tämistä ja levittämistä, 9) TTK-toiminnassa olisi noudatettava eettisiä peri- aatteita, 18) TTK-toiminnassa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatteita, 10) tutkimustulosten levittämistä koskevissa säännöissä on turvattava niiden oikeuksien suoja, jotka liitty- vät tiedon saamiseen ja hyödyntämiseen, 11) säännöissä on otettava huomioon yhteisön edut sekä sopimuspuolten oikeutetut edut sellaisen sopi- muksen suhteen, joka on tehty sen jälkeen, kun ehdotus on valittu epäsuoraksi TTK-toimeksi, 19) 20) 12) epäsuorien TTK-toimien osalta sääntöjä on yleensä mukautettava yhteisön rahoitusosuuden määrän mukaan tai sen mukaan, kuinka lähellä markki- noita kyseinen TTK-toiminta, mukaan lukien esit- tely, on, 13) epäsuorien TTK-toimien tuloksena saadun tiedon omistusoikeus määräytyy yhteisön rahoitusosuuden perusteella, yleensä 14) epäsuorissa TTK-toimissa on tietoa hyödynnettävä tai ainakin levitettävä, 15) päävastuu tutkimustulosten levittämisestä tai hyö- dyntämisestä on sopimuspuolilla; markkinoita lä- hempänä olevia hankkeita koskevissa säännöissä on edistettävä sopimuspuolten käyttöön sopivien tulosten hyödyntämistä; säännöissä on muutoinkin edistettävä sopivien tulosten, mukaan lukien nii- den, jotka soveltuvat käytettäviksi, mutta joita ei ole käytetty, levittämistä kolmansille osapuolille, jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden halli- tukset mukaan lukien, jotta kyseisten tulosten käyttöä voidaan helpottaa ja välttää tutkimustyön päällekkäisyyttä, tutkimuskeskusten erityisohjelmissa voidaan täsmentää tai täydentää yritysten, ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevia sääntöjä niiltä osin kuin on tarpeen kyseisten ohjelmien tavoitteiden saavuttamiseksi, ja toisaalta tutkimus- (Euratom) koskevasta varmistamiseksi toisaalta johdonmukaisuuden viidennen puiteohjelman perusteella toteutettavien viidennestä Euroopan toimien ja atomienergiayhteisön ja puiteohjelmasta koulutustoimintaa (1998—2002). tehdyn neuvoston päätöksen 98/. /Euratom (1) nojalla toteutettavien toimien kes- ken, tämä päätös sekä yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista sään- nöistä Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen puiteohjelman täytän- töönpanoa varten tehtävä neuvoston päätös 98/. /Euratom (2) olisi tehtävä samanaikaisesti ja samaksi ajanjaksoksi, (1998—2002) ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Määritelmät Tässä päätöksessä tarkoitetaan: a) ’TTK-toimilla’ tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevia toimia mukaan lukien esittelytoimet, sellai- sina, kuin ne on määritelty viidennen puiteohjelman liitteessä II; 16) yksinoikeuksia koskevat sopimukset voivat olla tarpeen tiedon käytön helpottamiseksi; sopimuk- sissa on noudatettava soveltuvia kilpailusääntöjä, (1) EYVL L. (2) EYVL L. C 262/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 8. 98 b) ’epäsuorilla TTK-toimilla’ jompaakumpaa viidennen puiteohjelman liitteessä IV esitetyistä TTK-toimien vaihtoehtoisista täytäntöönpanotavoista. Niitä toteut- tavat kolmannet osapuolet yhteisön kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti; YTK voi osallistua tällaisiin toimiin 7 artiklassa säädetyin edellytyksin; c) ’suorilla TTK-toimilla’ jompaakumpaa viidennen pui- teohjelman liitteessä IV esitetyistä TTK-toimien vaih- toehtoisista täytäntöönpanotavoista. Niitä toimia to- teuttaa YTK; d) ’assosioituneella valtiolla’ valtiota, joka on sopimus- puolena kansainvälisessä sopimuksessa, joka on tehty yhteisön kanssa erityisesti perustamissopimuksen 130 m artiklan perusteella ja jonka mukaisesti kyseinen valtio osallistuu viidennen puiteohjelman rahoituk- seen. Mainittu sopimus koskee yhteistyötä tutkimuk- sen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla; e) ’kolmannella maalla’ maata, joka ei ole jäsenvaltio eikä assosioitunut valtio; f) ’oikeussubjektilla’ — luonnollista henkilöä, tai — oikeushenkilöä edellyttäen, että se on perustettu yhteisön tai asiassa sovellettavan kansallisen lain- säädännön mukaisesti ja että sillä on oikeustoimi- kelpoisuus tai että sillä voi omissa nimissään olla erilaisia oikeuksia ja velvollisuuksia ja että se voi omissa nimissään tehdä sopimuksia ja olla oikeu- denkäynnissä asianosaisena; g) ’kansainvälisellä järjestöllä’ yhteisöä lukuun ottamatta valtioiden välisiä yhteenliittymiä, jotka perustuvat sopimukseen tai vastaavaan asiakirjaan, joilla on yhteisiä elimiä ja joilla on jäsenvaltioidensa oikeus- henkilöllisyydestä erillinen kansainvälinen oikeushen- kilöllisyys; h) ’potentiaalisella TTK-tiedon käyttäjällä’ oikeussubjek- tia, kansainvälistä järjestöä tai YTK:ta, joka tieteellis- ten, teknologisten, taloudellisten tai yhteiskunnallisten tarpeidensa ja valmiuksiensa vuoksi pystyy omalla erityispanoksellaan hyödyntämään epäsuorien TTK- toimien tuloksena saatavaa tietoa tai edistämään sen hyödyntämistä; — joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työn- tekijää (kokoaikaisiksi muutettuina), ja — jonka vuosiliikevaihto on enintään 40 miljoonaa ecua tai vuositaseen loppusumma on enintään 27 miljoonaa ecua, ja — joka täyttää suosituksessa määritellyn riippumatto- muutta koskevan