title: 98/378/EG: Kommissionens beslut av den 12 juni 1998 om avslutande av ett förfarande avseende utjämningstullar rörande import av polyesterfibrer och polyestergarn med ursprung i Turkiet [delgivet med nr K(1998) 1599]

text: L 168/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 6. 98 KOMMISSIONENS BESLUT av den 12 juni 1998 om avslutande av ett f(cid:148)rfarande avseende utj(cid:132)mningstullar r(cid:148)rande import av polyesterfibrer och polyestergarn med ursprung i Turkiet [delgivet med nr K(1998) 1599] (98/378/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT F(cid:153)LJANDE samt de uppgifter som ett antal turkiska export(cid:148)rer l(cid:132)mnade 1992 och 1995. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import fr(cid:134)n l(cid:132)nder som inte (cid:132)r medlemmar i Europeiska gemen- skapen (1), s(cid:132)rskilt artikel 14. 2 i denna, efter samr(cid:134)d med r(cid:134)dgivande kommitt(cid:130)n, och med beaktande av f(cid:148)ljande: A. TIDIGARE F(cid:153)RFARANDE (1) Till f(cid:148)ljd av ett klagom(cid:134)l som ingavs av CIRFS (International Rayon & Synthetic Fibres Com- mittee) inledde kommissionen den 9 februari 1989 ett antisubventionsf(cid:148)rfarande r(cid:148)rande import av polyesterfibrer och polyestergarn fr(cid:134)n Turkiet (2). En provisorisk utj(cid:132)mningstull inf(cid:148)rdes d(cid:132)refter den 31 maj 1991 (3). Efter det att unders(cid:148)kningen hade avslutats, under vilken bevis f(cid:148)r skadlig subventio- nering konstaterats, erbj(cid:148)d den turkiska regeringen ett (cid:134)tagande enligt vilket i) det viktigaste exportsub- ventionssystemet f(cid:148)retagsskatt) gradvis skulle avvecklas, och ii) varken nya subven- tioner eller kompensation till de ber(cid:148)rda tillver- karna eller export(cid:148)rerna f(cid:148)r (cid:134)tagandet att avveckla detta system skulle beviljas. Kommissionen godtog (cid:134)tagandet genom beslut 91/511/EEG (4) och inf(cid:148)rde ingen slutgiltig utj(cid:132)mningstull. Provisoriska tullar togs slutgiltigt ut genom r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EEG) nr 2834/91 (5). (befrielse fr(cid:134)n De turkiska myndigheterna har sedan 1991 regel- bundet rapporterat om de f(cid:148)rpliktelser som ing(cid:134)r i (cid:134)tagandet och l(cid:132)mnat st(cid:148)djande dokumentation. Kommissionen har kontrollerat dessa uppgifter (2) (3) (4) B. INTERIMS(cid:153)VERSYN Ett tillk(cid:132)nnagivande om att giltighetstiden f(cid:148)r de g(cid:132)llande (cid:134)tg(cid:132)rderna (dvs. (cid:134)tagandet) snart skulle l(cid:148)pa ut offentliggjordes i den 20 april 1996 i Euro- peiska gemenskapernas officiella tidning (6). Den 24 juni 1996 ingav den klagande, CIRFS, en beg(cid:132)ran om (cid:148)versyn vid giltighetstidens i enlighet med best(cid:132)mmelserna i artikel 13. 5 i r(cid:134)dets f(cid:148)rordning (EG) nr 3284/94 (7). I beg(cid:132)ran om en (cid:148)versyn h(cid:132)vdades det att subventioneringen och skadan sannolikt skulle best(cid:134) eller (cid:134)terkomma om (cid:134)tg(cid:132)rderna upph(cid:148)rde att g(cid:132)lla. slut Kommissionen ans(cid:134)g att de klagande hade framlagt tillr(cid:132)ckliga bevis f(cid:148)r att motivera att en interims- (cid:148)versyn inleddes i enlighet med artikel 13. 3 i f(cid:148)rordning (EG) nr 3284/94. Med tanke p(cid:134) de g(cid:132)llande (cid:134)tg(cid:132)rdernas natur beslutade kommissionen p(cid:134) eget initiativ att inleda en interims(cid:148)versyn i enlighet med artikel 13. 6 i denna f(cid:148)rordning. Ett tillk(cid:132)nnagivande om inledande av en (cid:148)versyn av utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rderna offentliggjordes d(cid:132)rf(cid:148)r den 21 september 1996 (8). Betr(cid:132)ffande inledandet av en s(cid:134)dan unders(cid:148)kning f(cid:148)renligt med och fr(cid:134)gan om huruvida det (cid:132)r best(cid:132)mmelserna i avtalet om tullunionen mellan EG och Turkiet m(cid:134)ste det p(cid:134)pekas att s(cid:134) l(cid:132)nge Turkiet inte har genomf(cid:148)rt best(cid:132)mmelserna om konkurrens, kontroll av statligt st(cid:148)d och andra rele- vanta delar av gemenskapens regelverk som r(cid:148)r den inre marknaden, utesluter inte avtalet om tull- unionen att den ena parten anv(cid:132)nder handelspoli- tiska skydds(cid:134)tg(cid:132)rder i sina f(cid:148)rbindelser med den (1) EGT L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) EGT C 33, 9. 2. 1989, s. 7. (3) EGT L 137, 31. 5. 1991, s. 8. (4) EGT L 272, 28. 9. 1991, s. 92. (5) EGT L 272, 28. 9. 1991, s. 3. (6) EGT C 116, 20. 4. 1996, s. 7. (7) EGT L 349, 31. 12. 1994, s. 22 (ersatt av f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97). (8) EGT C 276, 21. 9. 1996, s. 5. 13. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 168/47 (5) (6) andra parten. I avtalet om tullunionen fastst(cid:132)lls att Turkiet inom tv(cid:134) (cid:134)r efter det att avtalet om en tullunion tr(cid:132)tt i kraft, dvs. den 31 december 1997, skall fatta alla beslut som kr(cid:132)vs f(cid:148)r att uppfylla detta krav. I avvaktan p(cid:134) bekr(cid:132)ftelse att dessa (cid:134)tg(cid:132)rder har vidtagits kan utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder som ett led i detta f(cid:148)rfarande inf(cid:148)ras, om s(cid:134) anses n(cid:148)dv(cid:132)ndigt. Subventionsunders(cid:148)kningen omfattade perioden fr(cid:134)n och med den 1 januari 1995 till och med den 31 december 1995 (nedan kallad unders(cid:148)kningspe- rioden). Kommissionen s(cid:132)nde fr(cid:134)geformul(cid:132)r till alla parter som den visste var ber(cid:148)rda. Kommissionens fr(cid:134)ge- formul(cid:132)r besvarades av (cid:134)tta tillverkare i gemen- skapen, de turkiska offentliga myndigheterna, nio exporterande tillverkare och en import(cid:148)r. Kommis- sionen inh(cid:132)mtade och kontrollerade alla uppgifter som den bed(cid:148)mde n(cid:148)dv(cid:132)ndiga f(cid:148)r avg(cid:148)randet och utf(cid:148)rde kontrollbes(cid:148)k vid olika turkiska ministerier och institutioner samt hos de f(cid:148)retag som anges nedan. a) Tillverkare i gemenskapen (cid:190) Hoechst Trevira GmbH & Co. KG, Frank- furt am Main, Tyskland (7) (cid:190) Montefibre SpA, Milano, Italien (cid:190) Nurel SA, Barcelona, Spanien (cid:190) La Seda de Barcelona SA, Barcelona, Spanien (cid:190) Catalana de Polimers SL, Barcelona, Spanien (cid:190) Wellman International Ltd, Co. Meath, Irland (cid:190) Unifi Textured Yarns Europe Ltd, Co. Donegal, Irland Tergal Fibres Gauchy, Frankrike, bes(cid:148)ktes inte. SA (Rh(cid:147)ne-Poulencgruppen), Dessa f(cid:148)retag svarar f(cid:148)r cirka 80 % av gemen- skapens som omfattas av unders(cid:148)kningen. tillverkning av de produkter b) Turkiska offentliga myndigheter, ministerier och institutioner (cid:190) Utrikeshandelsavdelningen i premi(cid:132)rminis- terns kansli (cid:190) Centralbanken (cid:190) Tullverket (cid:190) T(cid:129)rk Eximbank (cid:190) Skatteavdelningen i premi(cid:132)rministerns kansli (cid:190) Finansministeriet c) Tillverkare och export(cid:148)rer i Turkiet (cid:190) SASA Artificial and Synthetic Fibres Inc. , Adana (cid:190) S(cid:148)nmez Filament Sentetik Iplik ve Elvaf Sanayii AS, Bursa (cid:190) Korteks Mensucat Sanayi ve Ticaret AS, Bursa (cid:190) Sifas Sentetik Iplik Farikalari AS, Bursa (ing(cid:134)r i Nergisgruppen) (cid:190) Polylen Sentetik Iplik Sanayii AS, Bursa (ing(cid:134)r i Nergisgruppen) (cid:190) Nergis Tekstil Sanayi ve Ticaret AS, Bursa (ing(cid:134)r i Nergisgruppen) (cid:190) Nergis Holding AS, Bursa (ing(cid:134)r i Nergis- gruppen) (cid:190) Polyteks Tekstil Sanayi Arastirma ve Egitim AS, Bursa Sancak T(cid:129)l Sanayi AS, Istanbul, f(cid:148)rklarade att det under unders(cid:148)kningsperioden inte expor- terat till Europeiska unionen. Dessa f(cid:148)retag utg(cid:148)r alla k(cid:132)nda tillverkare av den produkt som omfattas av unders(cid:148)kningen i Turkiet. d) Import(cid:148)rer i gemenskapen EXSA (UK) Ltd. , Leeds, F(cid:148)renade kungariket. Detta f(cid:148)retag bes(cid:148)ktes inte. P(cid:134) grund av att de insamlade uppgifterna var s(cid:134) omfattande och komplicerade har denna unders(cid:148)k- ning (cid:148)verskridit den normala tidsramen f(cid:148)r en interims(cid:148)versyn. Med anledning av att reglerna f(cid:148)r statligt st(cid:148)d i Turkiet under senare (cid:134)r kraftigt har (cid:132)ndrats, ans(cid:134)gs det n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att g(cid:148)ra en omfat- tande ny unders(cid:148)kning av de olika systemen. C. PRODUKTER SOM OMFATTAS AV UNDER- S(cid:153)KNINGEN OCH LIKADAN PRODUKT 1. Produkter som omfattas av unders(cid:148)k- ningen (8) De produkter som omfattas av unders(cid:148)kningen (cid:132)r f(cid:148)ljande: (cid:190) Delvis orienterat filamentgarn av polyester som omfattas av KN-nummer 5402 42 00. (cid:190) Texturerat omfattas 5402 33 90. filamentgarn av polyester som av KN-nummer 5402 33 10 och (cid:190) Stapelfiber av polyester som omfattas av KN- nummer 5503 20 00. (cid:190) Enkelt garn av polyester som omfattas av KN- nummer 5402 43 10, 5402 43 90, 5402 52 10, 5402 52 90, 5402 62 10 och 5402 62 90. Polyesterfibrer och polyestergarn har ett brett anv(cid:132)ndningsomr(cid:134)de och kan anv(cid:132)ndas ensamt eller blandat med andra produkter, t. ex. bomull f(cid:148)r tillverkning av bekl(cid:132)dnadsvaror, sovplagg, gardin- material och mattor. Polyesterfibrer kan ocks(cid:134) anv(cid:132)ndas till fyllnadsmaterial i vadderade jackor, huvudkuddar, prydnadskuddar, etc. L 168/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 6. 98 2. Likadan produkt I) Statligt exportst(cid:148)d (9) (10) I f(cid:148)rordning (EEG) nr 2834/91 fastst(cid:132)lldes det att gemenskapen ans(cid:134)gs tillverka en likadan produkt som den importerade subventionerade produkten. Ingen av de ber(cid:148)rda parterna i denna interimsun- ders(cid:148)kning gav n(cid:134)gra ytterligare synpunkter p(cid:134) fr(cid:134)gan om den ”likadana produkten”. Det fastst(cid:132)lls d(cid:132)rf(cid:148)r att produkten i fr(cid:134)ga, dvs. den som expor- teras fr(cid:134)n Turkiet till gemenskapen, (cid:132)r en likadan produkt som den som tillverkas av gemenskapsin- dustrin i enlighet med artikel 1. 5 i f(cid:148)rordning (EG) nr 2026/97 (nedan kallad grundf(cid:148)rordningen). (12) Det uttalada m(cid:134)let f(cid:148)r Turkiets strategi f(cid:148)r att fr(cid:132)mja export (cid:132)r att st(cid:132)rka den turkiska industrins exportpotential i enlighet med de m(cid:134)l och rikt- linjer som fastst(cid:132)lls i regeringens fem(cid:134)riga utveck- lingsplaner. Dessa stimulans(cid:134)tg(cid:132)rder syftar till att undanr(cid:148)ja de negativa effekterna av den h(cid:148)ga inhemska inflationen och kompensera f(cid:148)r sv(cid:134)righe- terna att f(cid:134) finansiering samt f(cid:148)r de h(cid:148)ga finansie- ringskostnaderna. D. SUBVENTIONER (13) Det viktigaste instrumentet f(cid:148)r bland annat expor- trelaterat st(cid:148)d (cid:132)r dekret 94/6401 vilket tr(cid:132)dde i kraft den 1 januari 1995 och inneh(cid:134)ller best(cid:132)mmelser f(cid:148)r f(cid:148)ljande (cid:134)tg(cid:132)rder: 1. Inledning (cid:190) St(cid:148)d till forsknings- och utvecklingsprogram. P(cid:134) grundval av uppgifterna i klagom(cid:134)let och svaren fr(cid:134)geformul(cid:132)r gick kommis- p(cid:134) kommissionens sionen igenom ett stort antal subventionssystem. Dessa system (cid:132)r inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigtvis samma som de som gicks igenom i den ursprungliga unders(cid:148)k- ningen. I slutet av 1994 inf(cid:148)rde Turkiet nya system f(cid:148)r statligt st(cid:148)d (delvis i syfte att harmonisera lagstiftningen om statligt st(cid:148)d med EU:s lagstift- ning om statligt st(cid:148)d i enlighet med best(cid:132)mmel- serna i avtalet om tullunionen) vilka inneh(cid:134)ller best(cid:132)mmelser om stimulans(cid:134)tg(cid:132)rder b(cid:134)de f(cid:148)r den inhemska marknaden och marknaden f(cid:148)r export och vilka (cid:132)ndrar eller ers(cid:132)tter de gamla systemen. Dessutom skedde stora f(cid:148)r(cid:132)ndringar p(cid:134) det interna- tionella planet. 1995 tr(cid:132)dde V(cid:132)rldshandelsorganisa- tionens (WTO) avtal om subventioner och utj(cid:132)m- nings(cid:134)tg(cid:132)rder i kraft och en ny grundf(cid:148)rordning antogs i slutet av 1994 med anledning av den nya definitionen av subventioner (9). Mot bakgrund av ovanst(cid:134)ende gjorde kommissionen en ny unders(cid:148)k- ning av alla relevanta subventionssystem i Turkiet. (cid:190) St(cid:148)d till kostnader f(cid:148)r milj(cid:148). (cid:190) St(cid:148)d till marknadsunders(cid:148)kningar. (cid:190) St(cid:148)d till deltagande i m(cid:132)ssor och utst(cid:132)llningar utomlands. (cid:190) St(cid:148)d till deltagande i inhemska m(cid:132)ssor av inter- nationell karakt(cid:132)r. (cid:190) St(cid:148)d till marknadsf(cid:148)ring utomlands. (14) Kommissionen konstaterade att inga tillverkare av den produkt som omfattas av unders(cid:148)kningen under unders(cid:148)kningsperioden hade f(cid:134)tt st(cid:148)d enligt de (cid:134)tg(cid:132)rder som avses i dekret 94/6401. Det fanns d(cid:132)rf(cid:148)r inget behov att unders(cid:148)ka huruvida n(cid:134)gon av (cid:134)tg(cid:132)rderna innebar beviljande av utj(cid:132)mningsbara subventioner. II) Befrielse fr(cid:134)n f(cid:148)retagsbeskattning 2. Exportst(cid:148)dformer (15) (11) Kommissionen unders(cid:148)kte f(cid:148)ljande fem export- st(cid:148)dformer vilka n(cid:132)rmare beskrivs nedan: I. Statligt exportst(cid:148)d. II. Befrielse fr(cid:134)n f(cid:148)retagsbeskattning. III. Exportkrediter. IV. Elektricitetsbidrag. V. Transportbidrag. (9) Jfr fotnot 7. I den turkiska regeringens (cid:134)tagande som godtogs av kommissionen 1991 (se punkt 1 ovan) (cid:134)tar den sig s(cid:132)rskilt att gradvis avskaffa denna st(cid:148)dform med befrielse fr(cid:134)n f(cid:148)retagsbeskattning. Enligt denna st(cid:148)dform medgavs en viss procent av tilverkningsf(cid:148)retagens exportinkomster. skattebefrielse f(cid:148)r I (cid:148)verensst(cid:132)mmelse med den turkiska regeringens (cid:134)tagande s(cid:132)nktes procentsatsen f(cid:148)r skattebefrielsen gradvis fr(cid:134)n 20 % 1991 till 5 % 1993. St(cid:148)dformen avskaffades slutligen 1993 genom artikel 30 i dekret 21804 av den 25 december 1993. Bevis har framlagts f(cid:148)r detta. Kommissionen kontrollerade ocks(cid:134) att inga tillverkare som omfattades av under- s(cid:148)kningen under unders(cid:148)kningsperioden medgavs skattebefrielse enligt denna st(cid:148)dform. 13. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 168/49 III) Exportkrediter (16) T(cid:129)rk Eximbank (nedan kallad Eximbank) (cid:132)r den enda officiella institutionen f(cid:148)r exportkrediter i Turkiet. Den (cid:132)r ett statligt organ som grundades 1987 f(cid:148)r att t(cid:132)cka export(cid:148)rers och utl(cid:132)ndska f(cid:148)re- tags finansieringsbehov. Eximbank tillhandah(cid:134)ller specifika finansiella tj(cid:132)nster genom f(cid:148)ljande kredit-, f(cid:148)rs(cid:132)krings- och borgensprogram: a) P r o g r a m f (cid:148) r e x p o r t k r e d i t e r f (cid:148) r e l e v e - r a n s Program f(cid:148)r exportkrediter f(cid:148)re leverans (cid:132)r en m(cid:148)jlighet till kortsiktiga krediter som Eximbank via aff(cid:132)rsbanker erbjuder alla exportorienterade f(cid:148)retag. Ans(cid:148)kningar st(cid:132)lls till Eximbank men krediterna betalas ut av en aff(cid:132)rsbank. Den sammanlagda r(cid:132)ntesatsen p(cid:134) dessa typer av krediter (cid:132)r i allm(cid:132)nhet mer f(cid:148)rm(cid:134)nlig (cid:132)n aff(cid:132)rs- bankernas r(cid:132)ntesatser f(cid:148)r kortfristiga krediter. Dessa krediter utg(cid:148)r en subvention eftersom de innefattar ett statligt finansiellt bidrag vilket inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n eftersom r(cid:132)ntesatsen (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n den som g(cid:132)ller f(cid:148)r likv(cid:132)rdiga kommersiella l(cid:134)n. Subventionen g(cid:132)ller bara f(cid:148)r exporttransak- tioner och det r(cid:148)r sig d(cid:132)rf(cid:148)r om en exportsub- vention. motsvarande v(cid:132)rde i turkiska lira) och expor- t(cid:148)ren betalar tillbaka i den utl(cid:132)ndska valutan i fr(cid:134)ga. R(cid:132)ntesatserna (cid:132)r avsev(cid:132)rt l(cid:132)gre (cid:132)n de som g(cid:132)ller enligt programmet f(cid:148)r exportkrediter f(cid:148)re r(cid:132)ntesatsen som leverans. Den samanlagda betalas f(cid:148)r dessa typer av krediter (cid:132)r i allm(cid:132)nhet mer f(cid:148)rm(cid:134)nlig (cid:132)n aff(cid:132)rsbankernas r(cid:132)ntesatser f(cid:148)r kortsiktiga l(cid:134)n. Dessa krediter utg(cid:148)r en subvention eftersom de innefattar ett statligt finansiellt bidrag vilket inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n eftersom r(cid:132)ntesatsen (cid:132)r l(cid:132)gre (cid:132)n den som g(cid:132)ller f(cid:148)r likv(cid:132)rdiga kommersiella l(cid:134)n. Subventionen g(cid:132)ller bara f(cid:148)r exporttransak- tioner och det r(cid:148)r sig d(cid:132)rf(cid:148)r om en exportsub- vention. Ett antal under unders(cid:148)kningsperioden. tillverkare utnyttjade detta system e) K r e d i t p r o g r a m i u t l (cid:132) n d s k v a l u t a p (cid:134) g r u n d v a l a v t i d i g a r e r e s u l t a t Genom detta program tillhandah(cid:134)lls kortsiktiga krediter till export(cid:148)rer utan n(cid:134)gon f(cid:148)rmedling genom aff(cid:132)rsbanker. Inga av de ber(cid:148)rda tillver- karna erh(cid:148)ll s(cid:134)dana krediter under unders(cid:148)k- ningsperioden Ett antal under unders(cid:148)kningsperioden. tillverkare utnyttjade detta system f) P r o g r a m f (cid:148) r f (cid:148) r s (cid:132) k r i n g a v k o r t s i k t i g a e x p o r t k r e d i t e r b) E x p o r t k r e d i t p r o g r a m f (cid:148) r e n b e s t (cid:132) m d m a r k n a d st(cid:148)d till Detta program innebar export av textilprodukter l(cid:132)nder utanf(cid:148)r Europeiska Unionen (t. ex. NAFTA, Japan och Sydafrika). Det avskaffades i januari 1996. finansiellt till c) E x p o r t k r e d i t p r o g r a m f (cid:148) r s m (cid:134) o c h m e d e l s t o r a f (cid:148) r e t a g Genom detta program erbjuds kortsiktiga krediter till f(cid:148)retag med h(cid:148)gst 150 anst(cid:132)llda. P(cid:134)grund av deras storlek beviljades inga av de tillverkare som omfattades av unders(cid:148)kningen s(cid:134)dana krediter. d) K r e d i t p r o g r a m i u t l (cid:132) n d s k v a l u t a Detta (cid:132)r en m(cid:148)jlighet att f(cid:134) kortsiktiga krediter, liknande dem som ges enligt programmet f(cid:148)r exportkrediter f(cid:148)re leverans, en kreditm(cid:148)jlighet som Eximbank via aff(cid:132)rsbanker st(cid:132)ller till f(cid:148)rfo- f(cid:148)retag. gande Krediten beviljas p(cid:134) grundval av v(cid:132)rdet av exporttransaktionerna uttryckt i utl(cid:132)ndsk valuta (krediten betalas i praktitken ut till export(cid:148)ren i exportorienterade alla f(cid:148)r Enligt detta program f(cid:148)rs(cid:132)kras p(cid:134) f(cid:148)rm(cid:134)nliga villkor en export(cid:148)rs samtliga leveranser som skall ske inom ett (cid:134)r. Export(cid:148)rerna betalar direkt till Eximbank en premie som varierar beroende p(cid:134) till vilket land man exporterar. Fram till 1995 var en s(cid:134)dan f(cid:148)rs(cid:132)kring obligatorisk f(cid:148)r f(cid:148)retag som av Eximbank hade beviljat krediter enligt programmet f(cid:148)re leverans. f(cid:148)r exportkrediter N(cid:134)gra av de ber(cid:148)rda tillverkarna utnyttjade detta program under unders(cid:148)kningsperioden. Efter- till som det h(cid:132)r programmet var kopplat programmet f(cid:148)r exportkrediter f(cid:148)re leverans har det sammanr(cid:132)knats med det programmet och kreditprogrammet i utl(cid:132)ndsk valuta (se tabel- lerna 1 och 2 i punkt 29 nedan). Denna f(cid:148)rs(cid:132)kring (cid:132)r nu frivillig. g) K r e d i t - , f (cid:148) r s (cid:132) k r i n g s - o c h b o r g e n s p r o - g r a m f (cid:148) r k (cid:148) p a r e n Detta program avser krediter f(cid:148)r att finansiera projekt i l(cid:132)nder i de central- och v(cid:132)stasiatiska republikerna. Inga av de ber(cid:148)rda tillverkarna utnyttjade detta program under unders(cid:148)knings- perioden. L 168/50 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 6. 