title: Meddelande från kommissionen - Tjeckiska republiken: Partnerskap för anslutning

eurovoc_concepts:
Czechia
EU aid
EU programme
accession to the European Union
cooperation policy
financial aid

text: 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/13 TJECKISKA REPUBLIKEN: PARTNERSKAP FÖR ANSLUTNING (98/C 202/02) 1. INLEDNING I det yttrande som kommissionen, i enlighet med arti- kel O i Fördraget, lämnade till rådet i juli 1997 har kommissionen rekommenderat att anslutningsförhand- lingar med Tjeckiska republiken inleds. Denna rekom- mendation är grundad på analysen i yttrandet i vilket kommissionen framför som sin åsikt i) att i Tjeckiska republiken finns stabila institutioner, garantier för att rättsstatliga principer iakttas, mänskliga rättigheter och skydd ii) Tjeckiska republiken kan betraktas som en fungerande marknadsekonomi som har frömåga att på medellång sikt hantera det konkurrens- tryck och de marknadskrafter som råder inom unionen samt iii) att Tjeckiska republiken, förutsatt att landet fortsätter sina ansträngningar för införlivande och lägger särskild vikt vid den konkreta tillämpningen, har förmåga att på medellång sikt tillämpa gemenskapens regelverk. för minoriteter, Europaavtalet kommer även fortsättningsvis att utgöra grunden för Europeiska unionens förbindelser med Tjeck- iska republiken. Strategin inför anslutningen kommer dock att förstärkas för att göra det möjligt att inrikta stödet på de olika kandidatländernas specifika behov och på så sätt hjälpa dem att lösa de särskilda problem som påtalats i yttrandet. I Agenda 2000 anförde kommissio- nen följande: ”Den förstärkta samarbetssstrategi inför anslutning som presenteras nedan har två huvudsyften. För det första att samla de olika former av stöd som unionen tillhandahåller inom en och samma ram, part- nerskap för anslutning, och att arbeta tillsammans med kandidatländerna inom denna ram på grundval av ett tydligt definierat program för att förbereda länderna för medlemskap, vilket bland annat innebär att kandidatlän- derna förbinder sig att ange vissa prioriterade mål och en tidtabell för deras genomförande. För det andra att göra kandidatländerna bekanta med unionens politik och arbetssätt genom att de erbjuds möjlighet att delta i gemenskapsprogram. ” Vid sitt möte i Luxemburg i december 1997 beslöt Europeiska rådet att partnerskapen för anslutning skall utgöra kärnan i strategin inför anslutningen och inom denna enhetliga ram samla alla former av stöd till kandi- datländerna i Central- och Östeuropa. Detta partnerskap för anslutning har beslutats av kommissionen efter sam- råd med Tjeckiska republiken och på grundval av de principer, prioriteringar, etappmål och villkor som fast- ställts av rådet. 2. MÅL Syftet med partnerskapet för anslutning är att inom en och samma ram fastställa de prioriteringar i det fortsatta arbetet som anges i kommissionens yttrande om Tjeck- iska republikens ansökan om medlemskap i Europeiska unionen, de finansiella medlen för att hjälpa Tjeckiska republiken att förverkliga dessa prioriteringar samt vill- koren för detta stöd. Detta partnerskap för anslutning utgör en ram för ett antal politiska instrument som kommer att användas för att hjälpa kandidatländerna att förbereda sig för medlemskap. Hit hör bland annat det nationella program för antagandet av gemenskapens regelverk som skall antas av Tjeckiska republiken, den gemensamma utvärderingen av prioriteringarna i den ekonomiska politiken, pakten mot organiserad brottslig- het och vägledningen till den inre marknaden. Dessa instrument är alla olika och kommer att utarbetas och genomföras på olika sätt. De kommer inte att utgöra en integrerande del av detta partnerskap men de priorite- ringar de innehåller kommer att vara förenliga med partnerskapet. 3. PRINCIPER De viktigaste prioriterade områden som fastställts för varje kandidatland rör landets förmåga att uppfylla Köpenhamnskriterierna, enligt vilka det för medlemskap krävs följande: — Kandidatlandet skall ha stabila institutioner som ga- ranterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättighe- ter samt respekt för och skydd av minoriteter. — Kandidatlandet skall ha en fungerande marknads- ekonomi liksom förmågan att hantera det konkur- renstryck och de marknadskrafter som råder inom unionen. — Kandidatlandet skall ha förmåga att uppfylla de skyl- digheter som följer av medlemskapet, inbegripet att ansluta sig till de mål som sammanhänger med den politiska, ekonomiska och monetära unionen. Vid sitt möte i Madrid underströk Europeiska rådet att kandidatländerna måste anpassa sina administrativa strukturer för att kunna tillämpa gemenskapspolitiken på ett friktionsfritt sätt efter anslutningen. Vid sitt möte i Luxemburg framhöll Europeiska rådet att införlivandet av gemenskapens regelverk med lagstiftningen är nödvän- digt, men inte i sig tillräckligt. Det är nödvändigt att tillse att regelverket verkligen tillämpas. 4. PRIORITERINGAR OCH ETAPPMÅL Av kommissionens yttranden och rådets behandling av dessa har framgått att kandidatländerna måste göra stora ansträngningar på vissa områden för att förbereda sig för anslutningen. Det har också bedömts att inget kandidat- land för närvarande helt uppfyller Köpenhamnskrite- rierna. Denna situation kommer att göra det nödvändigt att fastställa olika etapper med prioriteringar med angi- C 202/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 vande, för varje prioritering, av bestämda mål vilka skall fastställas i samarbete med de berörda länderna. Uppnå- endet av dessa mål kommer att påverka omfattningen av det stöd som beviljas, hur förhandlingarna med vissa länder utvecklas och inledandet av förhandlingar med andra länder. Prioriteringarna och etappmålen har delats upp i två grupper, de på kort sikt och de på medellång sikt. Som kortsiktiga betecknas de prioriteringar och etappmål som Tjeckiska republiken realistiskt sett kan förväntas uppnå under 1998 eller beträffande vilka Tjeckiska republiken i vart fall kan förväntas göra bety- dande framsteg inom samma frist. Med hänsyn till den korta tidsfristen och den administrativa kapacitet som fordras för att genomföra dem har endast ett mindre antal prioriteringar