arviointiperusteen; j) ’tiedolla’ viidennen puiteohjelman TTK-toimien tulok- sia ja niistä saatavia tietoja; k) ’levittämisellä’ tiedon jakamista millä tahansa sopi- valla tavalla tieteen ja tekniikan kehityksen edistämi- seksi, lukuun ottamatta sellaista julkaisemista, joka aiheutuu tiedon suojaamisen liittyvistä muodollisuuk- sista; l) ’hyödyntämisellä’ tiedon suoraa tai epäsuoraa käyttöä tutkimustoiminnassa tai muuta käyttöä varten; m) ’käytöllä’ tiedon käyttöä tuotteen tai tuotantomenetel- män luomiseksi ja kaupan pitämiseksi tai palvelun kehittämiseksi ja tarjoamiseksi; n) ’aikaisemmalla taitotiedolla’ ehdotuksen tekijöiden hallussa ennen tämän päätöksen 12 artiklassa tarkoi- tetun sopimuksen tekemistä olevia tai sen kanssa rinnan hankittuja, epäsuoran TTK-toimen asianmu- kaiselle toteutukselle tarpeellisia tietoja sekä niihin liittyviä oikeuksia. 2 artikla Yhteisön edut Jäljempänä 6, 15, 16, 17, 18 ja 20 artiklassa tarkoitettu- jen yhteisön etujen arvioinnissa otetaan erityisesti huomi- oon: a) tavoitteeksi asetettu yhteisön teollisuuden kansainväli- sen kilpailukyvyn vahvistaminen; b) yhteisössä olevien työpaikkojen säilyttämisen ja niiden luomisen kannustaminen tarkoituksenmukaisella ta- valla; c) tavoitteeksi asetettu kestävän kehityksen edistäminen ja elämänlaadun parantaminen yhteisössä; i) ’pienellä ja keskisuurella yrityksellä’, jäljempänä ’pk- yritys’, yritystä, joka täyttää komission suosituksessa 96/280/EY (1) esitetyt arviointiperusteet eli: d) muiden sellaisten yhteisön politiikkojen mukaiset tar- peet, joiden tueksi TTK-toimet toteutetaan; (1) EYVL L 107, 30. 4. 1996, s. 4. e) yhteisön ja kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen välillä mahdollisesti tehdyt tieteellistä ja teknistä yhteistyötä koskevat sopimukset. 19. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 262/53 II LUKU toimiin ja saada viidennen puiteohjelman rahoitusta edel- lyttäen, että YRITYSTEN, TUTKIMUSKESKUSTEN JA KORKEAKOULUJEN OSALLISTUMISTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT — se harjoittaa tai aikoo harjoittaa tutkimusta, teknolo- gista kehittämistä tai esittelyä tarkoittavia toimia, tai 3 artikla Soveltamisala Tässä luvussa vahvistettuja sääntöjä sovelletaan oikeus- subjektien, kansainvälisten järjestöjen ja YTK:n osallistu- miseen epäsuoriin TTK-toimiin. 1 JAKSO: OSALLISTUMISTA JA RAHOITUSTA KOSKEVAT EHDOT 4 artikla Epäsuoriin TTK-toimiin osallistuvien määrä 1. Epäsuoria TTK-toimia toteuttavat: a) vähintään kaksi toisistaan riippumatonta oikeussub- jektia, jotka ovat sijoittautuneet eri jäsenvaltioihin tai joista toinen on sijoittautunut jäsenvaltioon ja toinen assosioituneeseen valtioon, tai b) vähintään yksi oikeussubjekti, joka on sijoittautunut jäsenvaltioon tai assosioituneeseen valtioon, ja YTK, tai c) yksi tai useampi kolmanteen maahan sijoittautunut oikeussubjekti, tai kansainvälinen järjestö, yhteis- työssä jäsenvaltioon tai assosioituneeseen valtioon sijoittautuneiden oikeussubjektien vähimmäismäärän ja YTK:n kanssa, siten kuin a tai b alakohdassa on edellytetty. 2. Jos epäsuoran TTK-toimen tai -toiminnan luonne poikkeuksellisesti edellyttää yhtä toteuttajaa, tämän on oltava: a) jäsenvaltioon, assosioituneeseen valtioon tai kolman- teen maahan sijoittautunut oikeussubjekti, tai b) kansainvälinen järjestö, tai c) YTK. 5 artikla Jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden oikeussubjekteja koskevat ehdot 1. Jäsenvaltioon tai assosioituneeseen valtioon sijoittau- tunut oikeussubjekti voi osallistua epäsuoriin TTK- — se osallistuu tulosten levittämiseen ja käyttämiseen erityisohjelmassa ’Innovaatioiden edistäminen ja pk- yritysten osallistumisen rohkaiseminen’ tarkoitetulla tavalla, tai — se on TTK-tulosten potentiaalinen käyttäjä, tai että se tämän lisäksi aihepiirikohtaisten verkkojen ja yhtenäisen toiminnan osalta — pystyy edellä esitetyn sijaan antamaan toteutettavan työn laadulle tuntuvaa lisäarvoa sen perusteella, että se tuntee kyseisen tutkimusalan. 2. Edellä 1 kodassa säädettyjä ehtoja ei sovelleta seuraa- vissa tapauksissa: a) esiselvitysapurahojen osalta, jolloin kyseisen oikeus- subjektin on oltava joko pk-yritys tai poikkeusta- pauksessa TTK-tulosten potentiaalinen käyttäjä. Vii- meksi mainitussa tapauksessa, asianomainen oikeus- subjekti ei yleensä voi saada rahoitusta viidennestä puiteohjelmasta; b) yhteistyötutkimushankkeiden osalta, jolloin kyseisen oikeussubjektin on oltava pk-yritys, joka on TTK- tulosten potentiaalinen käyttäjä, mutta jolla on vähän tai ei lainkaan omaa TTK-kapasiteettia; c) tukitoimenpiteiden osalta, jos oikeussubjektilla on kyseisen epäsuoran TTK-toimen toteuttamiseen tarvit- tava tekninen asiantuntemus. 3. Jos assosioitunut valtio on vain osittain assosioitunut viidenteen puiteohjelmaan, kyseisessä maassa oleva oikeussubjekti voi tämän artiklan mukaisesti osallistua ja saada rahoitusta vain assosiointisopimuksen piiriin kuu- luviin ohjelmiin. Osallistumista erityisohjelmiin, joihin kyseinen maa ei ole assosioitunut, säännellään 6 artik- lassa. 4. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut oikeussubjektit toteuttavat tutkimustyötä pääasiallisesti jäsenvaltioiden tai assosioituneiden valtioiden alueella, jos kyseisen epä- suoran TTK-toimen tarkoitus sen sallii. C 262/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 8. 98 6 artikla Kolmansien maiden oikeussubjekteja ja kansainvälisiä järjestöjä koskevat ehdot 1. Euroopan yhteisön ulkopuoliseen Euroopan maahan tai Välimeren kumppanuusmaahan sijoittautunut oikeus- subjekti tai kansainvälinen järjestö voi yhteisön etujen mukaisesti osallistua epäsuoriin TTK-toimiin hankekoh- taisesti ja ilman viidennestä puiteohjelmasta saatavaa rahoitusta, jos a) ehdotettuun epäsuoraan TTK-toimeen osallistuvien määrä on 4 artiklan mukainen, ja b) se täyttää 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt jäsen- valtioiden ja assosioituneiden valtioiden oikeussubjek- teja koskevat ehdot. Edellä olevaa ei sovelleta viidennen puiteohjelman liit- teessä IV määriteltyihin koulutusapurahoihin. tää 1 kohdan a ja b alakohdassa mainitut ehdot ja edistää kyseisen erityisohjelman jonkin tavoitteen toteutu- mista ja että sen osallistuminen on yhteisön edun mukaista. Yhteisön rahoitusta myönnetään vain tässä erityisohjel- massa määriteltyihin toimiin ohjelmassa esitetyillä eh- doilla. 6. Kansainvälinen järjestö voi poikkeuksellisesti saada rahoitusta viidennestä puiteohjelmasta edellyttäen, että a) muissa epäsuorissa TTK-toimissa kuin tukitoimenpi- teissä — rahoitus on asianmukaisesti perustellulla tavalla välttämätöntä kyseisen epäsuoran TTK-toimen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja — jos aiotaan käyttää kolmannessa maassa sijaitse- vaa perusvälineistöä, rahoitus on välttämätöntä ehdotetun tutkimustyön toteuttamiseksi; b) tukitoimien osalta järjestöllä on tarvittava tekninen taito ja asiantuntemus, jollaista jäsenvaltioissa tai assosioituneissa valtioissa ei ole helposti tai lainkaan käytettävissä. 2. Muihin kolmansiin maihin sijoittautuneet oikeussub- jektit voivat osallistua samoin edellytyksin, jos niiden osallistumisesta myös koituu huomattavaa lisäarvoa kaik- kien tai joidenkin erityisohjelmien täytäntöönpanolle kyseisen ohjelman tavoitteiden mukaisesti. 7 artikla YTK:ta koskevat ehdot Jos korkeatasoisiin ohjelmiin kyseisessä kolmannessa 3. maassa osallistumisen ja/tai asianmukaisten tekijänoikeus- järjestelyjen varmistamiseksi tarvitaan yhteisön ja kol- mannen maan välillä tehty kansainvälinen sopimus, kysei- seen kolmanteen maahan sijoittautuneiden oikeussubjek- tien osallistuminen riippuu tällaisen sopimuksen tekemi- sestä. Jos tällainen sopimus on olemassa, osallistuminen riippuu lisäksi sopimuksessa esitetyistä periaatteista, ehdoista ja rajoituksista. 4. Edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettu oikeussubjekti voi poikkeustapauksessa saada osallistumistaan varten rahoitusta viidennestä puiteohjelmasta, jos rahoitus on asianmukaisesti perustellulla tavalla välttämätöntä kysei- sen epäsuoran TTK-toimen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. YTK:ta koskevat samat ehdot ja sillä on samat oikeudet ja velvoitteet kuin jäsenvaltioon tai assosioituneeseen val- tioon sijoittautuneilla oikeussubjekteilla, jotka osallistu- vat epäsuoriin TTK-toimiin, jollei muuta johdu niistä sisäisistä talousarvioon liittyvistä ja hallinnollisista toi- menpiteistä, jotka ovat tarpeen YTK:n osallistumiselle epäsuoriin TTK-toimiin. 8 artikla Voimavaroja koskevat ehdot 1. Oikeussubjektin, kansainvälisen järjestön ja YTK:n on: — jättäessään ehdotuksensa epäsuoraksi TTK-toimeksi tarvittavat toteuttamiseen oltava ainakin toimen potentiaaliset voimavarat, Edellä olevaa ei sovelleta viidennen puiteohjelman liit- teessä IV määritelyihin koulutusapurahoihin. — allekirjoittaessaan sopimuksen osoitettava, että sillä on tarvittavana ajankohtana kaikki toimen toteutta- misen edellyttämät voimavarat. 5. Oikeussubjekti voi osallistua yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistamista koskevaan erityisoh- jelmaan sisältyviin TTK-toimiin edellyttäen, että se täyt- 2. Epäsuoran TTK-toimen toteutukseen osallistumista varten tarvittavilla voimavaroilla tarkoitetaan henkilös- töä, infrastruktuuria, rahoitusta ja mahdollisesti myös aineetonta omaisuutta. 19. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 262/55 2 JAKSO: MENETTELYT 10 artikla 9 artikla Sovellettavat menettelyt 1. Epäsuorista TTK-toimista, lukuun ottamatta tukitoi- menpiteitä, julkaistaan ehdotuspyynnöt. Niitä voi edeltää pyyntö alustavasta kiinnostuksen ilmaisemisesta. Kaikki tällaiset pyynnöt julkaistaan Euroopan yhteisöjen viralli- sessa lehdessä ja ne olisi myös levitettävä muiden tarkoi- tukseen sopivien kanavien kautta. Valintaperusteet ja tietyn menettelytavan mukaisesti sovellettavat ehdot 1. Ehdotuspyyntöjen johdosta jätetyt ehdotukset epäsuo- riksi TTK-toimiksi sekä koehankkeet valitaan viidennen puiteohjelmanliitteen I mukaisesti, 4—8 artiklassa mää- rättyjen osallistumisehtojen perusteella sekä seuraavien perusteiden nojalla: a) tieteellinen huippuosaaminen; b) yhteisön tasolla saavutettava lisäarvo; c) yhteisön taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden mahdollinen edistäminen; 2. Tapauksen mukaan tukitoimenpiteiden osalta d) epäsuoraa TTK-tointa koskevan ehdotuksen