98 IV) Elektricitetsbidrag I. Dekret 94/6411. (17) Enligt detta program kan f(cid:148)retag som tillverkar varor f(cid:148)r export dra f(cid:148)rdel av en s(cid:132)rskild rabatt (25 %) p(cid:134) kostnaden f(cid:148)r den elektricitet som anv(cid:132)nts f(cid:148)r att tillverka exportvarorna. Denna st(cid:148)d- form, som helt klart utgjorde en exportsubvention, avskaffades genom dekret 22510 av den 31 december 1995. II. Resursanv(cid:132)ndningsbidrag. III. Kreditst(cid:148)d. I. Dekret 94/6411 Inga tillverkare utnyttjade denna st(cid:148)dform under unders(cid:148)kningsperioden (21) V) Transportbidrag (18) t(cid:132)cka transportkostnader Enligt denna st(cid:148)dform kunde export(cid:148)rer beviljas ett kontantbidrag fr(cid:134)n den turkiska centralbanken f(cid:148)r att f(cid:148)r export. Detta system avskaffades 1994 p(cid:134) order av det turkiska ministerr(cid:134)det. Kontantbidragen utg(cid:148)r en subven- tion eftersom de innefattar ett statligt finansiellt bidrag vilket inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n. Eftersom subven- tionen var begr(cid:132)nsad till transportkostnader f(cid:148)r export r(cid:148)r det sig om en exportsubvention. Utbetalade bidrag enligt denna st(cid:148)dform, som f(cid:148)rvaltades av centralbanken, varierade beroende p(cid:134) best(cid:132)mmelseorten. Trots att st(cid:148)dformen avskaffades 1994 str(cid:148)mmande bidrag till export(cid:148)rerna fortfa- rande in under unders(cid:148)kningsperioden (dvs. 1995). Detta berodde p(cid:134) att det n(cid:132)r st(cid:148)dformen tr(cid:132)dde ikraft till export(cid:148)rer. Utest(cid:134)ende bidrag som beviljats (cid:134)ren innan programmet avskaffades betalades d(cid:132)rf(cid:148)r ut under unders(cid:148)kningsperioden. Samtliga tillverkare som omfattas av unders(cid:148)kningen fick s(cid:134)dana utest(cid:134)ende bidrag under unders(cid:148)kningsperioden. inte fanns n(cid:134)gra medel att betala ut 3. Sammanfattning av exportst(cid:148)det under (19) Det konstaterades att export(cid:148)rerna utnyttjade tv(cid:134) exportst(cid:148)d dvs. exportkrediter (programmet f(cid:148)r exportkrediter f(cid:148)re leverans, kreditprogrammet i utl(cid:132)ndsk valuta, programmet f(cid:148)r f(cid:148)rs(cid:132)kring till kortsiktiga export- krediter) och transportbidraget. unders(cid:148)kningsperioden, ramverket stimulans(cid:134)tg(cid:132)rder Stimulans(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r tillverkare i Turkiet till(cid:132)mpas sedan den 1 januari 1995 enligt dekret 94/6411 av den 26 december 1994. Dekret 94/6411 utg(cid:148)r det allm(cid:132)nna f(cid:148)r f(cid:148)r industrin i enlighet med riktlinjerna i de utveck- lingsplaner och (cid:134)rliga program som antas av det turkiska ministerr(cid:134)det. Dekret 94/6411 avser stimu- lans(cid:134)tg(cid:132)rder f(cid:148)r att investera i tillverkning av varor och tillhandah(cid:134)llande av tj(cid:132)nster, forskning och utveckling, milj(cid:148)skydd, f(cid:148)rb(cid:132)ttring av kvalitet och standarder samt investeringar med inriktning p(cid:134) utveckling av regional hantverksindustri och st(cid:148)d till sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag. Kommunik(cid:130) nr 2 utf(cid:132)rdad av premi(cid:132)rministerkansliets skatteavdel- ning och offentliggjord i den turkiska officiella tidningen den 4 april 1995 kompletterar dekret 94/6411. (22) Samtliga ans(cid:148)kningar om st(cid:148)d enligt dekret 94/ 6411 m(cid:134)ste godk(cid:132)nnas av skatteavdelningens gene- raldirektorat f(cid:148)r stimulans(cid:134)tg(cid:132)rder och genomf(cid:148)- investeringsintyg till de rande, vilket utf(cid:132)rdar kandidater investeringsintyget beskrivs den typ av st(cid:148)d som det ber(cid:148)rda f(cid:148)retaget beviljats samt eventuella tak f(cid:148)r detta st(cid:148)d. F(cid:148)retag kan f(cid:134) investeringsintyg p(cid:134) grundval av ett projekt. Giltighetstiden f(cid:148)r investeringsintyget beror p(cid:134) projektet. som godk(cid:132)nts. I (23) De olika typerna av st(cid:148)d som beviljas enligt dekret 94/6411 kan delas in p(cid:134) f(cid:148)ljande s(cid:132)tt: a) S t (cid:148) d f o r m e r e n l i g t e x p o r t (cid:148) r e r n a f i c k f (cid:148) r m (cid:134) n e r u n d e r u n d e r s (cid:148) k n i n g s p e - r i o d e n v i l k a i) Befrielse fr(cid:134)n tullar och avgifter tullfritt Enligt denna st(cid:148)dform har f(cid:148)retagen r(cid:132)tt till att och maskiner avsedda f(cid:148)r det projekt f(cid:148)r vilket relevanta investeringsintyget beviljats. det utrustning importera 4. Inhemska st(cid:148)dformer (20) Kommissionen unders(cid:148)kte f(cid:148)ljande tre inhemska st(cid:148)dformer vilka n(cid:132)rmare beskrivs nedan: ii) Investeringsbidrag Enligt denna st(cid:148)dform beviljas f(cid:148)retagen inkomstskattebefrielse i f(cid:148)rh(cid:134)llande till det investeringsbelopp f(cid:148)r vilket investeringsin- tyget beviljats. Skatteavdraget kan uppg(cid:134) till 100 % av investeringsbeloppet. 13. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 168/51 B(cid:134)da dessa st(cid:148)dformer r(cid:148)r sig om subven- tioner eftersom offentliga int(cid:132)kter efter- sk(cid:132)nks och en f(cid:148)rm(cid:134)n d(cid:132)rmed beviljas. perioden. St(cid:148)dformens verkan torde under alla omst(cid:132)ndigheter vara f(cid:148)rsumbara. iii) Finansieringsst(cid:148)d Enligt denna st(cid:148)dform f(cid:134)r f(cid:148)retagen anst(cid:134)nd med skatt om de anv(cid:132)nder samma belopp f(cid:148)r att finansiera investeringar. F(cid:148)retagen har r(cid:132)tt till anst(cid:134)nd med skatten n(cid:132)r de beviljats ett investeringsintyg. Anst(cid:134)ndet med skatten motsvarar ett r(cid:132)nte- fritt l(cid:134)n och utg(cid:148)r en subvention eftersom r(cid:132)ntebefrielse inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n. iv) Momsst(cid:148)d f(cid:148)r ink(cid:148)p av maskiner och utrust- ning Enligt denna st(cid:148)dform (cid:134)terbetalas all moms som erlagts f(cid:148)r ink(cid:148)p av inhemskt tillver- kade maskiner till f(cid:148)retagen. Denna (cid:134)terbe- talning (cid:132)r ett finansiellt statligt bidrag som inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n. Det r(cid:148)r sig d(cid:132)rf(cid:148)r om en subvention. Denna st(cid:148)dform (cid:132)r beroende av att inhemska varor anv(cid:132)nds och subven- tionen (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r selektiv i enlighet med artikel 3. 4 b i grundf(cid:148)rordningen. En tillver- kare fick f(cid:148)rm(cid:134)ner enligt detta system under unders(cid:148)kningsperioden men en f(cid:148)rsumbar niv(cid:134). p(cid:134) ii) Anst(cid:134)nd med moms Enligt denna st(cid:148)dform kan uppskov f(cid:148)r moms som m(cid:134)ste betalas f(cid:148)r import av s(cid:134)dan investeringsintyget utrustning som avses i beviljas fram till och med det datum d(cid:134) s(cid:134)dan skatt faktiskt kan dras av. I det fall investeringen inte genomf(cid:148)rs i enlighet med fr(cid:134)ga, investeringsintyget inklusive r(cid:132)nta, betalas. skall momsen i c) S t (cid:148) d f o r m e r s o m (cid:132) n n u i n t e g e n o m f (cid:148) r t s I dekret 94/6411 avses ocks(cid:134) en rad andra st(cid:148)d- former som (cid:132)nnu inte har genomf(cid:148)rts. De (cid:132)r f(cid:148)ljande: i) Befrielse fr(cid:134)n byggnadsavgifter Enligt denna st(cid:148)dform (cid:132)r f(cid:148)retag befriade fr(cid:134)n byggnadsavgifter. ii) Subventionering av flyttkostnader Enligt denna st(cid:148)dform beviljas bidrag till investeringar som (cid:148)verf(cid:148)rs fr(cid:134)n utvecklade regioner till industrib(cid:132)lten eller prioriterade utvecklingsregioner. Ett bidrag p(cid:134) 50 % av kostnaderna f(cid:148)r nedmontering, leverans och nyinstallation kan beviljas. b) S t (cid:148) d f o r m e r f r (cid:134) n v i l k a e x p o r t (cid:148) r e r n a i n t e f i c k n (cid:134) g r a f (cid:148) r m (cid:134) n e r u n d e r u n d e r s (cid:148) k - n i n g s p e r i o d e n iii) Energisubventioner i) Befrielse fr(cid:134)n avgifter f(cid:148)r investeringskrediter p(cid:134) medell(cid:134)ng och l(cid:134)ng sikt lagfartsavgifter etc. Enligt denna st(cid:148)dform (cid:132)r f(cid:148)retagen befriade fr(cid:134)n skatter, tullar och avgifter f(cid:148)r bank- och i notariatstransaktioner, samband med krediterna. St(cid:148)dformen g(cid:132)ller f(cid:148)r f(cid:148)retag som (cid:134)tar sig att exportera den tillverkning som investeringarna avser. Med h(cid:132)nsyn till att denna st(cid:148)dform (cid:132)r kopplad till f(cid:148)rv(cid:132)ntad export vore det mer korrekt att klassa denna st(cid:148)dform som en exportsubven- tion. f(cid:148)rm(cid:134)ner enligt denna st(cid:148)dform under unders(cid:148)knings- Inga tillverkare beviljades F(cid:148)r nyinvesteringar p(cid:134) grundval av investe- ringsintyg i prioriterade utvecklingsregioner kan under de f(cid:148)rsta fem verksamhets(cid:134)ren bidrag p(cid:134) upp till 25 % av elf(cid:148)rbrukningen beviljas, enligt de villkor som fastst(cid:132)lls av penning-, kredit- och samordningsstyrelsen. iv) Markst(cid:148)d Enligt denna st(cid:148)dform kan f(cid:148)retag f(cid:134) gratis mark f(cid:148)r investeringar som skall g(cid:148)ras i i prioriterade industrib(cid:132)lten. Marken tilldelas fr(cid:134)n gene- raldirektoratets f(cid:148)r markf(cid:148)rvaltning egen- domar. utvecklingsregioner eller L 168/52 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 6. 98 v) Bidrag till garanti f(cid:148)r utl(cid:132)ndska krediter Enligt denna st(cid:148)dform kan tillverkare f(cid:134) bidrag f(cid:148)r att t(cid:132)cka 50 % av kostnader i samband med utl(cid:132)ndska krediter som bevil- jats av statliga banker. vi) Intyg om kvalitet och standarder och f(cid:148)rvaltades av generaldirektoratet f(cid:148)r stimulans- (cid:134)tg(cid:132)rder och genomf(cid:148)rande. Trots att systemet offi- ciellt avskaffades den 15 juli 1994 fortsatte f(cid:148)re- tagen att medges utest(cid:134)ende f(cid:148)rm(cid:134)ner under under- s(cid:148)kningsperioden. N(cid:134)gra tillverkare fick f(cid:148)rm(cid:134)ner enligt st(cid:148)dformen med kreditst(cid:148)d under unders(cid:148)kningsperioden. Enligt denna st(cid:148)dform (cid:134)terbetalas avgifter som erlagts i samband med ans(cid:148)kningar om intyg om kvalitet och standarder i enlighet turkiska och med standardiseringsorganets normer. ISO:s det 5. Sammanfattning av de inhemska st(cid:148)dfor- merna vii) Krediter Det finns flera olika typer av kreditsystem med l(cid:134)ga r(cid:132)ntesatser f(cid:148)r sm(cid:134) och medelstora f(cid:148)retag och f(cid:148)r investeringar i prioriterade utvecklingsregioner. (26) Det konstaterades att export(cid:148)rerna under unders(cid:148)k- ningsperioden utnyttjade sex olika inhemska st(cid:148)d- former, dvs. befrielse fr(cid:134)n tullar och avgifter, inve- steringsbidrag, finansieringsst(cid:148)d, momsst(cid:148)d f(cid:148)r ink(cid:148)p av maskiner och utrustning, och kreditst(cid:148)d. II. Resursanv(cid:132)ndningsbidrag 6. Subventionernas storlek (24) Enligt denna st(cid:148)dform hade f(cid:148)retag r(cid:132)tt till ett kontant bidrag som betalades ut av premi(cid:132)rminis- terkansliets skatteavdelning. Bidraget grundades p(cid:134) en procentsats (mellan 15 % och 40 %) p(cid:134) v(cid:132)rdet av de genomf(cid:148)rda investeringarna. Den procentsats som till(cid:132)mpades var avh(cid:132)ngig av den region d(cid:132)r investeringen gjordes. (27) Det konstaterades att tv(cid:134) av de samarbetsvilliga inte hade export(cid:148)rerna, Korteks och Polyteks, exporterat den produkten som omfattas av under- s(cid:148)kningen till Europeiska unionen under under- s(cid:148)kningsperioden. Under dessa omst(cid:132)ndigheter har inga avseende subventionsniv(cid:134)er fastst(cid:132)llts f(cid:148)r dessa f(cid:148)retag. unders(cid:148)kningsresultat enskilda st(cid:148)dform, avskaffades Resursanv(cid:132)ndningsbidraget 1991 genom dekret 91/1468. F(cid:148)retagen fortsatte dock att under de f(cid:148)ljande (cid:134)ren medges f(cid:148)rm(cid:134)ner enligt unders(cid:148)kningspe- inbegripet denna rioden. Utbetalningarna r(cid:148)rde sig om obetalda bidrag (p(cid:134) grund av bristande statliga medel vid fr(cid:134)n den tid d(cid:134) st(cid:148)dformen tidpunkten i fr(cid:134)ga) g(cid:132)llde. Kontantbidragen utg(cid:148)r en subvention eftersom det r(cid:148)r sig om ett statligt finansiellt bidrag vilket inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n. N(cid:134)gra rioden f(cid:148)rm(cid:134)ner enligt denna st(cid:148)dform. tillverkare fick under unders(cid:148)kningspe- III. Kreditst(cid:148)d (28) (29) Vid ber(cid:132)kningen av storleken p(cid:134) subventionerna ber(cid:132)knades storleken p(cid:134) de subventionsbelopp som beviljades under unders(cid:148)kningsperioden i f(cid:148)rh(cid:134)l- lande sammanlagda oms(cid:132)ttning (inhemsk och f(cid:148)r export) f(cid:148)r inhemska subven- tioner och i f(cid:148)rh(cid:134)llande till exportoms(cid:132)ttningen f(cid:148)r exportsubventioner. f(cid:148)retagets till Subventionernas storlek under unders(cid:148)kningspe- rioden f(cid:148)r de tillverkare som omfattas av unders(cid:148)k- ningen anges nedan. F(cid:148)rm(cid:134)nernas sammanlagda storlek under unders(cid:148)kningsperioden framg(cid:134)r av tabell 1 medan tabell 2 visar f(cid:148)rm(cid:134)nernas storlek om de st(cid:148)dformer som avskaffades innan unders(cid:148)k- ningsperioden p(cid:134)b(cid:148)rjades inte tas med i ber(cid:132)kning- arna. (25) Enligt denna st(cid:148)dform hade f(cid:148)retag r(cid:132)tt till l(cid:134)n med r(cid:132)ntesatser som var l(cid:132)gre (cid:132)n de som normalt g(cid:132)ller l(cid:134)n. Detta likv(cid:132)rdiga kommersiella inneb(cid:132)r en f(cid:148)rm(cid:134)n och utg(cid:148)r d(cid:132)rf(cid:148)r en subvention. Denna st(cid:148)dform fastst(cid:132)lldes genom dekret 92/2805 f(cid:148)r Eftersom fyra av de samarbetsvilliga export(cid:148)rerna (cid:132)r n(cid:132)rst(cid:134)ende (Nergis Tekstil, Nergis Holding, Sifas och Polylen), har det genomsnittliga v(cid:132)rdet av deras f(cid:148)rm(cid:134)ner ber(cid:132)knats och anges under Nergis- gruppen). 13. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 168/53 Tabell 1 SASA Nergisgruppen Sonmez (i %) Exportst(cid:148)dformer Exportkrediter Transportbidrag Inhemska st(cid:148)dformer Kreditst(cid:148)d Finansieringsfonden Investeringsbidrag Resursanv(cid:132)ndningsbidrag Tullbefrielse Momsst(cid:148)d Sammanlagda f(cid:148)rm(cid:134)ner under unders(cid:148)kningsperioden 0,25 2,68 0,01 0,06 0,23 0,15 0,01 0 3,39 0,81 2,6 0,03 0 0,33 0,01 0,01 0,08 6,9 0 0,06 0,76 0 0,04 F(cid:148)rsumbart 0 3,79 7,84 Tabell 2 SASA Nergisgruppen Sonmez (i %) Exportst(cid:148)dformer Exportkrediter Inhemska st(cid:148)dsystem Finansieringsfonden Investeringsbidrag Tullbefrielse F(cid:148)rm(cid:134)ner under unders(cid:148)kningsperioden med undantag f(cid:148)r avskaffade st(cid:148)dformer 0,25 0,81 0,08 0,06 0,23 0,01 0,55 0 0,33 0,01 1,15 0,06 0,76 0,04 0,94 7. Selektivitet inhemska varor anv(cid:132)nds. Transportbidraget, som var avh(cid:132)ngigt av export, avskaffades 1994. (30) Eftersom det konstaterades att de f(cid:148)rm(cid:134)ner som export(cid:148)rerna beviljades enligt de st(cid:148)dformer som fortfarande g(cid:132)llde under unders(cid:148)kningsperioden understeg tr(cid:148)skelv(cid:132)rdet (se punkt 34 nedan), var det inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att g(cid:148)ra n(cid:134)got fastst(cid:132)llande avse- ende selektivitet. 8. Slutsatser om huruvida subventionerna (cid:132)r utj(cid:132)mningsbara (31) tv(cid:134) st(cid:148)d- Betr(cid:132)ffande exportst(cid:148)dformerna anses former vara selektiva och d(cid:132)rf(cid:148)r utj(cid:132)mningsbara – exportkrediter vilka (cid:132)r avh(cid:132)ngiga av exportresul- taten och momsst(cid:148)det vilket (cid:132)r avh(cid:132)ngigt av att (32) Betr(cid:132)ffande de inhemska st(cid:148)dformerna avskaffades st(cid:148)dformen med resursanv(cid:132)ndningsbidraget 1991 medan kreditst(cid:148)det avskaffades 1994. Vad g(cid:132)ller de tre st(cid:148)dformerna som hade utnyttjats och varit i kraft under unders(cid:148)kningsperioden (dvs. finansie- ringsst(cid:148)det, investeringsbidraget och tullbefrielse), beh(cid:148)ver det inte fastst(cid:132)llas om subventionerna (cid:132)r utj(cid:132)mningsbara eftersom de subventionsniv(cid:134)er som konstaterats i allm(cid:132)nhet understiger tr(cid:148)skelv(cid:132)rdet. L 168/54 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 6. 98 (33) (34) Betr(cid:132)ffande de avskaffade st(cid:148)dformerna (transport- bidragen, kreditst(cid:148)det och resursanv(cid:132)ndningsbi- draget) (cid:132)r det inf(cid:148)ra n(cid:134)gra inte n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att utj(cid:132)mnings(cid:134)tg(cid:132)rder eftersom de utest(cid:134)ende f(cid:148)rm(cid:134)- nerna enligt resursanv(cid:132)ndningsbidraget och kredit- st(cid:148)det (cid:134) ena sidan har understigit tr(cid:148)skelv(cid:132)rdet medan de utest(cid:134)ende f(cid:148)rm(cid:134)nerna enligt transport- bidraget, trots att de uppgick till st(cid:148)rre belopp, (cid:134) andra sidan var kopplade till enskilda exporttran- saktioner under den period st(cid:148)dformen g(cid:132)llde och d(cid:132)rf(cid:148)r inte l(cid:132)ngre (cid:132)r tillg(cid:132)ngliga. Betr(cid:132)ffande import med ursprung i utvecklings- l(cid:132)nder fastst(cid:132)lls det i artikel 14. 5 a i grundf(cid:148)rord- subventionernas ningen att de utj(cid:132)mningsbara storlek skall anses f(cid:148)rsumbar om de v(cid:132)rdem(cid:132)ssigt understiger 2 %. Eftersom Turkiet betraktas som ett utvecklingsland och storleken p(cid:134) de subven- tioner som beviljats enligt de st(cid:148)dformer som fort- unders(cid:148)kningsperioden farande understiger 2 % (se tabell 2 ovan), anses de utj(cid:132)m- ningsbara subventionernas storlek f(cid:148)rsumbar. g(cid:132)llde under F. SLUTSATS (36) I artikel 14. 3 i grundf(cid:148)rordningen fastst(cid:132)lls att ett f(cid:148)rfarande omedelbart skall avslutas om det konsta- teras att de utj(cid:132)mningsbara subventionernas storlek f(cid:148)rfarandet (cid:132)r f(cid:148)rsumbar. Det avslutas och att de g(cid:132)llande (cid:134)tg(cid:132)rderna snarast upph(cid:148)r att g(cid:132)lla. f(cid:148)resl(cid:134)s d(cid:132)rf(cid:148)r att H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Enda artikel F(cid:148)rfarandet r(cid:148)rande utj(cid:132)mningstullar avseende import av polyesterfibrer och polyestergarn som omfattas av 5402 33 90, KN–nummer 5503 20 00, 5402 52 10, 5402 52 90, 5402 62 10 och 5402 62 90 med ursprung i Turkiet skall avslutas. 5402 33 10, 5402 43 90, 5402 43 10, 5402 42 00, E. SKADA OCH GEMENSKAPSINTRESSE (35) Eftersom det har konstaterats att subventionernas storlek understiger tr(cid:148)skelv(cid:132)rdet (cid:132)r det inte n(cid:148)dv(cid:132)n- digt att fastst(cid:132)lla n(cid:134)got resultat avseende skada och gemenskapsintresse. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 12 juni 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Leon BRITTAN Vice ordf(cid:148)rande