fastställts på kort sikt. Prioritering- arna på medellång sikt förväntas ta över ett år att uppnå, även om arbetet med dem kan och bör inledas under 1998. Tjeckiska republiken kommer att uppmanas att till slutet av mars utarbeta ett nationellt program för antagandet av gemenskapens regelverk som innehåller en tidsplan för genomförandet av dessa prioriteringar och etappmål och, i de fall det är möjligt och relevant, uppgift om behovet av personella och finansiella resurser. I partnerskapet för anslutning anges att Tjeckiska repu- bliken måste vidta åtgärder på alla de områden som tas upp i yttrandet. Bilagan innehåller en kortfattad check- lista över dessa områden. Det inte är tillräckligt att införliva gemenskapens regelverk med den nationella lag- stiftningen. Det är dessutom nödvändigt att se till att regelverket faktiskt tillämpas i enlighet med de standarder som gäller inom unionen. På alla de områden som är förtecknade nedan krävs att gemenskapens regelverk genomförs på trovärdigt och effektivt sätt. Med ledning av kommissionens yttrande och rådets behandling av detta har följande prioriteringar och etapp- mål, på kort respektive medellång sikt, fastställts för Tjeckiska republiken. 4. 1 Prioriteringar på kort sikt (1998) — Ekonomiska reformer: Fastställande av prioriteringar på medellång sikt inom den ekonomiska politiken och gemensam utvärdering inom ramen för Europaavtalet, genomförande av en politik för upprätthållande av såväl inre som yttre balans, förbättring av förutsätt- ningarna och reglerna för drift av företag, särskilt genom en snabbare omstrukturering av vissa industri- sektorer, såsom stålsektorn, liksom av bankerna, till- lämpning av de lagar som reglerar finanssektorn (ban- ker och investmentbolag) samt genomdrivande av övervakning genom den nya börs- och värdepappers- inspektionen. — Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Förbättring av kapaciteten på områdena banktillsyn, värdepapper, försäkringar, intern finan- siell kontroll, miljö och jordbruk; förstärkning av de fytosanitära och veterinärmedicinska förvaltningarna, särskilt vad gäller resurserna vid de yttre gränserna; påbörjande av arbetet med att upprätta de strukturer som krävs för regional- och strukturpolitiken. — Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat intellektuell äganderätt (lagstiftning och lagarnas till- lämpning), certifiering och standardisering (ytterligare anpassning av lagstiftningen och ingående av ett euro- peiskt avtal om bedömning av överensstämmelse), ändring av lagstiftningen mot konkurrensbegränsande samarbete, vidareutveckling av den rättsliga ramen för kontroll av statligt stöd samt ökade insynsmöjligheter genom upprättande av ytterligare förteckningar över statligt stöd. — Rättsliga och inrikes frågor: Utveckling av en effektiv gränskontroll. — Miljö: Fortsatt införlivande av ramlagstiftning, upp- rättande och genomförande av detaljerade tillnärm- ningsprogram och genomförandestrategier rörande enskilda rättsakter. Planering och inledande av genomförandet av dessa program och strategier. 4. 2 Prioriteringar på medellång sikt — Politiska kriterier: Ytterligare insatser för att integrera romerna. Förstärkning av lagarna om pressfrihet. Ytterligare uppmärksamhet bör ägnas frågan om lika tillträde till offentliga tjänster. — Ekonomisk politik: Regelbunden översyn av den gemensamma utvärderingen inom ramen för Europa- avtalen av prioriteringarna i den ekonomiska politi- ken, med fokus på uppfyllande av Köpenhamnskrite- rierna för medlemskap i unionen och gemenskapens regelverk rörande ekonomisk och monetär politik (samordning av den ekonomiska politiken, framläg- gande av konvergensprogram, undvikande av alltför införa stora underskott). Tjeckien förväntas euron omedelbart vid anslutningen, men förväntas dock föra en politik som syftar till faktisk konvergens i enlighet med unionens mål beträffande ekonomisk och social sammanhållning och till nominell konver- gens som är förenlig med slutmålet, införandet av euron. inte — Förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten: Fortsatt modernisering av den offentliga förvaltningen, förbättring av rättssystemet, utbildning i gemenskapsrätt och dess tillämpning för tjänstemän inom rättsväsendet, tullväsendet, inrättande av obero- ende organ för övervakning av dataskydd och för konsumentskydd, förstärkning av institutioner med ansvar för rättsliga och inrikes frågor (så att de får tillräcklig och välutbildad personal, särskilt polis och gränsvakter samt personal i ministerier och domsto- lar), förstärkning av kärnsäkerhetsmyndigheten, slut- förande av anpassningen av kapaciteten för finansiell kontroll, reformer av tull- och skattemyndigheterna så att de skall vara redo att tillämpa gemenskapens 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/15 regelverk och förstärkning av myndigheterna med ansvar för livsmedelskontroll. — Den inre marknaden: Detta omfattar bland annat anpassning av lagstiftningen om offentlig upphand- finansiella ling, bokföringslagstiftning, dataskydd, tjänster, indirekt beskattning, den audiovisuella sek- torn, konsumentskydd, ytterligare utveckling av organ för standardisering och bedömning av överensstäm- melse samt upprättande och genomdrivande av ett system för marknadsövervakning, teknisk lagstiftning rörande industriprodukter, förstärkning av konkur- rensmyndigheterna, fullständig anpassning och effek- tiv tillämpning av konkurrenslagstiftningen, främjande av företagsutvecklingen, inbegripet små och medel- stora företag, anpassning till gemenskapens regelverk rörande telekommunikation, konsumentskydd och den inre marknaden för energi. — Rättsliga och inrikes frågor: Utveckling av effektiv gränskontroll och genomförande av invandringspoliti- ken och av reformer av asylförfarandena, bekämpning av narkotika, organiserad brottslighet (särskilt pen- ningtvätt, narkotikahantering och människosmugg- ling) och korruption, samt anpassning av viseringspo- litiken till Europeiska unionens viseringspolitik och slutförande av anpassningen till internationella kon- ventioner, särskilt med sikte på tillämpning av Schengenregelverket. — Jordbruk: Detta omfattar bland annat anpassning till