innova- tiivisuus; — julkaistaan ehdotuspyyntöjä noudattaen samoja me- nettelyjä kuin 1 kohdassa on mainittu, — noudatetaan asiassa sovellettavien säännösten mukai- sia julkisia hankintoja koskevia menettelyjä, jos epä- suora TTK-toimi muodostuu ostosta tai palvelusta, — julkaistaan hakuilmoituksia riippumattoman asian- tuntijan nimeämistä varten, jos kyseinen toimenpide edellyttää, että komissio ottaa tasapuolisesti huomi- oon tutkimusalan eri toimijat, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta noudattaa samassa tar- koituksessa muita menettelytapoja kun kyseessä ovat viittä vuotta koskevaa arviointia varten nimetyt vii- dennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoite- tut riippumattomat erittäin pätevät asiantuntijat. e) tulosten levittämis- tai käyttönäkymät, jotka on esi- tetty epäsuoraa TTK-tointa koskevan ehdotukseen liitetyssä tietojen levittämistä ja hyödyntämistä koske- vassa suunnitelmassa; f) tehokas rajat ylittävä yhteistyö; g) tehokas ja tuloksellinen johtaminen; ja h) asianomaisessa erityisohjelmassa esitetyt lisäperusteet. Näitä perusteita sovelletaan sen mukaan, mihin ryhmään epäsuora TTK-toimi kuuluu ja mikä on TTK-toiminnan luonne. Yhteisö voi yksittäistapauksessa myöntää tukea oikeus- subjektien ja kansainvälisten järjestöjen oma-aloitteisesti komissiolle osoittamien tukihakemusten perusteella esi- merkiksi konferenssien ja seminaarien osallistumista kos- keviin kustannuksiin. Valinta ei kohdistu hankkeisiin, jotka loukkaavat asiaa koskevissa kansainvälisissä sopimuksissa ja säännöissä olevia eettisiä periaatteita. 3. Koehankkeina toteutettaviin epäsuoriin TTK-toimiin sovelletaan kyseisten toimien kannalta tarkoituksenmu- kaisia menettelyjä, joka on esitetty kyseisiä erityisohjelmia koskevissa päätöksissä. Ne tukitoimenpiteitä koskevat ehdotukset, joihin sovelle- taan julkisia hankintoja koskevia menettelyjä, arvioidaan asiassa sovellettavien säännösten mukaisesti määriteltyjen valinta- ja myöntämisperusteiden nojalla. 2. Tukihakemukset valitaan seuraavin perustein: 4. Mikäli oikeudellisista rajoituksista ja avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun vaatimusten noudattamisesta ei jättämis-, johdu, komissio pitää ehdotusten muuta valinta- ja hyväksymismenettelyt niin lyhyinä kuin koh- tuudella on mahdollista sekä pitää hakijoiden ja komis- sion hallinnolliset kustannukset mahdollisimman alhai- sina. — soveltuvat 4, 5, 6 ja 8 artiklassa säädetyt osallistu- mista koskevat ehdot, ja — hakemusten asianmukaisuus ja hyödyllisyys viidennen puiteohjelman ja/tai asianomaisen erityisohjelman tavoitteiden sekä tieteellisen ja teknologisen sisällön kannalta. C 262/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 8. 98 3. Valinta hakuilmoituksen johdosta ehdotuksensa jättä- neiden kesken tehdään komission asiaa koskevassa pää- töksessä vahvistettujen perusteiden sekä 4,5 ja 6 artiklan kulloinkin sovellettavien osallistumista koskevien ehtojen perusteella. 3 JAKSO: SOPIMUKSET 11 artikla Yhteisön myöntämä rahoitusosuus ja tukikelpoiset kustannukset 1. Yhteisön myöntämä rahoitusosuus tarkoittaa viiden- nen puiteohjelman IV olevien määräysten mukaisesti epäsuoran TTK-toimen tukikelpoisten kustan- nusten korvaamista osittain tai kokonaan. liitteessä 2. Epäsuoraan TTK-toimeen liittyvät kustannukset ovat tukikelpoisia, jos ne ovat asianomaisen toimen kannalta välttämättömiä ja jos niistä määrätään sopimuksessa. Kustannukset oikeuttavat kohtuullisessa ajassa maksetta- vaan korvaukseen, jos määrä on todella käytetty ja viety kirjanpitoon tai verotusta koskeviin asiakirjoihin. Tiettyjä tapauksia varten olisi annettava myös ennakko- maksuja koskevia määräyksiä. 3. Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä kos- kevien hankkeiden sekä yhdistettyjen TTK esittelyhank- keiden yhteydessä tulevat tukikelpoiset lisäkustannukset kyseeseen silloin, kun osallistujan epäsuorassa TTK- toimessaan käyttämä kirjanpitojärjestelmä ei komission käsityksen mukaan anna mahdollisuutta määrittää riittä- vän tarkasti epäsuorasta TTK-toimesta aiheutuvien todel- listen kustannusten kokonaismäärää. b) muissa tapauksissa kiinteät määrät, jotka edellyttävät sen osoittamista, että sopimuksessa vahvistetut tavoit- teet on pyritty saavuttamaan mahdollisimman hyvin; ja c) erityishankkeissa muut kiinteämääräisiä ja yhdistet- tyjä maksuja sisältävät järjestelyt. 5. Viidennen puiteohjelman liitteessä IV esitettyihin tuki- kelpoisiin lisäkustannuksiin sisältyvät — tukikelpoiset lisäkustannukset, jotka aiheutuvat pel- kästä osallistumisesta epäsuoraan TTK-toimeen, — kiinteämääräinen osuus yleiskustannuksiin. 12 artikla Sopimukset 1. Kaikista epäsuoria TTK-toimia koskevista ehdotuk- sista, jotka valitaan jonkin 9 artiklassa mainitun menette- lyn mukaisesti, tehdään sopimus. 