title: 98/403/CE: Décision de la Commission du 12 juin 1998 modifiant la décision 96/587/CE relative à la publication de la liste des organismes agréés qui ont été notifiés par les États membres conformément à la directive 94/57/CE du Conseil [notifiée sous le numéro C(1998) 1589] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
international standard
prevention of pollution
roadworthiness tests
supervisory body
transport safety
vessel

formats: html pdf print

text: 23. 6. 98 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes L 178/39 COMMISSION D(cid:144)CISION DE LA COMMISSION du 12 juin 1998 la d(cid:130)cision 96/587/CE relative (cid:133) la publication de la liste des modifiant organismes agr(cid:130)(cid:130)s qui ont (cid:130)t(cid:130) notifi(cid:130)s par les (cid:144)tats membres conform(cid:130)ment (cid:133) la directive 94/57/CE du Conseil [notifi(cid:130)e sous le num(cid:130)ro C(1998) 1589] (Texte pr(cid:130)sentant de l’int(cid:130)r(cid:136)t pour l’EEE) (98/403/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:144)S EUROP(cid:144)ENNES, vu le trait(cid:130) instituant la Communaut(cid:130) europ(cid:130)enne, vu la directive 94/57/CE du Conseil du 22 novembre 1994 (cid:130)tablissant des r(cid:138)gles et normes communes concer- nant les organismes habilit(cid:130)s (cid:133) effectuer l’inspection et la visite des navires et les activit(cid:130)s pertinentes des adminis- trations maritimes (1), modifi(cid:130)e par la directive 97/58/ CE (2), et notamment son article 4, paragraphe 5, vu la d(cid:130)cision 96/587/CE de la Commission du 30 septembre 1996 relative (cid:133) la publication de la liste des organismes agr(cid:130)(cid:130)s qui ont (cid:130)t(cid:130) notifi(cid:130)s par les (cid:144)tats membres conform(cid:130)ment (cid:133) la directive 94/57/CE du Conseil (3), vu la d(cid:130)cision 98/295/CE de la Commission du 22 avril 1998 relative (cid:133) l’agr(cid:130)ment de l’Hellenic Register of Ship- ping arr(cid:136)t(cid:130)e conform(cid:130)ment (cid:133) la directive 94/57/CE du Conseil (4), consid(cid:130)rant qu’apr(cid:138)s la publication de la liste pr(cid:130)cit(cid:130)e d’organismes agr(cid:130)(cid:130)s, un (cid:144)tat membre a agr(cid:130)(cid:130) le Russian Maritime Register of Shipping en vertu de l’article 4, paragraphe 1, de la directive 94/57/CE, et qu’il a en cons(cid:130)quence notifi(cid:130) cet organisme (cid:133) la Commission; consid(cid:130)rant qu’il y a lieu de mettre (cid:133) jour la totalit(cid:130) de la liste publi(cid:130)e, A ARR(cid:219)T(cid:144) LA PR(cid:144)SENTE D(cid:144)CISION: Article premier L’annexe de la d(cid:130)cision 96/587/CE est remplac(cid:130)e par l’annexe de la pr(cid:130)sente d(cid:130)cision. Article 2 Les (cid:144)tats membres sont destinataires de la pr(cid:130)sente d(cid:130)ci- sion. Fait (cid:133) Bruxelles, le 12 juin 1998. Par la Commission Neil KINNOCK Membre de la Commission (1) JO L 319 du 12. 12. 1994, p. 20. (2) JO L 274 du 7. 10. 1997, p. 8. (3) JO L 257 du 10. 10. 1996, p. 43. (4) JO L 131 du 5. 5. 1998, p. 34. L 178/40 ‹ FR ‹ Journal officiel des Communaut(cid:130)s europ(cid:130)ennes 23. 6. 98 ANNEXE 1. Organismes agr(cid:130)(cid:130)s en application de l’article 4, paragraphe 1, de la directive 94/57/CE du Conseil American Bureau of Shipping (ABS) Bureau Veritas (BV) China Classification Society (CCS) Det Norske Veritas (DNV) Germanischer Lloyd (GL) Korean Register of Shipping (KR) Lloyd’s Register of Shipping (LR) Nippon Kaiji Kyokai (NK) Registro Italiano Navale (RINA) Russian Maritime Register of Shipping (RS) 2. Organismes agr(cid:130)(cid:130)s en application de l’article 4, paragraphe 3, de la directive 94/57/CE du Conseil Hellenic Register of Shipping (HR) (Les effets de cet agr(cid:130)ment sont limit(cid:130)s (cid:133) la Gr(cid:138)ce)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE Nr. 1852/98 von Cristiana MUSCARDINI an die Kommission. Vom Aussterben bedrohte Orang-Utans infolge der Waldbrände in Borneo

eurovoc_concepts:
ASEAN
Borneo
Indonesia
Malaysia
fire
forest conservation
non-governmental organisation
protected species
protection of animal life
wildlife

formats: html print


title: Erhebungen über Wirtschaftsrechnungen in der EU : Methode und Empfehlungen für die Harmonisierung 1997.

eurovoc_concepts:
EU Member State
population statistics
statistical method


title: 98/404/EG: Kommissionens beslut av den 12 juni 1998 om skyddsåtgärder vad avser hästdjur från Turkiet [delgivet med nr K(1998) 1593] (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
Türkiye
equidae
import policy
import restriction
temporary admission
veterinary inspection

text: 23. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 178/41 KOMMISSIONENS BESLUT av den 12 juni 1998 om skydds(cid:134)tg(cid:132)rder vad avser h(cid:132)stdjur fr(cid:134)n Turkiet [delgivet med nr K(1998) 1593] (Text av betydelse f(cid:148)r EES) (98/404/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT De (cid:134)tg(cid:132)rder som f(cid:148)reskrivs i detta beslut (cid:132)r f(cid:148)renliga med yttrandet fr(cid:134)n St(cid:132)ndiga veterin(cid:132)rkommitt(cid:130)n. med beaktande av F(cid:148)rdraget om uppr(cid:132)ttandet av Euro- peiska ekonomiska gemenskapen, med beaktande av r(cid:134)dets direktiv 91/496/EEG av den 15 juli 1991 om fastst(cid:132)llande av regler f(cid:148)r hur veterin(cid:132)rkon- troller skall organiseras f(cid:148)r djur som importeras till gemenskapen fr(cid:134)n tredje land och om (cid:132)ndring av direktiv 89/622/EEG, 90/425/EEG och 90/675/EEG (1), senast (cid:132)ndrat genom beslut 96/43/EG (2), s(cid:132)rskilt artikel 18 i detta, och med beaktande av f(cid:148)ljande: Vid en av kommissionens inspektioner konstaterades allvarliga brister n(cid:132)r det g(cid:132)ller export av h(cid:132)star fr(cid:134)n Turkiet till gemenskapen. Med tanke p(cid:134) olika f(cid:148)rflyttningar av h(cid:132)stdjur utg(cid:148)r denna situation ett allvarligt hot mot h(cid:132)stdjuren i medlemssta- terna. Det (cid:132)r d(cid:132)rf(cid:148)r n(cid:148)dv(cid:132)ndigt att f(cid:148)rbjuda (cid:134)terinf(cid:148)rsel av regi- strerade h(cid:132)star efter tillf(cid:132)llig export och tillf(cid:132)llig inf(cid:148)rsel av registrerade h(cid:132)star fr(cid:134)n Turkiet. H(cid:142)RIGENOM F(cid:153)RESKRIVS F(cid:153)LJANDE. Artikel 1 Medlemsstaterna skall f(cid:148)rbjuda tillf(cid:132)llig inf(cid:148)rsel av regi- strerade h(cid:132)star, transitering och (cid:134)terinf(cid:148)rsel av registrerade h(cid:132)star efter tillf(cid:132)llig export fr(cid:134)n Turkiet. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna. Utf(cid:132)rdat i Bryssel den 12 juni 1998. P(cid:134) kommissionens v(cid:132)gnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 268, 24. 9. 1991, s. 56. (2) EGT L 162, 1. 7. 1996, s. 1


title: Government expenditure by function in the EU.