gemenskapens regelverk på jordbruksområdet (inbe- gripet fytosanitära och veterinärmedicinska frågor, särskilt vad gäller kontrollen vid yttre gränser), beak- tande av jordbrukets miljöaspekter och av den biolo- giska mångfalden, utveckling av kapaciteten att införa och genomdriva den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt de grundläggande förvaltningsmekanismerna och administrativa strukturerna för övervakning av marknaderna för jordbruksprodukter och genomfö- rande av strukturåtgärder och åtgärder för utveckling av landsbygden, antagande och genomförande av veterinärmedicinska och fytosanitära krav, förbättring av vissa anläggningar för beredning av livsmedel och av anläggningar för provtagning och diagnostisering samt omstrukturering av jordbrukets livsmedelsindu- stri. — Transport: Ytterligare insatser för anpassning till gemenskapens regelverk, särskilt beträffande vägtrans- port (tillträde till marknaden, säkerhetsregler och beskattning) och järnvägstransport och för att tillhan- dahålla nödvändiga investeringar i transportinfra- struktur, särskilt en utbyggnad av de transeuropeiska näten. — Sysselsättning och sociala frågor: Utveckling av lämp- liga arbetsmarknadsstrukturer och gemensam översyn av sysselsättningspolitiken som förberedelse för delta- gande i samordningen inom Europeiska unionen, anpassning av arbetslagstiftningen och av lagstift- ningen rörande hälsa och säkerhet i arbetet och utveckling av strukturerna för genomförande, särskilt ett tidigt antagande av ramdirektivet om hälsa och säkerhet i arbetet, genomdrivande av lika möjligheter för män och kvinnor, ytterligare utveckling av en aktiv och oberoende dialog mellan arbetsmarknadens parter, ytterligare utveckling av det sociala skyddet och åtgärder för att bringa folkhälsostandarderna i linje med Europeiska unionens normer. — Miljö: Utveckling av strukturer och kapacitet för övervakning och genomförandekontroll, fortgående planering och genomförande av tillnärmningsprogram rörande enskilda rättsakter; särskild vikt bör läggas vid luft och vatten samt vid avfallssektorn. Miljö- skyddskraven och vikten av en hållbar utveckling måste integreras i fastställandet och genomförandet av nationell politik på olika områden. — Regionalpolitik och sammanhållning: Upprättande av en rättslig och administrativ ram samt en budgetram för en integrerad regionalpolitik med sikte på delta- gande i Europeiska unionens strukturprogram efter anslutningen. 5. DE VIKTIGASTE INSTRUMENTEN FÖR GEMENSKA- PENS TEKNISKA OCH EKONOMISKA STÖD 5. 1 Programplanering Anslagen från Phare för perioden 1995–1997 uppgick till sammanlagt 224 miljoner ecu. Förutsatt att Phare-budge- ten för den kvarvarande perioden godkänns kommer kommissionen att bekräfta anslagen för 1998 och 1999. Finansieringsförslag kommer i enlighet med rådets för- ordning (EG) nr 3906/89 att läggas fram för Phares förvaltningskommitté. Samfinansiering med kandidatlän- derna kommer systematiskt att krävas för samtliga inves- teringsprojekt. Kommissionen kommer tillsammans med Tjeckiska republiken, Europeiska investeringsbanken och de internationella finansiella instituten, särskilt Euro- peiska banken för återuppbyggnad och utveckling och Världsbanken, att arbeta för att unterlätta samfinansie- ringen av projekt som rör prioriteringarna inför anslut- ningen. Det finansiella stödet från år 2000 och framåt kommer att omfatta stöd till jordbruket och ett instru- ment för strukturpolitiken med vars hjälp åtgärder lik- nande dem som genomförs i sammanhållningsfondens regi kan prioriteras. Tjeckiska republiken kommer des- sutom att få tillgång till finansiering från sådana program som omfattar flera länder och som direkt rör gemenska- pens regelverk. Phare-programmet är det främsta finansieringsinstrumen- tet inom den förstärkta strategin inför anslutningen. Målet för Phare är i första hand att bistå länderna i Central- och Östeuropa i deras förberedelser inför anslut- ningen genom att inrikta stödet på åtgärder för antagan- det av gemenskapens regelverk och särskilt på de priorite- ringar som fastställts i detta partnerskap för anslutning och i det nationella programmet för antagande av gemen- skapens regelverk. Kommissionen kommer varje år att underteckna ett finansavtal med Tjeckiska republiken i C 202/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 vilket Tjeckiska republiken förbinder sig att förverkliga ett antal av de prioriteringar som anges i detta partner- skap för anslutning och kommissionen förbinder sig att bidra finansiellt till detta. Programplaneringen av gemen- skapens finansiella stöd kommer att göras med hänsyn till prioriteringarna och tidsplanen i det nationella pro- grammet för antagande av gemenskapens regelverk. Vidare kommer det fortsatta beviljandet av finansiellt stöd att i hög grad göras beroende av att de tjeckiska myndigheterna fullgör åtagandena i det nationella pro- grammet för antagande av gemenskapens regelverk. Vissa insatser inför anslutningen kan förstärkas nu (t. ex. stöd till förstärkningen av institutionell och administrativ ka- pacitet) medan andra, såsom finansieringen av större investeringsprojekt som syftar till att kraven i gemenska- pens regelverk på områden som miljö och kärnsäkerhet skall uppfyllas, kommer att bli föremål för programpla- nering över en period på fem till sex år. Från 1998 kommer stödet inom Phare att kanaliseras genom insatser av följande slag. — Förstärkning av institutionell och administrativ kapa- citet, ”Institution building” (omkring 30 %), vilket omfattar förstärkning av de demokratiska institutio- nerna, rättsstaten, den offentliga förvaltningen och alla organ som ansvarar för de offentliga tjänsterna i syfte att upprätta de nödvändiga institutionella och administrativa strukturerna och utbilda de personer som behövs för att tillämpa gemenskapens regelverk. Stödet till förstärkning av den institutionella och administrativa kapaciteten kommer att ges i form av, bland annat, utbildningsåtgärder, tekniskt stöd och organiserat samarbete mellan institutioner och förvalt- ningar i Tjeckiska republiken och motsvarande organ i medlemsstaterna. Inledningsvis kommer detta orga- niserade samarbete att inriktas