2. Sopimukset perustuvat komission yhdessä jäsenvalti- oiden kanssa laatimiin asianmukaisiin mallisopimuksiin, joissa on otettu tarvittaessa huomioon kyseeseen tulevat eri TTK-toiminnot. III LUKU TUTKIMUSTULOSTEN LEVITTÄMISTÄ JA HYÖDYNTÄMISTÄ KOSKEVAT SÄÄNNÖT 13 artikla Soveltamisala 4. Tukikelpoiset kokonaiskustannukset korvataan kysei- sen epäsuoran TTK-toimen tositteita vastaan. Tositteina olevien asiakirjojen on oltava riittävät Epäsuoraa TTK- tointa koskevaan ehdotukseen osallistuvien pyynnöstä yleiskustannukset voidaan kuitenkin yhteisymmärryksessä komission kanssa laskea kiinteäksi vahvistetun määrän perusteella. Epäsuoraa TTK-tointa koskevan ehdotukseen osallistu- vien pyynnöstä ja yhteisymmärryksessä komission kanssa sopimuksessa voi olla muita ehtoja seuraavasti: a) pienimuotoisissa hankkeissa työn arvioitujen kustan- nusten perusteella määrättyjä kiinteitä määriä; Viidettä puiteohjelmaa täytäntöön panevien erityisohjel- mien toteuttamiseksi — tutkimustulosten levittämistä ja hyödyntämistä koske- via sääntöjä sovelletaan niiden kansainvälisten sopi- musten mukaisesti, jotka on tehty yhteisön kanssa erityisesti perustamissopimuksen 130 m artiklan nojalla, — ja niissä on otettu täysin huomioon aikaisempi taito- tieto mukaan lukien asiaankuuluvat olemassa olevat teollis- ja tekijänoikeudet, tämän kuitenkaan vaikutta- matta 22 artiklassa määrättyjen yksityiskohtaisten soveltamissääntöjen tai 12 artiklassa tarkoitettujen sopimusten sisältöön. 19. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 262/57 14 artikla 17 artikla Tutkimustulosten levittämistä ja hyödyntämistä koskevien sääntöjen mukauttaminen Tiedon hyödyntäminen Epäsuorien TTK-toimien tuloksena saatuun tietoon liitty- vien tutkimustulosten levittämistä ja hyödyntämistä kos- kevat säännöt määräytyvät yleensä yhteisön rahoituso- suuden mukaan, jossa tarvittaessa on otettu huomioon kyseeseen tulevat eri TTK-toiminnot ja markkinoiden läheisyys. Yhteisö levittää tutkimustuloksia tai edistää niiden hyö- dyntämistä silloin, kun se on rahoittanut epäsuorat toi- met kokonaisuudessaan. 1. Yhteisö ja sopimuspuolet hyödyntävät hallussaan ole- vaa hyödynnettäväksi soveltuvaa tietoa tai varmistavat sen tehokkaan hyödyntämisen yhteisön etujen mukai- sesti. 2. Komissio varmistaa, että sopimuspuolet hyödyntävät tehokkaasti niille kuuluvaa hyödynnettäväksi soveltuvaa tietoa. Jos ne eivät sitä tee, sopimuspuolet tai tarvittaessa komission on tietyn ajan kuluttua huolehdittava kyseisen tiedon levittämisestä. 15 artikla Tietoa koskeva omistusoikeus 1. Suorien TTK-toimien yhteisön omaisuutta. tuloksena saatu tieto on 2. Epäsuorien TTK-toimien, joiden kustannuksista yh- teisön vastaa kokonaisuudessaan, tuloksena saatu tieto on yleensä yhteisön omaisuutta. Yhteistyötutkimushankkeiden tuloksena satu tieto on nii- den pk-yritysten omaisuutta, jotka ovat antaneet tutki- musongelman ratkaisun kolmannelle oikeussubjektille. Muiden epäsuorien TTK-toimien, joiden kustannuksista yhteisö ei vastaa kokonaisuudessaan, tuloksena saatu ja tieto on yleensä työn tehneiden sopimuspuolten tapauksen mukaan myös yhteisön omaisuutta 7 artiklan mukaisesti. Sopimuspuolet päättävät kyseisten teollis- ja tekijänoi- keuksien myöhemmästä siirtämisestä kolmansille osapuo- lille edellyttäen, että näille määrätään sopimusperusteinen velvollisuus täyttää oikeuksien levittämistä ja hyödyntä- mistä ja erityisesti yhteisön etuja koskevat velvoitteensa. 18 artikla Tiedon luovuttaminen sen hyödyntämistä varten 1. Suorien TTK-toimien tuloksena saatu tieto sekä sen hyödyntämisen kannalta tarpeelliset tiedot olisi yleensä luovutettava jäsenvaltioon tai assosioituneeseen valtioon sijoittautuneiden asianomaisten oikeussubjektien käyt- töön edellyttäen, että oikeussubjekti sitoutuu hyödyntä- mään tietoa tai varmistamaan, että tietoa hyödynnetään yhteisön etujen mukaisesti. Tiedonluovuttamiselle asete- taan asianmukaisia, erityisesti korvausten suorittamista koskevia ehtoja. 2. Mille tahansa sopimuspuolelle kuuluva, epäsuorien TTK-toimien tuloksena saatu tieto sekä sen hyödyntämi- sen kannalta tarpeelliset tiedot luovutetaan muiden samassa hankkeessa mukana olevien sopimuspuolten käyttöön edellyttäen, että kaikkien sopimuspuolten oikeutetut ja myös kaupalliset edut turvataan. Yksityiskohtaisissa järjestelyissä, jotka koskevat tiedon luovuttamista kolmansien osapuolten käyttöön sen hyö- dyntämistä varten, otetaan huomioon yhteisön edut sekä periaatteessa yhteisön rahoitusosuus, jossa tarvittaessa on otettu huomioon kyseeseen tulevat eri TTK-toiminnot ja markkinoiden läheisyys. 16 artikla Tiedon suojaaminen Teolliseen tai kaupalliseen käyttöön soveltuva tieto suoja- taan asianmukaisella tavalla ja asianmukaiseksi ajanjak- soksi ottaen erityisesti huomioon yhteisön ja sopimus- puolten edut ja noudattaen sopimuksen määräyksiä sekä soveltuvaa lainsäädäntöä tai sopimuksia. 3. Tällaisen tiedon luovuttamiselle voidaan asettaa asi- anmukaisia ehtoja. Luovuttamisen johdosta voidaan tehdä erityisesti yksinoikeutta koskevia erityissopimuksia voimassa olevien kilpailusääntöjen mukaisesti. Tällöin oikeuden luovuttaja ottaa huomioon ne rasitteet ja riskit, joita oikeuden saajalle aiheutuu tiedon käyttämiseen tar- vittavista investoinneista. C 262/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 8. 98 19 artikla Tiedon levittäminen 1. Komissio levittää suorien TTK-toimien tuloksena saa- tua ja levittämiseen soveltuva tietoa. Erityisesti otetaan huomioon a) tarve suojata teollis- ja tekijänoikeudet; b) tietojen luottamuksellisuus; c) nopeasta levittämisestä saatava hyöty esimerkiksi päällekkäisen tutkimuksen välttämiseksi. 