eurovoc_concepts:
EU Member State
economic statistics
public expenditure


title: 98/403/CE: Decisão da Comissão de 12 de Junho de 1998 que altera a Decisão 96/587/CE relativa à publicação da lista de organizações reconhecidas que foram notificadas pelos Estados-membros nos termos da Directiva 94/57/CE do Conselho [notificada com o número C(1998) 1589] (Texto relevante para efeitos do EEE)

text: 23. 6. 98 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 178/39 COMISS (cid:5)AO DECIS (cid:5)AO DA COMISS (cid:5)AO de 12 de Junho de 1998 que altera a Decis˜ao 96/587/CE relativa (cid:133) publica(cid:135)˜ao da lista de organiza(cid:135)˜oes reconhecidas que foram notificadas pelos Estados-membros nos termos da Directiva 94/57/CE do Conselho [notificada com o n ´umero C(1998) 1589] (Texto relevante para efeitos do EEE) (98/403/CE) A COMISS (cid:5)AO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Directiva 94/57/CE do Conselho, de 22 de Novembro de 1994, relativa (cid:133)s regras comuns para as organiza(cid:135)˜oes de vistoria e inspec(cid:135)˜ao dos navios e para as actividades relevantes das administra(cid:135)˜oes mar(cid:146)timas (1), alterada pela Directiva 97/58/CE (2), e, nomeadamente, o nº 5 do artigo 4º, Tendo em conta a Decis˜ao 96/587/CE da Comiss˜ao, de 30 de Setembro de 1996, relativa (cid:133) publica(cid:135)˜ao da lista de organiza(cid:135)˜oes reconhecidas que foram notificadas pelos Estados-membros nos termos da Directiva 94/57/CE do Conselho (3), Tendo em conta a Decis˜ao 98/295/CE da Comiss˜ao, de 22 de Abril de 1998, relativa ao reconhecimento do Hellenic Register of Shipping de acordo com a Directiva 94/57/CE do Conselho (4), Considerando que, ap(cid:155)s a publica(cid:135)˜ao da lista de organiza- referida, um Estado-membro (cid:135)˜oes reconheceu o Russian Maritime Register of Shipping de reconhecidas atr ´as acordo com o nº 1 do artigo 4º da Directiva 94/57/CE, tendo consequentemente notificado essa organiza(cid:135)˜ao (cid:133) Comiss˜ao; Considerando que (cid:130) adequado actualizar a lista publicada, ADOPTOU A PRESENTE DECIS (cid:5)AO: Artigo 1º O anexo da Decis˜ao 96/587/CE (cid:130) substitu(cid:146)do pelo anexo da presente decis˜ao. Artigo 2º Os Estados-membros s˜ao os destinat ´arios da presente decis˜ao. Feito em Bruxelas, em 12 de Junho de 1998. Pela Comiss ˜ao Neil KINNOCK Membro da Comiss ˜ao (1) JO L 319 de 12. 12. 1994, p. 20. (2) JO L 274 de 7. 10. 1997, p. 8. (3) JO L 257 de 10. 10. 1996, p. 43. (4) JO L 131 de 5. 5. 1998, p. 34. L 178/40 ‹ PT ‹ Jornal Oficial das Comunidades Europeias 23. 6. 98 1. Lista de organiza(cid:135)˜oes reconhecidas com base no nº 1 do artigo 4º da Directiva 94/57/CE do ANEXO Conselho American Bureau of Shipping (ABS) Bureau Veritas (BV) China Classification Society (CCS) Det Norske Veritas (DNV) Germanischer Lloyd (GL) Korean Register of Shipping (KR) Lloyd’s Register of Shipping (LR) Nippon Kaiji Kyokai (NK) Registro Italiano Navale (RINA) Russian Maritime Register of Shipping (RS) 2. Organiza(cid:135)˜oes reconhecidas com base no nº 3 do artigo 4º da Directiva 94/57/CE do Conselho Hellenic Register of Shipping (HR) (os efeitos deste reconhecimento limitam-se (cid:133) Gr(cid:130)cia)


title: 98/378/CE: Decisão da Comissão de 12 de Junho de 1998 que encerra o processo anti-subvenções relativo às importações de fibras e de fios de poliésteres originários da Turquia [notificada com o número C(1998) 1599]

eurovoc_concepts:
Türkiye
anti-dumping duty
economic survey
import policy
plastics
textile fibre