på prioriterade områ- den såsom ekonomi, jordbruk, miljö samt rättsliga och inrikes frågor. — Investeringsstöd (omkring 70 %) för att möjliggöra de investeringar som krävs för att anpassa Tjeckiska republikens infrastruktur till gemenskapens regelverk. Detta stöd skall koncentreras på i) strukturåtgärder, vilket omfattar omstrukturering av jordbrukssektorn, regional utveckling och investeringar i mänskligt och intellektuellt kapital, vilket också skulle kunna omfatta Phare-bidraget för deltagande i ramprogram- met för forskning och teknisk utveckling, ii) förenlig- het med gemenskapens normer, särskilt vad gäller miljö, jordbruk, industri, säkerhet på arbetsplatsen och arbetsmiljö, transport och telekommunikation, infrastrukturprojekt (1) iii) samfinansiering av stora och iv) utveckling av små och medelstora företag (2). (1) Vad gäller investeringsprojekt i allmänhet kommer det att fordras av Tjeckiska republiken att landet, i enlighet med komplementaritetsprincipen, bidrar med minst 25 % till gemensamt finansierade projekt. (2) Ett horisontellt stöd för små och medelstora företag kommer att ställas till förfogande för att avhjälpa bristen av kapital för investeringar i små företag. 5. 2 De internationella finansiella institutens roll Partnerskapet för anslutning kommer att ge ny inriktning och nya impulser åt samarbetet mellan Tjeckiska republi- ken och de internationella finansiella instituten. Gåvobi- ståndet som tillhandahålls inom partnerskapet för anslut- ning kommer att utgöra ett startkapital och fungera som en katalysator för att få fram större belopp för utveck- lingsfinansiering från de internationella finansiella insti- tuten. Denna process kommer att utvecklas av kommis- sionen tillsammans med kandidatländerna, Europeiska investeringsbanken och Världsbanken i syfte att göra det lättare att samfinansiera projekt med anknytning till prioriteringarna inför anslutningen. Med stöd av ett nytt långivningsmandat för perioden 1997–1999 kan Europeiska investeringsbanken ställa 3 520 miljoner ecu till förfogande i Central- och Östeu- ropa. Genom det nya stöd inför anslutningen som god- kändes av EIB:s råd i början på 1998 ökas detta belopp till 7 miljarder ecu. Lån från Europeiska investeringsban- ken kommer, för att underlätta anslutningsprocessen, att användas inom alla sektorer som kan komma i fråga för finansiering från banken. 6. VILLKORLIGHET Gemenskapens stöd kommer att villkoras av att Tjeckiska republiken fullgör sina åtaganden enligt Europaavtalet liksom av fortsatta framsteg när det gäller att uppfylla Köpenhamnskriterierna och av framsteg i tillämpningen av detta partnerskap för anslutning. Om dessa allmänna villkor inte uppfylls kan rådet komma att på grundval av artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 besluta att tills vidare inställa det finan- siella stödet. 7. GENOMFÖRANDE AV STÖDET INFÖR ANSLUTNINGEN Det finansiella stödet till Tjeckiska republiken kommer att vara beroende av om de projekt som den tjeckiska regeringen föreslår skall tas med i finansieringsavtalen är tillräckligt långt framskridna. När det gäller projekt som måste bli föremål för anbudsinfordran kommer kommis- sionen endast att finansiera projekt som när finansierings- avtalet undertecknas är klara för anbudsinfordran. Des- sutom måste eventuella tidigare åtaganden inom samma sektor helt ha omsatts i avtal eller vara under fullgö- rande. För att ett effektivt genomförande skall kunna säkerställas får projekten i princip inte understiga ett tröskelvärde på två till tre miljoner ecu, särskilt inte när det gäller infrastrukturprojekt. Om dessa principer leder till att Tjeckiska republiken inte kan tillgodogöra sig hela sitt vägledande anslag, kommer anslaget att reduceras i motsvarande mån. Skillnaden mellan det vägledande och 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/17 det slutgiltiga anslaget kommer att överföras till det horisontella stödet för små och medelstora företag eller stödet för stora infrastrukturprojekt. Det kommer inte att ske någon efterföljande gottgörelse för detta belopp. Tjeckiska republiken uppmanas att inrätta en genomför- andestruktur som innebär en garanti för att de olika slagen av finansiellt stöd från Europeiska unionen och de nationella resurserna är konsekventa och kompletterar varandra. En nationell samordnare kommer att vara ansvarig för att det upprätthålls ett nära samband mellan anslutningsprocessen i stort och programplaneringen av gemenskapens finansiella stöd. Tjeckiska republikens regering kommer under 1998 (helst inom finansministeriet) att inrätta en nationell fond för att främja investeringar och för förstärkning av den institutionella och administrativa kompetensen, vilken skall ledas av en nationell utanordnare. Denna fond skall vara det centrala organet för kanalisering av Phare-stöd och andra former av finansiellt stöd från gemenskapen och som sådant ha ansvar för förvaltningen av dessa medel i ett decentraliserat genomförandesystem som skall medge ökad öppenhet och motverka att fondmedlen splittras. Fonden skall ha det övergripande ansvaret för hur medlen förvaltas, inbegripet iakttagandet av bestäm- melserna i finansieringsavtalet, och inför kommissionen ansvara för hur medlen används. Fonden skall också sörja för och övervaka flödet av nationella och andra samfinansieringsresurser i enlighet med finansieringsavta- let. Den nationella fondens exakta uppgifter och ansvar kommer att fastställas i de enskilda finansieringsavtalen. I samarbete med Tjeckiska republikens regering kommer kommissionen, när vissa förutsättningar är uppfyllda och i den utsträckning som medges av gemenskapernas bud- getförordning, särskilt artikel 105. 