2. Komissio varmistaa, että sopimuspuolet tai tarvitta- essa komissio itse levittää epäsuorien TTK-toimien tulok- sena saatua ja levittämiseen soveltuvaa tietoa asianmukai- silla foorumeilla (esim. tieteelliset julkaisut). Edellä a, b ja c alakohdassa esitetyn lisäksi epäsuorien toimienosalta otetaan erityisesti huomioon myös — sopimuspuolten oikeutetut ja myös kaupalliset edut, — periaatteessa yhteisön rahoitusosuus. 3. Jäsenvaltiot ja assosioituneet valtiot saavat pyynnöstä yleiseen järjestykseen liittyvistä syistä sekä erityistapauk- sissa käyttöönsä viipymättä poliittisen päätöksenteon kannalta hyödylliset tiedot 1 ja 2 kohdassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. Tätä koskevat yleiset vaatimukset esitetään asianomaisissa ehdotuspyynnöissä ja järjeste- lyissä sekä kaikki poikkeukset kyseisestä periaatteesta yksittäisten hankkeiden osalta sopimuksessa. 2. Teknologian käyttöönottosuunnitelmassa esitetään tiedon levittämistä ja hyödyntämistä koskevat ehdot aika- taulu mukaan lukien. Komissio hyväksyy suunnitelman ja arvioi sen sisällön ottamalla huomioon yhteisön ja sopi- muspuolen edut. 3. Sopimuspuolten on ilmoitettava komissiolle teknolo- gian käyttöönottosuunnitelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavat toimenpiteet. Niiden on perusteltava kaikki suunnitelmaan myöhemmin tehtävät olennaiset muutok- set. IV LUKU LOPPUMÄÄRÄYKSET 21 artikla Erityisohjelmiin mahdollisesti sisältyvät määräykset 1. Viidennen puiteohjelman täytäntöönpanemiseksi to- teutettavista erityisohjelmista tehdyillä neuvoston päätök- sillä voidaan täsmentää tai täydentää yritysten, tutkimus- keskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutki- mustulosten levittämistä ja hyödyntämistä koskevia sään- töjä. 2. Ensimmäinen kohta ei kuitenkaan koske 1 artiklassa esitettyjä määritelmiä eikä 6 artiklan 1 ja 4 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettuja koulutusapurahoja. 22 artiklan Yksityiskohtaiset soveltamissäännöt Edellä 4, 8, 11 ja 14—20 artiklan yksityiskohtaiset sovel- tamissäännöt annetaan ja niitä muutetaan tarvittaessa 23 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 20 artikla Teknologian käyttöönottosuunnitelma 23 artikla Yksityiskohtaisten soveltamissääntöjen laatimista koskeva menettely 1. Asianomaisen TTK-toimen luonteesta riippuen epä- suoriin TTK-toimiin osallistuvat sopimuspuolet laativat sitä koskevan teknologian käyttöönottosuunnitelman. Sen on oltava niiden suuntaviivojen mukainen, jotka esitetään levittämistä ja hyödyntämistä koskevassa suunnitelmassa, joka arvioidaan osana komissiolle esitettyä, epäsuoriin TTK-toimiin osallistumista koskevaa alkuperäistä ehdo- tusta. 1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsen- valtioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komis- sion edustaja. 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tar- vittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi aset- taa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan 19. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 262/59 perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuu- luvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan maini- tussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osal- listu äänestykseen. Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komission lausunnon mukaiset. 24 artikla Kertomukset 1. Vuosikertomuksessa, jonka komissio lähettää perusta- missopimuksen 130 p artiklan mukaisesti Euroopan par- lamentille ja neuvostolle, annetaan tiedot tämän päätök- sen täytäntöönpanosta. 2. Komissio antaa ennen viidennen puiteohjelman päät- tymistä neuvostolle kertomuksen tämän päätöksen sovel- tamisesta. 25 artikla Voimassaoloaika Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausun- non mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista toimenpi- teistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä. Tätä päätöstä sovelletaan viidennen puiteohjelman täy- täntöönpanemiseksi toteutettaviin suoriin ja epäsuoriin TTK-toimiin. Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Tehty. C 262/60 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 19. 8. 98 NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO Komissio toimitti 16. joulukuuta 1997 ehdotuksensa neuvoston päätökseksi yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevista säännöistä Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevan viidennen puiteohjelman (1998—2002) täytäntöönpanoa varten. Kyseinen ehdotus perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 j artiklaan (1). Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ehdotuksesta 28. toukokuuta 1998 (2). II NEUVOSTON YHTEINEN KANTA Neuvosto vahvisti määräenemmistöllä yhteisen kantansa Euroopan yhteisön sääntöjä koskevasta ehdotuksesta 10 päivänä heinäkuuta 1998 (3). 