text: L 168/46 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 6. 98 DECIS(cid:212)O DA COMISS(cid:212)O de 12 de Junho de 1998 que encerra o processo anti-subven(cid:135)(cid:210)es relativo (cid:133)s importa(cid:135)(cid:210)es de fibras e de fios de poli(cid:130)steres origin(cid:145)rios da Turquia [notificada com o n(cid:156)mero C(1998) 1599] (98/378/CE) A COMISS(cid:212)O DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CE) nº 2026/97 do Conselho, de 6 de Outubro de 1997, relativo (cid:133) defesa contra as importa(cid:135)(cid:210)es objecto de subven(cid:135)(cid:210)es de pa(cid:146)ses n(cid:209)o membros da Comunidade Europeia (1) e, nomeadamente, o nº 2 do seu artigo 14º, Ap(cid:155)s consulta do Comit(cid:130) Consultivo, Considerando o seguinte: (1) A. PROCESSO ANTERIOR Na sequ(cid:136)ncia de uma den(cid:156)ncia apresentada pelo International Rayon & Synthetic Fibres Committee (CIRFS), em 9 de Fevereiro de 1989 (2), a Comiss(cid:209)o deu in(cid:146)cio a um processo anti-subven(cid:135)(cid:210)es relativo (cid:133)s importa(cid:135)(cid:210)es de fibras de poli(cid:130)steres e de fios de poli(cid:130)steres origin(cid:145)rios da Turquia. Em 31 de Maio de 1991 (3), foi institu(cid:146)do um direito de compen- sa(cid:135)(cid:209)o provis(cid:155)rio. Na sequ(cid:136)ncia da conclus(cid:209)o do inqu(cid:130)rito que revelou a exist(cid:136)ncia de subven(cid:135)(cid:210)es causadoras de preju(cid:146)zo, o Governo da Turquia i) ofereceu um compromisso no sentido de eliminar progressivamente o principal regime de subven(cid:135)(cid:209)o (cid:133)s exporta(cid:135)(cid:210)es (o regime de isen(cid:135)(cid:209)o de imposto sobre as sociedades (cid:190) IIS) e de ii) n(cid:209)o conceder novas subven(cid:135)(cid:210)es nem compensar os produtores/exportadores afectados pelo compro- misso de eliminar o principal regime de subven- (cid:135)(cid:210)es (cid:133)s exporta(cid:135)(cid:210)es. A Comiss(cid:209)o aceitou este compromisso atrav(cid:130)s da Decis(cid:209)o 91/511/CEE (4), n(cid:209)o tenho institu(cid:146)do um direito de compensa(cid:135)(cid:209)o definitivo. Os direitos provis(cid:155)rios foram definitiva- mente cobrados atrav(cid:130)s do Regulamento (CEE) nº 2834/91 do Conselho (5). A partir de 1991, as autoridades turcas apresentam aplica(cid:135)(cid:209)o dos regularmente relat(cid:155)rios compromissos, fornecendo documenta(cid:135)(cid:209)o de apoio. Os servi(cid:135)os da Comiss(cid:209)o verificaram estas informa- sobre a (2) (3) (4) (cid:135)(cid:210)es, bem como as informa(cid:135)(cid:210)es facultadas por alguns exportadores turcos em 1992 e 1995. B. INQU(cid:144)RITO DE REEXAME Em 20 de Abril de 1996 (6), foi publicado no Jornal Oficial um aviso de caducidade iminente das medidas acima referidas (isto (cid:130), do compromisso). Em 24 de Junho de 1996, os autores da den(cid:156)ncia (o CIRFS), apresentaram um pedido de reexame em conformidade com o nº 5 do artigo 13º do Regula- mento (CE) nº 3284/94 (7), alegando que a revo- ga(cid:135)(cid:209)o das medidas poderia conduzir (cid:133) continua(cid:135)(cid:209)o ou (cid:133) reincid(cid:136)ncia da subven(cid:135)(cid:209)o e do preju(cid:146)zo. A Comiss(cid:209)o considerou que os autores da den(cid:156)ncia haviam apresentado elementos de prova suficientes para justificar o in(cid:146)cio de um reexame da caduci- dade, em conformidade com o nº 3 do artigo 13º do Regulamento (CE) nº 3284/94. Tendo em conta a natureza das medidas em vigor, a Comiss(cid:209)o decidiu, por sua pr(cid:155)pria iniciativa, dar in(cid:146)cio a um reexame intercalar nos termos do nº 6 do artigo 13º do mesmo regulamento. Por conseguinte, em 21 de Setembro de 1996 (8) foi publicado um aviso de in(cid:146)cio de um reexame das medidas de compen- sa(cid:135)(cid:209)o. Quanto (cid:133) compatibilidade do in(cid:146)cio do reexame com as disposi(cid:135)(cid:210)es da Uni(cid:209)o Aduaneira CE/ /Turquia, conv(cid:130)m n(cid:209)o esquecer que, na pend(cid:136)ncia da aplica(cid:135)(cid:209)o pela Turquia das disposi(cid:135)(cid:210)es em mat(cid:130)ria de concorr(cid:136)ncia, controlo dos aux(cid:146)lios esta- tais e outros aspectos pertinentes do acervo comu- nit(cid:145)rio relacionados com o mercado interno, o Acordo que institui a Uni(cid:209)o Aduaneira n(cid:209)o obsta a que uma das partes aplique instrumentos de defesa comercial nas suas rela(cid:135)(cid:210)es com a outra parte. O Acordo que institui a Uni(cid:209)o Aduaneira prev(cid:136) que a Turquia adopte todas as decis(cid:210)es necess(cid:145)rias para satisfazer este requisito no prazo de dois anos ap(cid:155)s a entrada em vigor do acordo, ou seja 31 de Dezembro de 1997. Por conseguinte, na pend(cid:136)ncia (1) JO L 288 de 21. 10. 1997, p. 1. (2) JO C 33 de 9. 2. 1989, p. 7. (3) JO L 137 de 31. 5. 1991, p. 8. (4) JO L 272 de 28. 9. 1991, p. 92. (5) JO L 272 de 28. 9. 1991, p. 3. (6) JO C 116 de 20. 4. 1996, p. 7. (7) JO L 349 de 31. 12. 1994, p. 22 [posteriormente revogado pelo Regulamento (CE) nº 2026/97]. (8) JO C 276 de 21. 9. 1996, p. 5. 13. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 168/47 (5) (6) da confirma(cid:135)(cid:209)o da aplica(cid:135)(cid:209)o de tais medidas, podem ser adoptadas medidas de compensa(cid:135)(cid:209)o no (cid:131)mbito do presente processo, se tal for conside- rando adequado. O inqu(cid:130)rito relativo (cid:133)s subven(cid:135)(cid:210)es abrangeu o per(cid:146)odo compreendido entre 1 de Janeiro de 1995 e 31 de Dezembro de 1995 (a seguir denominado «per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito»). A Comiss(cid:209)o enviou question(cid:145)rios a todas as partes reconhecidamente tendo recebido interessadas, respostas de oito produtores comunit(cid:145)rios, do Governo da Turquia, de nove produtores/exporta- dores e de um importador. A Comiss(cid:209)o recolheu e verificou todas as informa(cid:135)(cid:210)es que considerou necess(cid:145)rias para efeitos de uma determina(cid:135)(cid:209)o, tendo procedido a verifica(cid:135)(cid:210)es em diversos minist(cid:130)- rios/organismos do Governo da Turquia e nas instala(cid:135)(cid:210)es das seguintes empresas: a) Produtores comunit(cid:145)rios (cid:190) Hoechst Trevira GmbH & Co. KG, Frank- furt am Main, Alemanha, (cid:190) Montefibre SpA, Milan, It(cid:145)lia, (cid:190) Nurel SA, Barcelona, Espanha, (7) (cid:190) La Seda de Barcelona SA, Barcelona, Espanha, (cid:190) Catalana Espanha, de Polimers SL, Barcelona, (cid:190) Korteks Mensucat Sanayi ve Ticaret AS, Bursa, (cid:190) Sifas Sentetik Iplik Fabrikalari AS, Bursa (parte do grupo Nergis), (cid:190) Polylen Sentetik Iplik Sanayii AS, Bursa (parte do grupo Nergis), (cid:190) Nergis Tekstil Sanayi ve Ticaret AS, Bursa (parte do grupo Nergis), (cid:190) Nergis Holding AS, Bursa (parte do grupo Nergis), (cid:190) Polyteks Tekstil Sanayi Arastirma ve Egitim AS, Bursa. A Sancak T(cid:129)l Sanayi AS, Istambul afirmou n(cid:209)o ter exportado para a Uni(cid:209)o Europeia no decurso do per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito. Estas sociedades representam todos os produ- tores conhecidos dos produtos em causa na Turquia. d) Importador da Comunidade EXSA (UK) Ltd, Leeds, Reino Unido. Esta empresa n(cid:209)o foi visitada. Em virtude do elevado volume e da complexidade das informa(cid:135)(cid:210)es recolhidas, o inqu(cid:130)rito excedeu o per(cid:146)odo normalmente previsto para a conclus(cid:209)o dos inqu(cid:130)ritos de reexame. Considerou-se, designada- mente, tendo em conta a altera(cid:135)(cid:209)o significativa do enquadramento dos aux(cid:146)lios estatais na Turquia verificada nos (cid:156)ltimos anos, que era necess(cid:145)rio proceder a um reexame completo dos diversos regimes existentes. (cid:190) Wellman International Ltd, Co. Meath, Irlanda, (cid:190) Unifi Textured Yarns Europe Ltd, Co. Donegal, Irlanda. Tergal Fibres Gauchy, Fran(cid:135)a, n(cid:209)o foi visitada. SA (Grupo Rh(cid:147)ne-Poulenc), As empresas acima referidas representam apro- ximadamente 80 % da produ(cid:135)(cid:209)o comunit(cid:145)ria dos produtos em causa. b) Minist(cid:130)rios/departamentos do Governo da Turquia (cid:190) Subsecretaria do Com(cid:130)rcio Externo, (cid:190) Banco Central, (cid:190) Subsecretaria das Alf(cid:131)ndegas, (cid:190) T(cid:129)rk Eximbank, (cid:190) Subsecretaria do Tesouro, (cid:190) Minist(cid:130)rio das Finan(cid:135)as. c) Produtores/exportadores da Turquia (cid:190) SASA Artificial and Synthetic Fibres Inc. , Adana, (cid:190) S(cid:148)nmez Filament Sentetik Iplik ve Elvaf Sanayii AS, Bursa, C. PRODUTOS EM CAUSA E SIMILAR PRODUTO 1. Produtos em causa (8) Os produtos em causa s(cid:209)o os seguintes: (cid:190) fios de filamentos de poli(cid:130)steres parcialmente orientados (POY) do c(cid:155)digo NC 5402 42 00, (cid:190) fios de filamentos texturizados de poli(cid:130)steres (PTY) dos c(cid:155)digos NC 5402 33 10 e 5402 33 90, (cid:190) fibras descont(cid:146)nuas de poli(cid:130)steres do c(cid:155)digo NC 5503 20 00, (cid:190) fios de poli(cid:130)steres planos dos c(cid:155)digos NC 5402 43 10, 5402 43 90, 5402 52 10, 5402 52 90, 5402 62 10 e 5402 62 90. As fibras e fios de poli(cid:130)steres t(cid:136)m uma vasta gama de utiliza(cid:135)(cid:210)es, podendo ser usadas quer individual- mente quer combinadas com outros produtos tais como o algod(cid:209)o, para produzir vestu(cid:145)rio, camisas de noite e pijamas, tecidos de cortinas e revestimentos para o solo. As fibras de poli(cid:130)steres podem igual- mente ser utilizadas como material de enchimento para casacos acolchoados, almofadas, etc. L 168/48 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 6. 98 2. Produto similar I. Ajuda do Estado (cid:133)s exporta(cid:135)(cid:210)es (9) No Regulamento (CEE) nº 2834/91, concluiu-se que a produ(cid:135)(cid:209)o comunit(cid:145)ria podia ser considerada um produto similar ao produto importado objecto de subven(cid:135)(cid:210)es. Nenhuma das partes interessadas no presente inqu(cid:130)rito de reexame apresentou novas observa(cid:135)(cid:210)es sobre a quest(cid:209)o do «produto similar». Conclui-se, por conseguinte, que o produto em causa, ou seja, o produto exportado da Turquia para a Comunidade, (cid:130) um produto similar ao produzido pela ind(cid:156)stria comunit(cid:145)ria, na acep(cid:135)(cid:209)o do nº 5 do artigo 1º do Regulamento (CE) nº 2026/97 (a seguir designado por «regulamento de base»). D. SUBVENÇ(cid:213)ES 1. Introdu(cid:135)(cid:209)o (10) Com base nas informa(cid:135)(cid:210)es constantes da den(cid:156)ncia e nas respostas ao question(cid:145)rio, a Comiss(cid:209)o inves- tigou um grande n(cid:156)mero de regimes de subven(cid:135)(cid:209)o. Esses regimes n(cid:209)o s(cid:209)o necessariamente os que haviam sido analisados no inqu(cid:130)rito inicial. A Turquia introduziu novos regimes de aux(cid:146)lios esta- tais em finais de 1994 (em parte com vista (cid:133) harmo- niza(cid:135)(cid:209)o da legisla(cid:135)(cid:209)o sobre aux(cid:146)lios estatais em rela(cid:135)(cid:209)o (cid:133) legisla(cid:135)(cid:209)o comunit(cid:145)ria nessa mat(cid:130)ria, em conformidade com as disposi(cid:135)(cid:210)es do Acordo que institui a Uni(cid:209)o Aduaneira) que regem tanto os incentivos internos como os incentivos (cid:133) expor- ta(cid:135)(cid:209)o e alteram ou substituem os regimes ante- riores. Al(cid:130)m disso, verificou-se igualmente uma importante evolu(cid:135)(cid:209)o a n(cid:146)vel internacional: em 1995, entrou em vigor o Acordo da Organiza(cid:135)(cid:209)o Mundial do Com(cid:130)rcio (OMC) sobre Subven(cid:135)(cid:210)es e Medidas de Compensa(cid:135)(cid:209)o tendo sido adoptado um novo regulamento de base em finais de 1994, a fim de reflectir a nova defini(cid:135)(cid:209)o de subven(cid:135)(cid:210)es (9). Tendo em conta o que precede, a Comiss(cid:209)o reexa- minou todos os regimes de subven(cid:135)(cid:210)es existentes na Turquia. 2. Regimes de exporta(cid:135)(cid:209)o (11) A Comiss(cid:209)o analisou os seguintes cinco regimes de exporta(cid:135)(cid:209)o, que s(cid:209)o pormenorizadamente descritos em seguida: I. Ajuda do Estado (cid:133)s exporta(cid:135)(cid:210)es II. Regime de isen(cid:135)(cid:209)o do imposto sobre as socie- dades III. Cr(cid:130)ditos (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o IV. Pr(cid:130)mio de electricidade V. Pr(cid:130)mio de Transporte. (9) Ver nota de p(cid:130)-de-p(cid:145)gina 7. (12) O objectivo declarado da pol(cid:146)tica turca de incentivo (cid:133)s exporta(cid:135)(cid:210)es da Turquia consiste em refor(cid:135)ar o potencial da exporta(cid:135)(cid:209)o da sua ind(cid:156)stria em confor- midade com as metas e as orienta(cid:135)(cid:210)es definidas nos planos quinquenais de desenvolvimento elaborados pelo Governo. Tais a eliminar os efeitos adversos do elevado n(cid:146)vel de a infla(cid:135)(cid:209)o compensar a escassez e o custo elevado dos finan- ciamentos. incentivos destinam-se exportadores interna sobre os e (13) O principal instrumento que inclui, entre outros, uma ajuda (cid:133)s exporta(cid:135)(cid:210)es (cid:130) o Decreto 94/6401, que entrou em vigor em 1 de Janeiro de 1995 e prev(cid:136) as seguintes medidas: (cid:190) assist(cid:136)ncia para programas de investiga(cid:135)(cid:209)o e desenvolvimento, (cid:190) assist(cid:136)ncia para os custos ambientais, (cid:190) assist(cid:136)ncia para a an(cid:145)lise do mercado, (cid:190) apoio (cid:133) participa(cid:135)(cid:209)o em feiras e exibi(cid:135)(cid:210)es no estrangeiro, (cid:190) apoio (cid:133) participa(cid:135)(cid:209)o em feiras nacionais de car(cid:145)cter internacional, (cid:190) apoio a actividades de promo(cid:135)(cid:209)o no estrangeiro. (14) A Comiss(cid:209)o verificou que nenhum dos produtores do produto em causa tinha recebido ajuda ao abrigo de qualquer das medidas acima referidas, previstas no Decreto 94/6401, durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)- rito. Por conseguinte, n(cid:209)o considerou necess(cid:145)rio analisar a alguma das medidas concess(cid:209)o de subven(cid:135)(cid:210)es pass(cid:146)veis de medidas de compensa(cid:135)(cid:209)o. implicava se II. Regime de isen(cid:135)(cid:209)o do imposto sobre as socie- dades (Corporate TAX Exemption Scheme (cid:190) CTE) (15) No (cid:131)mbito do compromisso oferecido pelo Governo turco e aceite pela Comiss(cid:209)o em 1991 (ver considerando 1), o Governo turco comprometia-se essencialmente eliminar progressivamente o sistema de isen(cid:135)(cid:209)o do imposto sobre as sociedades. Segundo este regime, uma determinada percen- tagem das receitas de exporta(cid:135)(cid:209)o das empresas transformadoras ficava isenta do imposto sobre as sociedades. a Em conformidade com o compromisso o Governo turco, a taxa do CTE seria progressivamente redu- zida de 20 % em 1991 para 5 % em 1993. O regime foi finalmente abolido em 1993, atrav(cid:130)s do artigo 30º do Decreto 21804, de 25 de Dezembro de 1993. Foram apresentados elementos de prova documentais a este respeito. A Comiss(cid:209)o verificou igualmente que nenhum dos produtores sujeitos ao inqu(cid:130)rito recebeu uma ajuda significativa ao abrigo do regime CTE durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito. 13. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 168/49 III) Cr(cid:130)ditos (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o (16) O T(cid:129)rk Eximbank (a seguir denominado «Exim- bank») (cid:130) a (cid:156)nica ag(cid:136)ncia oficial que concede cr(cid:130)ditos (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o na Turquia; trata-se de um organismo p(cid:156)blico criado em 1987 com o objectivo de responder (cid:133)s necessidades de financiamento dos exportadores e dos operadores no estrangeiro. O Eximbank presta servi(cid:135)os financeiros especializados atrav(cid:130)s dos seguintes programas de cr(cid:130)dito, de seguro e de garantia: cr(cid:130)dito (cid:130) concedido com base no valor em divisas das transac(cid:135)(cid:210)es de exporta(cid:135)(cid:209)o (o expor- tador recebe efectivamente o equivalente em liras turcas), sendo o reembolso efectuado pelo exportador na divisa em causa. As taxas de juro s(cid:209)o significativamente inferiores (cid:133)s do programa PSEC. A taxa de juro total paga sobre este tipo de cr(cid:130)dito (cid:130) geralmente mais favor(cid:145)vel do que as taxas praticadas pelos bancos comerciais para empr(cid:130)stimos a curto prazo. a) P r o g r a m a d e c r (cid:130) d i t o (cid:133) e x p o r t a (cid:135) (cid:209) o p r (cid:130) - E x p o r t ( P r e - S h i p m e n t - e x p e d i (cid:135) (cid:209) o C r e d i t (cid:190) P S E C ) O PSEC (cid:130) uma facilidade de cr(cid:130)dito a curto prazo concedida pelo Eximbank atrav(cid:130)s de bancos comerciais, que actuam como interme- di(cid:145)rios, e que se destina a todas as ind(cid:156)strias orientadas para a exporta(cid:135)(cid:209)o. Embora os pedidos sejam apresentados ao Eximbank, o cr(cid:130)dito (cid:130) desembolsado por um banco comercial. A taxa de juro total paga sobre este tipo de cr(cid:130)ditos (cid:130) geralmente mais favor(cid:145)vel do que as taxas prati- cadas pelos bancos comerciais para empr(cid:130)stimos a curto prazo. Estes cr(cid:130)ditos constituem uma subven(cid:135)(cid:209)o, na medida em que implicam uma contribui(cid:135)(cid:209)o financeira por parte das autoridades p(cid:156)blicas, e conferem uma vantagem pelo facto de a taxa de juro ser inferior (cid:133) praticada em rela(cid:135)(cid:209)o a um empr(cid:130)stimo comercial compar(cid:145)vel. A subven(cid:135)(cid:209)o destina-se exclusivamente (cid:133)s transac(cid:135)(cid:210)es de exporta(cid:135)(cid:209)o, pelo que constitui uma subven(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o. Diversos produtores beneficiaram deste regime durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito. b) P r o g r a m a d e c r (cid:130) d i t o (cid:133) s e x p o r t a (cid:135) (cid:210) e s p a r a u m m e r c a d o e s p e c (cid:146) f i c o Este programa previa a concess(cid:209)o de um apoio financeiro (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o de produtos t(cid:136)xteis para pa(cid:146)ses n(cid:209)o membros da UE (ou seja, NFTA, Jap(cid:209)o e (cid:214)frica do Sul). Foi eliminado em Janeiro de 1996. c) P r o g r a m a d e c r (cid:130) d i t o (cid:133) s e x p o r t a (cid:135) (cid:210) e s d a s P M E Este programa proporciona cr(cid:130)dito a curto prazo a empresas que empreguem no m(cid:145)ximo 150 trabalhadores. Nenhum dos produtores sujeitos a inqu(cid:130)rito beneficiou destes cr(cid:130)ditos devido (cid:133) sua dimens(cid:209)o. d) P r o g r a m a d e c r (cid:130) d i t o e m d i v i s a s Trata-se de uma facilidade de cr(cid:130)dito a curto semelhante (cid:133) PSEC, concedida pelo prazo, Eximbank atrav(cid:130)s de bancos comerciais que actuam como intermedi(cid:145)rios e destinada a todas as ind(cid:156)strias orientadas para a exporta(cid:135)(cid:209)o. O Estes cr(cid:130)ditos constituem uma subven(cid:135)(cid:209)o, na medida em que implicam uma contribui(cid:135)(cid:209)o financeira por parte das autoridades p(cid:156)blicas, e confere uma vantagem pelo facto de a taxa de juro ser inferior (cid:133) praticada em rela(cid:135)(cid:209)o a um empr(cid:130)stimo comercial compar(cid:145)vel. A subven(cid:135)(cid:209)o destina-se transac(cid:135)(cid:210)es de exporta(cid:135)(cid:209)o, pelo que constitui uma subven(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o. exclusivamente a Diversos produtores beneficiaram deste regime durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito. e) P r o g r a m a d e c r (cid:130) d i t o e m d i v i s a s r e l a c i o - n a d o c o m o s r e s u l t a d o s o b t i d o s Este programa concede cr(cid:130)dito a curto prazo aos exportadores sem a media(cid:135)(cid:209)o dos bancos comer- ciais. Nenhum dos produtores em causa benefi- ciou deste cr(cid:130)dito durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)- rito. f) P r o g r a m a d e s e g u r o d e c r (cid:130) d i t o (cid:133) e x p o r - t a (cid:135) (cid:209) o a c u r t o p r a z o No (cid:131)mbito deste programa, todas as expedi(cid:135)(cid:210)es a efectuar por um exportador durante o per(cid:146)odo de um ano beneficiam de um seguro em condi- (cid:135)(cid:210)es favor(cid:145)veis. Os exportadores pagam directa- mente ao Eximbank um pr(cid:130)mio que varia consoante o pa(cid:146)s de exporta(cid:135)(cid:209)o. At(cid:130) 1995, este seguro era obrigat(cid:155)rio para as empresas que beneficiavam dos cr(cid:130)ditos (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o pr(cid:130)- -expedi(cid:135)(cid:209)o do Eximbank. Alguns dos produtores em causa utilizaram este programa durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito. Uma vez que estava ligado ao programa de cr(cid:130)dito (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o pr(cid:130)-expe- di(cid:135)(cid:209)o (PSEC), este programa foi considerado juntamente com o PSEC e o programa de cr(cid:130)dito em divisas (ver quadros 1 e 2 do conside- rando 29). Este seguro (cid:130) presentemente facultativo. g) P r o g r a m a s d e c r (cid:130) d i t o , s e g u r o e g a r a n t i a e m f a v o r d o s c o m p r a d o r e s Este programa refere-se ao financiamento de projectos nas Rep(cid:156)blicas da (cid:214)sia Central e Ocidental. Nenhum dos produtores em causa beneficiou deste programa durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito. L 168/50 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 6. 98 IV. Pr(cid:130)mio de electricidade III. Cr(cid:130)dito alimentado por um fundo. (17) Ao abrigo deste programa, as empresas que produzem mercadorias para exporta(cid:135)(cid:209)o podem beneficiar de um desconto especial (25 %) sobre o custo da electricidade utilizada na produ(cid:135)(cid:209)o das mercadorias exportadas. O programa, que constitui claramente uma foi subven(cid:135)(cid:209)o (cid:133) abolido em 1995 pelo Decreto 22510 de 31 de Dezembro de 1995. exporta(cid:135)(cid:209)o, Nenhum dos produtores sujeitos a inqu(cid:130)rito bene- ficiou deste programa durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)- rito. V. Pr(cid:130)mio de transporte (18) No (cid:131)mbito deste regime, os exportadores podiam obter pr(cid:130)mios em numer(cid:145)rio do Banco Central da Turquia destinados a cobrir os custos de transporte das exporta(cid:135)(cid:210)es. O regime foi abolido em 1994 por despacho do Conselho de Ministros turco. Os pr(cid:130)mios em numer(cid:145)rio constituem uma subven(cid:135)(cid:209)o, dado que implicam uma contribui(cid:135)(cid:209)o financeira das autoridades que confere uma vantagem. A subven(cid:135)(cid:209)o cobre apenas os custos de transporte das exporta(cid:135)(cid:210)es, pelo que constitui uma subven(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o. Os pr(cid:130)mios pagos ao abrigo deste regime, adminis- trado pelo Banco Central, diferiam consoante o destino. Os exportadores continuaram a beneficiar do regime durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito (ou seja, 1995), n(cid:209)o obstante este ter sido abolido em 1994, um vez que durante a sua vig(cid:136)ncia n(cid:209)o havia verbas dispon(cid:146)veis para proceder aos pagamentos aos exportadores. Por conseguinte, os pagamentos em atraso relativos aos anos anteriores (cid:133) supress(cid:209)o do programa foram efectuados durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito. Todos os produtores sujeitos ao inqu(cid:130)rito receberam os pr(cid:130)mios em atraso durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito. 3. Resumo dos regimes de exporta(cid:135)(cid:209)o (19) A Comiss(cid:209)o apurou que os exportadores haviam recorrido a dois regimes de exporta(cid:135)(cid:209)o durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito, nomeadamente os cr(cid:130)ditos (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o (programa de cr(cid:130)dito (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o pr(cid:130)- -expedi(cid:135)(cid:209)o/programa de cr(cid:130)dito em divisas e programa de seguro do cr(cid:130)dito (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o a curto prazo) e o pr(cid:130)mio de transporte. 4. Regimes internos (20) A Comiss(cid:209)o analisou os seguintes tr(cid:136)s regimes internos, que s(cid:209)o apresentados pormenorizada- mente a seguir: I. Decreto 94/6411 II. Pr(cid:130)mio de apoio (cid:133) utiliza(cid:135)(cid:209)o de recursos (Resource Utilisation Support Premium (cid:190) RUSP) I. Decreto 94/6411 (21) A partir de 1 de Janeiro de 1995, os incentivos aos produtores turcos s(cid:209)o proporcionados no (cid:131)mbito do Decreto 94/6411 de 26 de Dezembro de 1994. Este decreto constitui o quadro geral que rege os incen- tivos (cid:133) ind(cid:156)stria, em conformidade com as orienta- (cid:135)(cid:210)es gerais definidas nos planos de desenvolvi- mento e nos programas anuais adoptados pelo Conselho de Ministros turco. O Decreto 94/6411 prev(cid:136) incentivos aos investimentos nos sectores da produ(cid:135)(cid:209)o de bens e servi(cid:135)os, da investiga(cid:135)(cid:209)o e desenvolvimento, da protec(cid:135)(cid:209)o do ambiente, da melhoria da qualidade e normas, bem como aos investimentos tendo em vista o desenvolvimento das actividades regionais de artesanato e o apoio a pequenas e m(cid:130)dias empresas. O Comunicado nº 2 da Subsecretaria do Tesouro, publicado no Jornal Oficial de 4 de Abril de 1995, clarificou as normas de execu(cid:135)(cid:209)o do Decreto 94/6411. (22) 94/6411 devem ser Todos os pedidos de assist(cid:136)ncia ao abrigo do Decreto aprovados pela Direc(cid:135)(cid:209)o-Geral respons(cid:145)vel pela concess(cid:209)o e apli- ca(cid:135)(cid:209)o de incentivos da Subsecretaria do Tesouro, que emite um certificado de investimento (cid:133)s empresas da Subsecretaria do Tesouro, que emite um certificado de investimento (cid:133)s empresas cujos pedidos sejam deferidos. O certificado de investi- mento descreve o tipo de assist(cid:136)ncia concedida (cid:133) empresa em quest(cid:209)o, bem como eventuais limites m(cid:145)ximos para tal assist(cid:136)ncia. As empresas podem obter certificados de investimento com base em projectos. O prazo de validade do certificado de investimento varia consoante o projecto. (23) Os diversos tipos de assist(cid:136)ncia concedida ao abrigo do Decreto 94/6411 podem ser classificados do seguinte modo: a) R e g i m e s d e q u e o s e x p o r t a d o r e s b e n e - f i c i a r a m d u r a n t e o p e r (cid:146) o d o d e i n q u (cid:130) - r i t o i) Isen(cid:135)(cid:209)o de direitos aduaneiros e encargos No (cid:131)mbito deste regime, as empresas bene- ficiam de isen(cid:135)(cid:209)o de direitos aduaneiros para a importa(cid:135)(cid:209)o de maquinaria e de equipa- mento destinados ao projecto para o qual tenha sido concedido um certificado de investimento. ii) Dedu(cid:135)(cid:209)o fiscal para investimento No (cid:131)mbito deste regime, as empresas bene- ficiam de uma isen(cid:135)(cid:209)o do imposto sobre os rendimentos proporcional ao montante do investimento para o qual tenha sido emitido um certificado esta dedu(cid:135)(cid:209)o fiscal pode totalizar 100 % do montante do investimento. investimento; de 13. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 168/51 Ambos os regimes acima referidos consti- tuem subven(cid:135)(cid:210)es, dado que as autoridades p(cid:156)blicas renunciaram a receitas p(cid:156)blicas, sendo deste modo concedida uma vantagem. qualquer modo, as vantagens teriam sido negligenci(cid:145)veis. ii) Diferimento do pagamento do IVA iii) Fundo de financiamento pagamentos No (cid:131)mbito deste regime, as empresas obt(cid:136)m dos do um diferimento impostos que lhes permitir(cid:145) financiar novos investimentos. As empresas t(cid:136)m direito a beneficiar do diferimento fiscal desde que disponham de um certificado de investi- mento. Este diferimento equivale a um empr(cid:130)stimo sem juros e constitui uma subven(cid:135)(cid:209)o na medida em que a aus(cid:136)ncia de juros confere uma vantagem. No (cid:131)mbito deste regime, o pagamento do IVA relativo (cid:133) importa(cid:135)(cid:209)o do equipamento enumerado nos certificados de incentivo pode ser diferido at(cid:130) (cid:133) data em que esse imposto possa ser efectivamente deduzido. Caso o investimento n(cid:209)o se realize de acordo com o previsto no certificado de incentivo, o IVA ser(cid:145) cobrado rectroactivamente, acres- cido de juros. c) R e g i m e s a i n d a n (cid:209) o a p l i c a d o s O Decreto 94/6411 prev(cid:136) igualmente outros regimes que ainda n(cid:209)o foram aplicados, nomea- damente: iv) Reembolso do IVA para aquisi(cid:135)(cid:209)o de maqui- naria e equipamento i) Isen(cid:135)(cid:209)o das imposi(cid:135)(cid:210)es aplic(cid:145)veis (cid:133) cons- tru(cid:135)(cid:209)o de edif(cid:146)cios No (cid:131)mbito deste regime, as empresas bene- ficiam do reembolso do IVA pago aquando da aquisi(cid:135)(cid:209)o de maquinaria fabricada no pa(cid:146)s. Este reembolso implica uma contri- bui(cid:135)(cid:209)o financeira por parte das autoridades p(cid:156)blicas que confere uma vantagem, consti- tuindo, portanto, uma subven(cid:135)(cid:209)o. Uma vez que o benef(cid:146)cio deste mecanismo est(cid:145) subor- dinado (cid:133) utiliza(cid:135)(cid:209)o de produtos nacionais, a subven(cid:135)(cid:209)o (cid:130) em considerada conformidade com o nº 4, al(cid:146)nea b) do artigo 3º do regulamento de base. Um produtor beneficiou deste regime durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito, embora as vantagens tenham sido negligenci(cid:145)veis. espec(cid:146)fica b) R e g i m e s d e q u e o s e x p o r t a d o r e s n (cid:209) o d e p e r (cid:146) o d o o b e n e f i c i a r a m d u r a n t e i n q u (cid:130) r i t o i) Isen(cid:135)(cid:209)o dos encargos aplic(cid:145)veis a cr(cid:130)ditos de investimento a m(cid:130)dio e longo prazo No (cid:131)mbito deste regime, as empresas est(cid:209)o isentas do pagamento de impostos, direitos e encargos relacionados com opera(cid:135)(cid:210)es banc(cid:145)- rias, notariais, cadastrais, etc. , relativas aos cr(cid:130)ditos. O regime (cid:130) aplic(cid:145)vel (cid:133)s empresas que se comprometam a exportar os produtos a que se refere esse investimento. Conside- rando que o benef(cid:146)cio do regime est(cid:145) subor- dinado este futura programa deveria ser considerado como uma subven(cid:135)(cid:209)o (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o. Nenhum produtor beneficiou de vantagens ao abrigo deste regime durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito. De exporta(cid:135)(cid:209)o, a uma No (cid:131)mbito deste regime, as empresas est(cid:209)o isentas do pagamento das imposi(cid:135)(cid:210)es apli- c(cid:145)veis (cid:133) constru(cid:135)(cid:209)o de edif(cid:146)cios. ii) Contribui(cid:135)(cid:209)o para despesas de deslocali- za(cid:135)(cid:209)o Este regime prev(cid:136) um apoio aos investi- mentos transferidos de regi(cid:210)es desenvol- vidas para parques industriais ou para regi(cid:210)es priorit(cid:145)rias em mat(cid:130)ria de desenvol- vimento. Pode ser concedido um subs(cid:146)dio de 50 % das despesas de desmontagem, entrega e reinstala(cid:135)(cid:209)o. iii) Subven(cid:135)(cid:210)es para custos de energia realizados investimentos Os novos em regi(cid:210)es priorit(cid:145)rias em mat(cid:130)ria de desenvol- vimento abrangidos por um certificado de incentivo uma podem beneficiar subven(cid:135)(cid:209)o que pode cobrir at(cid:130) 25 % do seu consumo os electricidade primeiros cinco anos de actividade, segundo crit(cid:130)rios a definir pelo Conselho monet(cid:145)rio, de cr(cid:130)dito e de coordena(cid:135)(cid:209)o. durante de de iv) Apoio sob a forma de concess(cid:209)o de terrenos No (cid:131)mbito deste regime, as empresas podem obter gratuitamente terrenos para investimentos a realizar em regi(cid:210)es priorit(cid:145)- rias em mat(cid:130)ria de desenvolvimento ou nos parques industriais. Os terrenos s(cid:209)o disponi- bilizados pela Direc(cid:135)(cid:209)o-Geral da proprie- dade p(cid:156)blica. L 168/52 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 6. 98 v) Contribui(cid:135)(cid:209)o para a carta de garantia dos cr(cid:130)ditos estrangeiros Este regime prev(cid:136) uma ajuda aos produtores tendo em vista cobrir 50 % das despesas incorridas relacionadas com cr(cid:130)ditos estran- geiros obtidos por interm(cid:130)dio de bancos p(cid:156)blicos. vi) Apoio (cid:133) obten(cid:135)(cid:209)o de certificados de quali- dade e de normaliza(cid:135)(cid:209)o No (cid:131)mbito deste regime, as empresas bene- ficiam do reembolso dos encargos relacio- nados com a obten(cid:135)(cid:209)o de certificados de qualidade e normaliza(cid:135)(cid:209)o de acordo com as normas ISO e ITS (Instituto Turco de Normaliza(cid:135)(cid:209)o). vii) Cr(cid:130)ditos Existem diferentes regimes de cr(cid:130)dito com taxa de juro reduzidas destinados a PME e a investimentos em regi(cid:210)es priorit(cid:145)rias em mat(cid:130)ria de desenvolvimento. uma vantagem, constituindo, pois, uma subven(cid:135)(cid:209)o. O regime foi institu(cid:146)do pelo Decreto 92/2805 e era gerido pela Direc(cid:135)(cid:209)o-Geral respons(cid:145)vel pela apli- ca(cid:135)(cid:209)o de incentivos. O regime foi oficialmente eliminado em 15 de Julho de 1994, muito embora as empresas tenham continuado a receber vanta- gens significativas durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito. Alguns produtores beneficiaram deste durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito. regime 5. Resumo dos regimes internos (26) Apurou-se que os exportadores utilizaram seis regimes internos durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito, nomeadamente a isen(cid:135)(cid:209)o de direitos aduaneiros e encargos, a dedu(cid:135)(cid:209)o fiscal para investimento, o fundo de financiamento, o reembolso do IVA rela- tivo (cid:133) aquisi(cid:135)(cid:209)o de maquinaria e equipamento, o RUSP e o cr(cid:130)dito alimentado por um fundo. II. Pr(cid:130)mio de apoio (cid:133) utiliza(cid:135)(cid:209)o dos recursos (RUSP) 6. Montante das subven(cid:135)(cid:210)es (24) No (cid:131)mbito deste regime, as empresas podiam bene- ficiar de um pr(cid:130)mio em numer(cid:145)rio pago pela Subsecretaria do Tesouro. O pr(cid:130)mio baseava-se numa percentagem (que variava entre 15 % e 40 %) do valor dos investimentos efectuados. A percentagem aplicada dependia da regi(cid:209)o em que o investimento era realizado. O RUSP foi abolido em 1991 pelo Decreto 91/ /1468. No entanto, as empresas continuaram a auferir benef(cid:146)cios deste regime durante alguns anos, e nomeadamente durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito, dado que os pagamentos se encontravam pendentes desde o per(cid:146)odo de aplica(cid:135)(cid:209)o do regime (durante o qual n(cid:209)o existiam verbas p(cid:156)blicas dispon(cid:146)veis). Os pr(cid:130)mios em numer(cid:145)rio constituem uma subven(cid:135)(cid:209)o na medida em que implicam uma contribui(cid:135)(cid:209)o financeira das autoridades p(cid:156)blicas que confere uma vantagem. Alguns produtores beneficiaram deste durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito. regime (27) Apurou-se que dois dos exportadores que colabo- raram, Korteks e Polyteks, n(cid:209)o haviam exportado o produto em causa para a UE durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito. Nestas circunst(cid:131)ncias, n(cid:209)o foram estabe- lecidas conclus(cid:210)es individuais relativas aos n(cid:146)veis de subven(cid:135)(cid:209)o para estas empresas. (28) Para efeitos da determina(cid:135)(cid:209)o do montante da subven(cid:135)(cid:209)o, os montantes das subven(cid:135)(cid:210)es recebidas durante o per(cid:146)odo do inqu(cid:130)rito foram repartidos pelo volume de neg(cid:155)cios total (vendas internas e exporta(cid:135)(cid:210)es) das empresas, no caso das subven(cid:135)(cid:210)es internas e apenas pelo volume de neg(cid:155)cios relativo (cid:133)s exporta(cid:135)(cid:210)es, no caso das subven(cid:135)(cid:210)es (cid:133) expor- ta(cid:135)(cid:209)o. (29) Os montantes das subven(cid:135)(cid:210)es determinados durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito relativamente aos produtores objecto do inqu(cid:130)rito s(cid:209)o apresentados em seguida. O quadro 1 indica o montante total das vantagens durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito, enquanto no quadro 2 se excluem as vantagens decorrentes dos regimes abolidos antes do in(cid:146)cio do per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito. III. Cr(cid:130)dito alimentado por um fundo (25) No (cid:131)mbito deste regime, as empresas podiam bene- ficiar de empr(cid:130)stimos a taxas de juro inferiores (cid:133)s normalmente aplic(cid:145)veis a empr(cid:130)stimos comerciais compar(cid:145)veis. Por conseguinte, o regime confere ligados Uma vez que quatro dos exportadores que colabo- (Nergis Tekstil, Nergis raram est(cid:209)o Holding, Sifas e Polylen), calculou-se uma m(cid:130)dia das vantagens recebidas, que consta da rubrica «Nergis Group». 13. 6. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 168/53 Quadro 1 SASA Nergis Group Sonmez (em %) Regimes de subven(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o Cr(cid:130)ditos (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o Pr(cid:130)mio de transporte Regimes de subven(cid:135)(cid:210)es internos Cr(cid:130)dito alimentados por um fundo Fundo de financiamento Dedu(cid:135)(cid:209)o fiscal para investimento RUSP Isen(cid:135)(cid:209)o de direitos aduaneiros Reembolso do IVA Total das vantagens durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito 0,25 2,68 0,01 0,06 0,23 0,15 0,01 0 3,39 0,81 2,6 0,03 0 0,33 0,01 0,01 0,08 6,9 0 0,06 0,76 0 0,04 Negligenci(cid:145)vel 0 3,79 7,84 Quadro 2 SASA Nergis Group Sonmez (em %) Regimes de subven(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o Cr(cid:130)ditos (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o 0,25 0,81 0,08 Regimes de subven(cid:135)(cid:210)es internos Fundo de financiamento Dedu(cid:135)(cid:209)o fiscal para investimento Isen(cid:135)(cid:209)o de direitos aduaneiros Vantagens durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito excluindo os regimes abolidos 0,06 0,23 0,01 0,55 0 0,33 0,01 1,15 0,06 0,76 0,04 0,94 7. Especificidade (30) Uma vez que o montante da vantagem conferida aos exportadores pelos regimes ainda em vigor durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito foi considerada de minimis (ver considerando 34 infra), n(cid:209)o (cid:130) neces- s(cid:145)rio proceder a uma determina(cid:135)(cid:209)o relativa (cid:133) espe- cificidade. 8. Conclus(cid:210)es relativas (cid:133) aplicabilidade de medidas de compensa(cid:135)(cid:209)o (31) No que se refere (cid:133)s subven(cid:135)(cid:210)es (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, dois regimes s(cid:209)o considerados espec(cid:146)ficos e, por conse- guinte, pass(cid:146)veis de medidas de compensa(cid:135)(cid:209)o (cid:190) o regime de cr(cid:130)ditos (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, subordinado aos resultados de exporta(cid:135)(cid:209)o e o regime de reembolso do IVA, subordinado (cid:133) utiliza(cid:135)(cid:209)o de produtos na- cionais. O regime de pr(cid:130)mios de transporte, subor- dinado (cid:133) exporta(cid:135)(cid:209)o, foi eliminado em 1994. (32) No tocante aos regimes internos, o RUSP foi elimi- nado em 1991, tendo o regime de cr(cid:130)dito alimen- tado por um fundo sido abolidos em 1994. Relati- vamente aos tr(cid:136)s regimes que se verificou terem sido utilizados e continuarem em vigor durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito (fundo de financiamento, dedu(cid:135)(cid:209)o fiscal para investimento e isen(cid:135)(cid:209)o de direitos aduaneiros), n(cid:209)o se afigura necess(cid:145)rio proceder a uma determina(cid:135)(cid:209)o relativa (cid:133) aplicabili- dade de medidas de compensa(cid:135)(cid:209)o, em virtude dos n(cid:146)veis globais de minimis das subven(cid:135)(cid:210)es. L 168/54 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 13. 6. 98 (33) Quanto aos regimes j(cid:145) abolidos (pr(cid:130)mios de trans- porte, cr(cid:130)dito alimentado por um fundo e RUSP), n(cid:209)o se considera necess(cid:145)rio adoptar medidas de compensa(cid:135)(cid:209)o tendo em conta, por um lado, o n(cid:146)vel vantagens decorrentes dos negligenci(cid:145)vel das regimes RUSP e cr(cid:130)dito alimentado por um fundo e, por outro, o facto de as eventuais vantagens decorrentes do regime de pr(cid:130)mios de transporte, embora de n(cid:146)vel mais significativo, estarem ligadas a transac(cid:135)(cid:210)es de exporta(cid:135)(cid:209)o individuais realizadas quando o regime se encontrava em vigor, tendo j(cid:145) sido suprimidas. (34) Em conformidade com o nº 5, al(cid:146)nea a) do artigo 14º do regulamento de base, em rela(cid:135)(cid:209)o (cid:133)s importa- (cid:135)(cid:210)es provenientes de pa(cid:146)ses em desenvolvimento, o montante das subven(cid:135)(cid:210)es pass(cid:146)veis de medidas de compensa(cid:135)(cid:209)o ser(cid:145) considerado de minimis se for inferior a 2 %. Uma vez que a Turquia (cid:130) conside- rada um pa(cid:146)s em desenvolvimento e que o montante da subven(cid:135)(cid:209)o concedida ao abrigo dos regimes ainda em vigor durante o per(cid:146)odo de inqu(cid:130)rito era inferior a 2 % (ver quadro 2 supra), o montante das subven(cid:135)(cid:210)es pass(cid:146)veis de medidas de compensa(cid:135)(cid:209)o (cid:130) pois considerado de minimis. E. PREJU(cid:237)ZO E INTERESSE DA COMUNIDADE (35) Uma vez que se concluiu que o n(cid:146)vel de subven(cid:135)(cid:209)o era de minimis, afigura-se desnecess(cid:145)rio estabelecer conclus(cid:210)es relativas ao preju(cid:146)zo e ao interesse da Comunidade. F. CONCLUS(cid:212)O (36) Em conformidade com o nº 3 do artigo 14º do regulamento de base, o processo ser(cid:145) imediata- mente encerrado caso se conclua que o montante das subven(cid:135)(cid:210)es pass(cid:146)veis de medidas de compen- sa(cid:135)(cid:209)o (cid:130) de minimis. Prop(cid:210)e-se, pois, que o processo seja encerrado, com a consequente caducidade das medidas em vigor, DECIDE: Artigo (cid:156)nico (cid:144) encerrado o processo anti-subven(cid:135)(cid:210)es relativo (cid:133)s impor- ta(cid:135)(cid:210)es de fibras e fios de poli(cid:130)steres dos c(cid:155)digos NC 5593 20 00, 5402 42 00, 5402 43 10, 5402 52 90, 5402 62 10 e 5402 62 90, origin(cid:145)rios da Turquia. 5402 33 90, 5402 52 10, 5402 33 10, 5402 43 90, Feito em Bruxelas, em 12 de Junho de 1998. Pela Comiss(cid:209)o Leon BRITTAN Vice-Presidente