3 i denna, att efter- sträva en vidare decentralisering av genomförandet av det finansiella stödet. Detta kommer att göras i syfte att, gradvis och inom vissa gränser, upprätta ett förhållande mellan kommissionen och Tjeckiska republiken som präglas av gemensamt ansvar i linje med det förhållande som råder mellan kommissionen och medlemsstaterna vad gäller strukturfonderna. Kommissionen kan, om Tjeckiska republiken så begär, undersöka möjligheten att tillämpa nationella upphand- lingsförfaranden vid infordran av anbud och ingående av avtal i samband med Phare-projekt, särskilt vad gäller investeringar. Kommissionens beslut i denna fråga kom- mer att fattas efter, bland annat, en granskning av Tjeckiska republikens nationella upphandlingslagstiftning med avseende på dess förenlighet med gemenskapens grundläggande regler för offentlig upphandling och med budgetförordningen, inbegripet bestämmelserna om lika möjlighet att delta i anbudsförfaranden och bestämmel- serna i artikel 118. Kommissionen kommer att fatta eventuella beslut om att använda sig av nationella upp- handlingsreglerna i varje enskilt fall, och sådana beslut kommer att bekräftas i de enskilda finansieringsavtalen. Övervakningen av genomförandet av programmen skall utföras gemensamt med kommissionen enligt förfaranden som fastställts i de enskilda finansieringsavtalen. För att säkerställa effektiv övervakning av genomförandet av stödet inom Phare-programmet kommer varje Phare- program att innehålla kvantifierade fysiska och finansiella mål som skall anges i finansieringsavtalet. För att man skall kunna bedöma hur effektiva de åtgärder som finan- sieras inom Phare-programmet faktiskt är kommer dessa att bli föremål för en utvärdering i efterhand av deras verkan i förhållande till målen. 8. ÖVERVAKNING Genomförandet av partnerskapet för anslutning kommer att övervakas inom Europaavtalets ram. Detta kommer att börja 1998, innan kommissionen för rådet lägger fram sin första ordinarie rapport om Tjeckiska republi- kens framsteg som också skall omfatta genomförandet av partnerskapet för anslutning. Relevanta delar av partnerskapet för anslutning kommer att diskuteras i den behöriga underkommittén. Associe- ringskommittén kommer att behandla den allmänna utvecklingen, framsteg och problem vad gäller att upp- fylla prioriteringarna och etappmålen liksom mer speci- fika frågor som hänskjuts till kommittén från underkom- mittéerna. Associeringskommittén kommer att rapportera till associeringsrådet om genomförandet av partnerskapet för anslutning. Phares förvaltningskommitté kommer att sörja för att finansieringsbesluten är förenliga med partnerskapen för anslutning. Partnerskapet för anslutning kommer att i enlighet med artikel 2 i förordning (EG) nr 622/98 av den 16 mars 1998 ändras då så behövs. Kommissionen kommer att föreslå att detta partnerskap ses över före utgången av 1999 och därefter regelbundet. I denna översyn kommer att tas upp frågan om det, mot bakgrund av de förslag som gjorts när det gäller att nå de mål som fastställts i detta partnerskap, finns ett behov av att ange ytterligare etappmål. C 202/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 BILAGA Tjeckiska republiken kommer att behöva vidta åtgärder på alla de områden som anges i yttrandet. Syftet med denna bilaga är att ge en kortfattad checklista för detta i form av rekommendationer till åtgärder. Dessa anges i den ordning i vilken motsvarande område behandlas i yttrandet, utan rangordning efter betydelse eller angelägenhetsgrad. De prioriterade åtgärdsområdena för varje kandidatland anges i form av prioriteringar och etappmål i själva partnerskapet för anslutning. 1. Politiska kriterier De återstående svaga punkterna i lagstiftningen om pressfrihet måste behandlas. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt omständigheterna kring att eventuellt förlänga giltigheten av den lag som utesluter medlemmar av de tidigare säkerhetsstyrkorna och aktiva medlemmar av kommunistregimen från att få antställning i det allmännas tjänst. Ansträngningar måste göras för att undanröja domstolarnas överbelast- ning, särskilt genom att öka domarnas erfarenhet och kvalifikationer. Kampen mot korruption måste intensifieras. Problemet med diskriminering av romerna, särskilt genom tillämpningen av lagen om medborgarskap, måste lösas. 2. Ekonomiska kriterier Åtgärder bör vidtas för att återupprätta extern och intern makroekonomisk balans. I synnerhet bör landet vidta både strukturella och makroekonomiska åtgärder för att kontrollera underskottet i betalnings- balansen. En av huvudprioriteringarna bör vara att fortsätta att vidta åtgärder för att förbättra ramen för ledning av företag, särskilt i syfte att påskynda omstruktureringen av företag. I detta avseende bör de banker som fortfarande ägs av staten privatiseras. De ändringar som nyligen gjorts av lagstiftning som styr banker och investeringar bör genomföras i sin helhet. Åtgärder måste vidtas för att stärka den finansiella sektorn, öka öppenheten och återställa förtroendet hos investerare. Den nya värdepappers- och valutakommissionen bör ges en stark regleringsroll. Banksektorn bör stärkas och tillsynen över bankerna effektiviseras. 3. Förmåga att ta på sig skyldigheterna i samband med ett medlemskap 3. 1 En gränslös inre marknad De fyra friheterna D e n a l l m ä n n a r a m e n — Ytterligare arbete krävs, särskilt vad gäller offentlig upphandling, skydd av immateriell äganderätt och strukturer för genomförande av skydd av personuppgifter. Mindre ansträng- ningar krävs i fråga om bolags- och bokföringslagstiftning för att den tjeckiska lagstiftningen skall fås att helt överensstämma med gemenskapens lagstiftning. F r i r ö r l i g h e t f ö r v a r o r — Tjeckiska republiken har infört den ramlagstiftning som gör det möjligt för landet att genomföra Europeiska unionens system. Någon fullständig anpassning till gemenskapens lagstiftning har dock ännu inte skett. Det är nu nödvändigt att fullborda anpassningen av lagstiftning om den nya metoden, stärka infrastrukturen för bedömning av överensstämmelse, fullfölja harmoniseringen av lagstiftning om kemikalier och läkemedel, förbättra lagstiftningen om livsmedel, påskynda harmoniseringen av lagstiftning om motorfordon samt att inrätta en mekanism för marknadsövervakning. Tjeckiska republiken bör fortsätta den snabba tillnärmningen av lagstiftning om industriprodukter så att unionens system kan införas fullständigt. F r i r ö r l i g h e t f ö r k a p i t a l — Vissa lagar behöver ändras för att göra det möjligt för personer som inte är fast bosatta att förvärva inhemsk fast egendom. F r i r ö r l i g h e t f ö r t j ä n s t e r — Ytterligare betydande ansträngningar måste