1. Neuvoston yhteisessä kannassa noudatetaan pääasiassa komission alkuperäistä ehdo- tusta. Yhteinen kanta eroaa siitä ainoastaan joidenkin asioiden osalta. a) Tärkein muutos koskee 1 artiklassa olevaa pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) määritelmää. Tässä yhteydessä neuvosto on halunnut rajoittaa määri- telmän koskemaan oikeussubjekteja, joiden palveluksessa on vähemmän kuin 250 työntekijää (kokoaikaisiksi muutettuina); joiden vuosiliikevaihto on enintään 40 miljoonaa ecua ja/tai vuositaseen loppusumma on enintään 27 miljoonaa ecua; ja jotka ovat riippumattomia. Tämä määritelmä on yhdenmukainen pienten ja keski- suurten yritysten määritelmästä 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetun komission suosituksen 96/280/EY (4) kanssa, jota komissio on sitoutunut soveltamaan kaikkiin hallinnoimiinsa ohjelmiin 31 päivästä joulukuuta 1997 alkaen. Tämän osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevia sääntöjä koskevan päätöksen osalta komissio on kuitenkin ehdottanut omasta suosituksestaan poikkeamista ja 500 työntekijän rajan soveltamista ’tutkimusyhteistyöhankkeiden’ ja ’esiselvitysapura- hojen’ osalta. Neuvoston perustelut pk-yritysten rajoittamiseksi vähemmän kuin 250 työntekijää työllistäviin yrityksiin kaikkien epäsuorien TTK-toimien osalta ovat seuraavat: i) katsottiin, että tarvitaan yksi yhdenmukainen määritelmä eikä komission ehdottamaa kaksoismääritelmää; ii) poikkeaminen 3 päivänä huhtikuuta 1996 annetusta komission suosituksesta tässä erityistapauksessa saattaisi muodostaa ennakkotapauksen tuleville poik- keuksille; (1) Komissio toimitti samanaikaisesti myös Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 7 artik- laan perustuvan ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen puiteohjelman (1998—2002) täytäntöönpanosta yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallis- tumista koskevien sääntöjen osalta. (2) EYVL C 195, 22. 6. 1998. (3) 22. kesäkuuta 1998 pitämässään istunnossa neuvosto hyväksyi myös Euroopan atomienergiayhteisön tutkimusta ja koulutusta koskevan puiteohjelman osallistumista koskevien sääntöjen tekstin edellyttäen, että päätös hyväksytään lopullisesti samaan aikaan Euroopan yhteisön sääntöjen kanssa. Kyseinen teksti toimitetaan Euroopan parlamentille tiedoksi. (4) EYVL L 107, 30. 4. 1996, s. 4. 19. 8. 98 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 262/61 iii) ’tutkimusyhteistyöhankkeet’ ja ’esiselvitysapurahat’ ovat ainoat yksinomaan pk-yrityksille avoimet toiminnat; koska molemmat ovat melko pienimutoisia, vaikuttaa aiheettomalta laajentaa nämä toiminnat koskemaan suurempaa mää- rää yrityksiä. b) Yhteisessä kannassa muutetaan myös assosioituneiden valtioiden ja muiden yhteisön ulkopuolisten valtioiden oikeussubjektien osallistumista koskevia sääntöjä (5 ja 6 artikla), jotta ne olisivat yhdenmukaiset EY:n viidettä puiteohjelmaa koskevan neuvoston yhteisen kannan kanssa (1). c) Lopuksi 19 artiklan on lisätty säännöksiä, jotta jäsenvaltiot saisivat helpommin käyttöönsä poliittisen päätöksenteon kannalta hyödylliset tiedot. Komissio hyväksyi 22. kesäkuuta 1998 pidetyssä neuvoston istunnossa nämä ehdotuk- seensa tehdyt muutokset. Lisäksi on tehty joitakin sanamuodon muutoksia tekstin selventämiseksi. 2. Neuvosto on sisällyttänyt yhteiseen kantaansa muutetussa muodossa tai sisällön osalta kolme viidestätoista Euroopan parlamentin ehdottamasta tarkistuksesta (n:ot 6, 9 ja 10) (2). Lisäksi joidenkin tarkistusten (n:ot 13, 16, 17 ja 18) katsottiin jo sisältyvän epäsuorasti komission ehdotukseen (sellaisena kuin se on neuvoston muuttamana) (3). Seuraavien tarkistusten mukaan ottamista ei kuitenkaan pidetty aiheellisena (perustelu ohessa): — n:o 3 (pk-yritysten muodostama ryhmä ja yksi suuri yritys): ei ole syytä poiketa yleisistä säännöistä; pk-yritysten osalta on jo olemassa erityistoimenpiteitä, — n:ot 4 ja 5 (erityissäännökset, jotka koskevat innovatiivisia hankkeita nopeasti muuttuvilla markkinoilla): — n:o 4: tarpeeton, sillä Euroopan parlamentin tarkoittama sääntö ei ole sovellet- tavissa, — n:o 5: liian yksityiskohtainen, soveltuu paremmin sopimuksiin, — n:o 8 a) (yhteenliittymän osapuolet voivat neuvotella keskenään valmisteluvaiheen aikana): ei ole asianmukainen säädöstekstissä, vaikka voi tapahtua käytännössä, — n:o 8 b) (komissio peruuttaa hyväksyntänsä, jos sopimusta ei allekirjoiteta neljän kuukauden kuluessa): vaikea soveltaa käytännössä ja liian jyrkkä; yksittäisissä tapauksissa tarvitaan joustavuutta, — n:o 11 (sopimusten sisältö): liian yksityiskohtainen — n:o 12 (niistä epäsuorista TTK-toimista seurauksena olevan tietämyksen omistusoi- keus, joiden kustannuksista yhteisö vastaa 50 prosenttiin asti): vaikea soveltaa käytännössä; saattaa estää sopimuspuolia osallistumasta — n:ot 14 ja 15 (taloudellisten etujen suojaaminen ja petosten torjunta): vaikka neuvosto hyväksyy näiden tarkistusten pohjana olevat periaatteet, sen mielestä ne eivät sovi osallistumista ja tutkimustulosten levittämistä koskevien sääntöjen yhteyteen. (1) EYVL C 178, 10. 6. 1998, s. 49. (2) Kyseiset kolme tarkistusta on sisällytetty myös Euratomin sääntöihin. (3) Palautetaan mieleen, että komissio hylkäsi kaikki muut tarkistukset paitsi tarkistukset n:o 6 ja 10


title: Sklep Sveta z dne 29. junija 1998 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem o spremembi in podaljšanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Socialistično republiko Vietnam o trgovini s tekstilnimi izdelki in oblačili