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1845/98 van Gunilla CARLSSON aan de Commissie. Sociale verzekeringen in Zweden

eurovoc_concepts:
Sweden
collective agreement
competition law
insurance
labour market

text: 18. 1. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 13/99 Op dit moment overweegt de Raad welke stappen naar aanleiding van de missie moeten worden genomen, doch hij heeft niet besloten een buitengewoon vertegenwoordiger voor Tibet te benoemen. (1999/C 13/140) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1843/98 van Yves Verwaerde (PPE) aan de Commissie (12 juni 1998) Betreft: Financiºle steun aan voorlichtingscampagne over Natura 2000 Kan de Commissie naar aanleiding van het antwoord van mevrouw Bjerregaard op mijn schriftelijke vraag E-0629/98 (1) de exacte lijst bekend maken van de NGO(cid:146)s die in het kader van het besluit van de Raad van 16 december 1997 inzake een communautair actieprogramma ter ondersteuning van NGO(cid:146)s die voornamelijk werkzaam zijn op het gebied van de milieubescherming, communautaire steun hebben ontvangen voor acties die rechtstreeks betrekking hebben op Natura 2000? (1) PB C 310 van 9. 10. 1998, blz. 106. Antwoord van mevrouw Bjerregaard namens de Commissie (10 juli 1998) In het kader van de uitnodiging tot het indienen van voorstellen ter ondersteuning van de Europese niet- gouvernementele organisaties (NGO(cid:146)s) die voornamelijk werkzaam zijn op het gebied van milieubescher- ming (1), heeft de Commissie in 1997 communautaire middelen ter beschikking gesteld van NGO(cid:146)s voor acties die direct betrekking hebben op Natura 2000. De desbetreffende organisaties zijn het World Wildlife Fund, het European Policy Office (Belgiº), Stichting Wetlands International (Nederland) en Birdlife International (Oosten- rijk). De volledige lijst van de in 1997 gesubsidieerde NGO(cid:146)s is gepubliceerd in het Publicatieblad (2). In het kader van Besluit 97/872/EG van de Raad van 16 december 1997 inzake een communautair actie- programma ter ondersteuning van niet-gouvernementele organisaties die voornamelijk werkzaam zijn op het gebied van milieubescherming (3), heeft de Commissie een uitnodiging tot het indienen van voorstellen gepubliceerd (4). Momenteel loopt de procedure voor de selectie van deze voorstellen. (1) PB C 53 van 22. 2. 1997. (2) PB C 85 van 20. 3. 1998. (3) PB L 354 van 30. 12. 1997. (4) PB C 25 van 24. 1. 1998. (1999/C 13/141) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1845/98 van Gunilla Carlsson (PPE) aan de Commissie (12 juni 1998) Betreft: Sociale verzekeringen in Zweden Via de Zweedse collectieve arbeidsovereenkomsten leggen de vakverenigingen ernstige beperkingen op aan de mogelijkheden waarover ondernemingen beschikken om voor hun werknemers vrijelijk verzekeringsmaatschap- pijen te kiezen. Dit is mogelijk doordat de verzekeringsondernemingen die gekoppeld zijn aan sectoriºle collectieve overeenkomsten in de Zweedse wetgeving een bijzondere status hebben. In de Zweedse mededin- gingswetgeving en het Zweedse beleid ten aanzien van de arbeidsmarkt worden deze ondernemingen vrijgesteld van de algemeen geldende concurrentievoorschriften. Hoe kijkt de Commissie aan tegen deze manier om de regels te omzeilen die zijn opgesteld om de concurrentie op de interne markt te waarborgen?