göras inom sektorn för finansiella tjänster. Tillsynen över bankerna måste stärkas. Lagstiftningen om värdepapper, fondbörsen, 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/19 investeringsbolag och investeringsfonder måste anpassas fullständigt. Genomförandet av de åtgärder på försäkringsområdet som avses i vitboken om den inre marknaden (fas I-direktiv) måste påskyndas. F r i r ö r l i g h e t f ö r p e r s o n e r — Ytterligare ansträngningar måste göras för att säkerställa att det finns nödvändiga lagar och genomförandemekanismer för ömsesidigt erkännande av examensbevis och kvalifika- tioner. Ytterligare ansträngningar måste även göras för att säkerställa att det finns nödvändiga lagar och genomdrivandemekanismer för samordning av systemen för social trygghet. Konkurrens Bestämmelser mot konkurrensbegränsande samverkan måste fullbordas och anpassas ytterligare till gemen- skapens lagstiftning. Vad gäller statligt stöd krävs ökade ansträngningar för att säkerställa fullständig öppenhet. I syfte att inrätta och kontinuerligt uppdatera en mera fullständig förteckning över statligt stöd på samma grundval som i gemenskapen bör särskilt information tillhandahållas om allt befintligt direkt och indirekt stöd som beviljas av statliga, regionala och lokala myndigheter eller via offentliga medel. Vidare måste den nödvändiga rättsliga ramen för beviljande av statligt stöd i enlighet med gemenskapens lagstiftning om statligt stöd skapas. Övervakningsmyndigheten för statligt stöd bör ha tillräckliga befogen- heter och kvalificerad personal samt de förfaranden och praktiska verktyg som krävs för att genomföra övervakningen. Vad gäller de sektorer som traditionellt omfattas av monopol bör man fortsätta att driva en politik för att liberalisera marknaden och öppna den för konkurrens. 3. 2 Ny teknik och framtidsfrågor Utbildning, yrkesutbildning och ungdomsfrågor Den rättsliga ramen måste stärkas och förfinas, varvid uppmärksamhet bör ägnas högre utbildning (diversifiering av finansiering och utbud, förbättring av den strategiska styrningen av universiteten, utveckling av sektorn utanför universiteten) och anpassning av studieprogrammen för de yrkesutbildningar som är reglerade inom gemenskapen. Ett mera strategiskt synsätt behövs i fråga om reformen av systemet för yrkesutbildning. Forskning och teknisk utveckling Förbättringar måste ske vad gäller innovationstakten i ekonomin samt förbindelserna mellan forskningsin- stitut, industrin och små och medelstora företag. Telekommunikation Politiken måste ändras för att säkerställa att den reglerande myndigheten har det oberoende som krävs och att den på ett övertygande sätt kan agera för större konkurrens. Ny lagstiftning behövs för att unionens direktiv skall kunna efterlevas. Samtidigt föreskrivs i gemenskapens regelverk att regeringarna skall säkerställa att moderna telefonitjänster är allmänt tillgängliga till skäliga priser. För att kunna fullgöra denna skyldighet krävs betydande investeringar. Den audiovisuella sektorn En betydande samordnad insats krävs för att Tjeckiska republikens lagstiftning i audiovisuella frågor skall bli förenlig med gemenskapens lagstiftning. Brister i lagstiftningen i fråga om fri mottagning, främjande av europeiska och nya produktioner, oberoende producenter och enstaka reklaminslag måste behandlas. 3. 3 Ekonomiska och fiskala frågor Den ekonomiska och monetära unionen Lagstiftningen om centralbanken måste göras förenlig med gemenskapens regler. Privatiseringen och omstruktureringen av banksektorn måste fortsätta och konkursförfarandena tillämpas på ett riktigt sätt. Beskattning Särskilda ansträngningar krävs vad gäller strukturen för mervärdesskattesatser och det system för återbetal- ning av moms som tillämpas på utländska skattesubjekt och turister. I fråga om punktskatter bör särskild uppmärksamhet ägnas åt inrättandet av ett lagersystem för befordran av varor inom ramen för suspensiva tullförfaranden. Avgiftsstrukturer och punktskattenivåer måste anpassas till gemenskapens modell. C 202/20 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 Statistik Vissa frågor rörande öppenhet och insynsskydd behöver fortfarande ägnas uppmärksamhet och det finns brister vad gäller exempelvis företagsregister, regionalstatistik, ekonomisk statistik och jordbruksstatistik. 3. 4 Politiken inom olika sektorer Industri I syfte att stärka konkurrenskraften bör ytterligare insatser göras för att främja öppna och konkurrensut- satta marknader och överta de styrmedel som ingår i gemenskapens industripolitik, både de som avser marknadens funktion (produktspecifikationer och tillträde till marknaden, handelspolitik, statligt stöd och konkurrenspolitik) och åtgärder knutna till industrins anpassningsförmåga (stabilt makroekonomiskt klimat, teknik, yrkesutbildning osv. ). Vissa industrisektorer, särskilt stålsektorn, måste omstruktureras ytterligare. Jordbruk Särskilda ansträngningar behövs när det gäller att genomföra och genomdriva de veterinära och fytosanitära kraven och förbättra anläggningarna så att de uppfyller gemenskapens normer, förbättra de administrativa strukturerna för att säkerställa att det finns nödvändig kapacitet för att genomföra och genomdriva den gemensamma jordbrukspolitikens politiska instrument och ytterligare omstrukturera jordbrukets livsmedels- industri så att dess konkurrenskraft förbättras. Energi De nuvarande insatserna för anpassning av regelverket måste fortsätta, särskilt vad gäller anpassning av monopolen inbegripet import och export, tillgång till nät, energiprissättning, beredskap för nödsituationer inbegripet uppläggning av obligatoriska oljelager och statliga ingrepp i sektorerna för fasta bränslen och uran, och utvecklingen av standarder för effektiv energianvändning och bränslekvalitet måste följas noga. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att programmen för kärnsäkerhet genomförs i tid så att alla kärnkraftverk uppnår de i unionen allmänt accepterade säkerhetsnivåerna, och långsiktiga lösningar för avfallshantering måste utformas. Stärkandet av kärnsäkerhetsmyndigheten bör stödjas. Transport Tjeckiska republiken måste förbättra funktionen hos den inhemska marknaden för godstransporter på väg (särskilt i fråga om marknadstillträde och säkerhets- och skattebestämmelser) och den ekonomiska öppenheten inom järnvägssektorn. De resurser som krävs för att lägga grunden till det framtida utvidgade transeuropeiska transportnätet bör göras tillgängliga. På nationell nivå finns det behov av att utarbeta särskilda strategier för utveckling och finansiering av transportinfrastrukturen. Förvaltningsstrukturerna, i synnerhet kontrollorgan för exempelvis säkerhet, bör snabbt förstärkas. Små och medelstora företag Insatser bör göras för att förfina politiken för små och medelstora företag och göra den mera enhetlig i syfte att skapa ett rättsligt och administrativt klimat som stöder dessa företag. 3. 5 Ekonomisk och social sammanhållning Sysselsättning och sociala frågor Ansträngningarna måste fortsätta för att tillnärma lagstiftningen om skydd av arbetstagares hälsa och säkerhet på vissa områden. Arbetsrätten måste anpassas ytterligare vad beträffar skydd av anställda vid arbetsgivares insolvens och kollektiva uppsägningar. Anpassning av lagstiftningen måste även ske när det gäller överlåtelse av företag, information till anställda om anställningsvillkoren samt arbetstiden. Informatio- nen till och samråden med arbetstagare i enlighet med vissa gemenskapsdirektiv måste utvecklas ytterligare. Den nationella lagstiftningen måste ändras såtillvida att rätt till fri rörlighet, särskilt vad gäller tillträde till anställning och förbud mot diskriminering på grund av nationalitet, införs. Vissa tekniska anpassningar är nödvändiga i fråga om social trygghet för migrerande arbetstagare. Gemenskapsdirektiven om varningstex- ter på cigarettförpackningar och högsta tjärhalt måste införlivas med den nationella lagstiftningen. Hälsovårdssystemets finansiering måste ses över. 29. 6. 98 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 202/21 Regionalpolitik och sammanhållning En rättslig, administrativ och budgetär ram för en integrerad regionalpolitik som är förenlig med unionens regler behöver upprättas. 3. 6 Miljö och livskvalitet Miljö Luckor i lagstiftningen på detta område och i den sekundärlagstiftning som reglerar ekonomiska instrument, genomförande och genomdrivande måste behandlas. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt ett snabbt införlivande av ramdirektiv i fråga om luft, avfall och vatten och av direktivet om samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar (IPPC), samt fastställandet av finansieringsstrategier för lagstiftning inom vatten-, luft- och avfallssektorerna. Den faktiska efterlevnaden av gemenskapens regelverk är på vissa områden låg, och man måste inrikta sig på ett effektivt genomförande och genomdrivande, inklusive de ekonomiska instrumentens effektivitet. Stora investeringar, både av offentliga organ och företag, kommer att krävas. Kompletterande mekanismer, t. ex. licenssystem eller system för allmänhetens deltagande, måste inrättas eller förbättras, och institutionerna för genomdrivande och genomförande måste stärkas. Konsumentskydd Ytterligare ansträngningar krävs för att anpassa lagstiftningen om vilseledande reklam och oskäliga avtalsvillkor. Lagstiftning måste antas i fråga om exempelvis försäljning utanför fasta affärslokaler, distansförsäljning, paktetresor, fast egendom på tidsdelningsbasis (s. k. timeshare) och konsumentkredit. Några viktiga aspekter saknas fortfarande vad gäller allmän produktsäkerhet och farliga kopior. Ansvars- områdena för de olika institutionella organ som arbetar med konsumentskydd måsta samordnas och organiseras, och genomförandet av lagstiftningen säkerställas. En stark och oberoende konsumentrörelse som stöds av offentliga myndigheter kommer att behöva utvecklas. 3. 7 Rättsliga och inrikes frågor Vissa betydande luckor i lagstiftningen måste åtgärdas. Arbete krävs för att kontrollera migrationsström- marna. Problemen med begränsade institutionella resurser och brist på sakkunskap om ny lagstiftning i polis- och domstolsväsendet måste bemästras. Gemenskapens regelverk avseende migration och asyl behöver antas. Domstolsväsendets oberoende (domare och åklagare) måste stärkas och dess funktionssätt förbättras. Förvaltningsdomstolar behöver inrättas. En förbättring bör ske av kommunikationen inom och samarbetet mellan polisen, gränspolisen och domstolsväsendet. En betydande del av det administrativa arbetet hos polis och domstolar bör utföras av administrativ personal. Polis och gränspolis måste följa Schengenmodellen. Kampen mot de olika formerna av organiserad brottslighet, inbegripet handel med kvinnor, tvättning av pengar, handel med narkotika, vapen, sprängämnen och kärnmaterial, måste intensifieras. Den institutio- nella korruption måste behandlas. Kommunikationssystemen inom gränsförvaltningen behöver förbättras. Effektiva system för bekämpning av narkotikahandel och organiserad brottslighet måste utvecklas och bibehållas. 3. 8 Utrikespolitik Handel och internationella ekonomiska förbindelser Förberedelser måste ske så att landet vid en anslutning kan tillämpa gemenskapens olika samarbets- och förmånsavtal, gemenskapens multilaterala och bilaterala handelspolitiska åtaganden och dessa autonoma handelspolitiska skyddsåtgärder. Samtidigt måste den nationella lagstiftningen på detta område upphävas. Utvecklingssamarbete Förberedelser måste ske så att landet vid en anslutning kan tillämpa Lomékonventionens handelsordning gentemot AVS-länderna och tillsammans med de övriga medlemsstaterna delta i finansieringen av Euro- peiska utvecklingsfonden. C 202/22 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 6. 98 Tull Tullagstiftningen måste anpassas till gemenskapens lagstiftning, och organisationen och personalens arbets- uppgifter anpassas till vad som gäller i en modern tullförvaltning. De tjeckiska myndigheterna måste påskynda avvecklingen av butikerna för skattefri försäljning vid landgränserna mot Tyskland och Österrike. Ansträngningar måste göras för att utveckla datorsystem för ett heltäckande deltagande i tullunionen och den inre marknaden. Särskild uppmärksamhet måste ägnas åt att förbereda tullförvaltningen för tillämp- ningen av alla tullförfaranden med ekonomisk verkan och systemet med tillfälliga upphävanden av tullar och förvaltningen av tullkvoter och tulltak. I samband med den strategiska planeringen måste man beakta en eventuell förstärkning av gränskontrollstationerna längs den yttre gräns som Tjeckiska republiken vid en anslutning till Europeiska unionen kommer att ha till icke-medlemsländer. 