eurovoc_concepts:
Vietnam
agreement (EU)
clothing
quantitative restriction
textile product
trade agreement (EU)

text: 11/Zv. 30 SL Uradni list Evropske unije 63 31998D0669 L 319/1 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 27. 11. 1998 SKLEP SVETA z dne 29. junija 1998 o sklenitvi Sporazuma v obliki izmenjave pisem o spremembi in podaljšanju Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Socialistično republiko Vietnam o trgovini s tekstilnimi izdelki in oblačili (98/669/ES) SVET EVROPSKE UNIJE JE ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 113, v povezavi s členom 228(2), prvi stavek, Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije, ker je Komisija v imenu Evropske skupnosti s pogajanji uskladila Sporazum v obliki izmenjave pisem o spremembi in podaljšanju obstoječega Sporazuma med Evropsko skupnostjo in Sociali- stično republiko Vietnam o trgovini s tekstilnimi izdelki in obla- čili (1); ker se je v skladu s Sklepom Sveta 98/136/ES (2) ta sporazum začasno uporabljal od 1. januarja 1998 do dokončanja postop- kov, potrebnih za njegovo sklenitev; ker je treba Sporazum odobriti, skupnostjo in Socialistično republiko Vietnam o trgovini s tekstilnimi izdelki in oblačili. Besedilo Sporazuma je priloženo k temu sklepu. Člen 2 Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebe, pooblaščene za podpis Sporazuma, ki zavezuje Skupnost. Člen 3 Ta sklep se objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti. SKLENIL: V Luxembourgu, 29. junija 1998 Člen 1 V imenu Skupnosti se odobri Sporazum v obliki izmenjave pisem in podaljšanju Sporazuma med Evropsko o spremembi Za Svet Predsednik R. COOK (1) Sklep Sveta 96/477/ES (UL L 199, 8. 8. 1996, str. 1). (2) UL L 41, 13. 2. 1998, str. 12


title: 98/504/EG: Rådets beslut av den 29 juni 1998 om ingående av interimsavtalet om handel och handelsrelaterade frågor mellan Europeiska gemenskapen, å ena sidan, och Mexikos förenta stater, å andra sidan

eurovoc_concepts:
European Community
Mexico
interim agreement (EU)
trade agreement

text: L 226/24 ‹ SV ‹ Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 8. 98 II (R(cid:132)ttsakter vilkas publicering inte (cid:132)r obligatorisk) R(cid:143)DET R(cid:143)DETS BESLUT av den 29 juni 1998 om ing(cid:134)ende av interimsavtalet om handel och handelsrelaterade fr(cid:134)gor mellan Europeiska gemenskapen, (cid:134) ena sidan, och Mexikos f(cid:148)renta stater, (cid:134) andra sidan (98/504/EG) UNIONENS R(cid:143)D HAR BESLUTAT Texterna bifogas detta beslut. EUROPEISKA F(cid:153)LJANDE med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, s(cid:132)rskilt artiklarna 57. 2 sista menin- j(cid:132)mf(cid:148)rda med artikel 228. 2 f(cid:148)rsta gen, 66 och 113, meningen och 228. 3 andra stycket i detta, med beaktande av kommissionens f(cid:148)rslag (1), med beaktande av Europaparlamentets samtycke (2), och av f(cid:148)ljande sk(cid:132)l: I avvaktan p(cid:134) att avtalet om ekonomiskt partnerskap, poli- tisk samordning och samarbete som undertecknades i Bryssel den 8 december 1997 tr(cid:132)der i kraft, b(cid:148)r inte- rimsavtalet om handel och handelsrelaterade fr(cid:134)gor mellan Europeiska gemenskapen, sidan, och Mexikos f(cid:148)renta stater, (cid:134) andra sidan, som undertecknades den 8 december 1997, godk(cid:132)nnas. (cid:134) ena Artikel 2 R(cid:134)dets ordf(cid:148)rande skall p(cid:134) Europeiska gemenskapens v(cid:132)gnar g(cid:148)ra den anm(cid:132)lan som avses i artikel 19 i avtalet. Artikel 3 1. Den st(cid:134)ndpunkt som gemenskapen skall inta i det gemensamma r(cid:134)d och den gemensamma kommitt(cid:130) som inr(cid:132)ttas genom avtalet skall fastst(cid:132)llas av r(cid:134)det p(cid:134) f(cid:148)rslag av kommissionen i enlighet med motsvarande best(cid:132)m- melser i F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Europeiska gemen- skapen. R(cid:134)dets ordf(cid:148)rande skall i enlighet med artikel 8 i 2. avtalet ut(cid:148)va ordf(cid:148)randeskapet i gemensamma r(cid:134)det och framl(cid:132)gga gemenskapens I enlighet med artikel 10 i avtalet skall en f(cid:148)retr(cid:132)dare f(cid:148)r kommissionen, bitr(cid:132)dd av representanter f(cid:148)r medlemsstaterna, ut(cid:148)va ordf(cid:148)randeskapet i den gemensamma kommitt(cid:130)n och d(cid:132)r framl(cid:132)gga gemenskapens st(cid:134)ndprodukt. st(cid:134)ndpunkt. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 4 Artikel 1 Detta beslut skall offentligg(cid:148)rs i Europeiska gemenska- pernas officiella tidning. Interimsavtalet om handel och handelsrelaterade fr(cid:134)gor mellan Europeiska gemenskapen, sidan, och Mexikos f(cid:148)renta stater, (cid:134) andra sidan, tillsammans med de tillsammans f(cid:148)rklaringar kommissionen ensidigt eller med den andra parten har avgivit, godk(cid:132)nns h(cid:132)rmed p(cid:134) Europeiska gemenskapens v(cid:132)gnar. (cid:134) ena Utf(cid:132)rdat i Luxemburg den 29 juni 1998. P(cid:134) r(cid:134)dets v(cid:132)gnar R. COOK Ordf(cid:148)rande (1) EGT C 356, 22. 11. 1997, s. 28. (2) EGT C 167, 1. 6. 1998