3. 9 Finansiella frågor Finansiell kontroll Mekanismer för finansiell förvaltning och kontroll måste införas för att säkerställa ett fullgott genom- förande av gemenskapens politik (i synnerhet ett oberoende kontrollorgan). I syfte att bekämpa bedrägeri måste det säkerställa att tillräckligt med personal ställa till förfogande, att information sammanförs i ett enhetligt system för informationsutbyte och att en enhet för bedrägeribekämpning inrättas så att gemen- skapens finansiella intressen kan skyddas. 4. Den offentliga förvaltningens förmåga att tillämpa gemenskapens regelverk Avsaknaden av ett centralt organ med allmän uppsikt över den offentliga förvaltningen och av en lag om offentlig anställning utgör betydande strukturella svagheter som man måste ta itu med. Inom de flesta av ministerierna är de enheter som ansvarar för juridiska frågor bristfälligt bemannade. Bristen på erfaren personal på områden som banktillsyn, kapitalmarknader och strukturer för genom- förande och genomdrivande på vissa områden, t. ex. miljöpolitik, måste behandlas. Bestämmelserna om rekrytering och befordran måste förbättras och problemen med löner lösas. Ansträngningar måste göras för att stärka organen för övervakning och reglering av veterinära och fytosanitära kontroller, livsmedels- kontroll och konsumentskydd. Kampen mot korruption måste intensifieras


title: Komission asetus (EY) N:o 1375/98, annettu 29 päivänä kesäkuuta 1998, AKT-maista sekä Intiasta tapahtuvassa erityisen etuuskohtelun alaisen raa'an ruokosokerin tuonnissa sovellettavien tariffikiintiöiden avaamisesta jalostamojen hankintatarpeisiin 1 päivän heinäkuuta 1998 ja 28 päivän helmikuuta 1999 välisellä kaudella

eurovoc_concepts:
ACP countries
India
cane sugar
import
sugar industry
tariff quota

formats: html pdf print

text: 30. 6. 98 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti L 185/43 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 1375/98, annettu 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998, AKT-maista sek(cid:132) Intiasta tapahtuvassa erityisen etuuskohtelun alaisen raa’an ruokosokerin tuonnissa sovellettavien tariffikiinti(cid:148)iden avaamisesta jalostamojen hankintatarpeisiin 1 p(cid:132)iv(cid:132)n hein(cid:132)kuuta 1998 ja 28 p(cid:132)iv(cid:132)n helmikuuta 1999 v(cid:132)li- sell(cid:132) kaudella EUROOPAN YHTEIS(cid:153)JEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:148)n perustamissopimuk- sen, ottaa huomioon sokerialan yhteisest(cid:132) markkinaj(cid:132)rjestelyst(cid:132) 30 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1981 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1785/81 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1599/96 (2), ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdan ja 37 artiklan 6 kohdan, sek(cid:132) katsoo, ett(cid:132) jalostamoiden asianmukaisten asetuksen (ETY) N:o 1785/81 37 artiklassa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) markkinointivuosien 1995/96 ja 2000/01 v(cid:132)lisen(cid:132) aikana yhteis(cid:148)n hankintojen varmistamiseksi perit(cid:132)(cid:132)n erityinen alennettu tulli niist(cid:132) valtioista, joiden kanssa yhteis(cid:148) on tehnyt hankintasopi- edellytyksin, muksen per(cid:132)isin olevan raa’an ruokosokerin tuonnissa; t(cid:132)ll(cid:132) hetkell(cid:132) t(cid:132)llaisia sopimuksia on neuvoston p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksell(cid:132) 95/284/EY (3) tehty ainoastaan nelj(cid:132)nteen AKT—ETY- yleissopimukseen liitetyn AKT-sokeria koskevan p(cid:148)yt(cid:132)- kirjan n:o 8 osapuolina olevien AKT-maiden sek(cid:132) Intian tasavallan kanssa, etuuskohteluaseman k(cid:132)sitt(cid:132)vin erityisen etuuskohtelun alaisen sokerin tuontim(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t m(cid:132)(cid:132)ritet(cid:132)(cid:132)n mainitun 37 artiklan mukaisesti yhteis(cid:148)n vuosittaisen ennusteen perusteella; t(cid:132)llaisesta ennusteesta ilmenee tarve tuoda raakasokeria ja avata t(cid:132)ss(cid:132) vaiheessa markkinointivuoden 1998/99 osalta mainituissa sopimuk- sissa m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)tyin erityisin alennetuin tullein tariffikiinti(cid:148), jonka avulla yhteis(cid:148)n jalostamoiden tarpeet voidaan tietyn ajan osalta kyseisen markkinointivuoden kohdalla kattaa; markkinointivuoden 1998/99 raa’an ruokosokerin tuotan- toarviot ovat nyt saatavilla, ja siksi on t(cid:132)ss(cid:132) vaiheessa syyt(cid:132) avata t(cid:132)llainen kiinti(cid:148) osaksi markkinointivuotta; j(cid:132)senval- tioiden vahvistamien oletettujen jalostukseen tarvittavien enimm(cid:132)ism(cid:132)(cid:132)rien sek(cid:132) ennusteesta aiheutuneiden puuttu- vien m(cid:132)(cid:132)rien vuoksi olisi s(cid:132)(cid:132)dett(cid:132)v(cid:132) j(cid:132)senvaltiokohtaisista jalostamista koskevista tuontiluvista 1 p(cid:132)iv(cid:132)n hein(cid:132)kuuta 1998 ja 28 p(cid:132)iv(cid:132)n helmikuuta 1999 v(cid:132)liseksi kaudeksi, mainituissa sopimuksissa s(cid:132)(cid:132)det(cid:132)(cid:132)n, ett(cid:132) kyseisten jalosta- joka on moiden on maksettava v(cid:132)himm(cid:132)isostohinta, (1) EYVL L 177, 1. 7. 1981, s. 4 (2) EYVL L 206, 16. 8. 1996, s. 43 (3) EYVL L 181, 1. 8. 1995, s. 22 suuruudeltaan yht(cid:132) suuri kuin raakasokerin takuuhinta ja josta v(cid:132)hennet(cid:132)(cid:132)n kyseisen markkinointivuoden osalta vahvistettu mukautustuki; t(cid:132)m(cid:132)n vuoksi kyseinen v(cid:132)him- m(cid:132)ishinta olisi vahvistettava ottaen huomioon markki- nointivuoden 1998/99 osalta sovellettavat seikat, ja t(cid:132)ss(cid:132) asetuksessa s(cid:132)(cid:132)detyt toimenpiteet ovat sokerin hallin- tokomitean lausunnon mukaiset, ON ANTANUT T(cid:142)M(cid:142)N ASETUKSEN: 1 artikla Kaudeksi hein(cid:132)kuun 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) 1998 helmikuun 28 p(cid:132)iv(cid:132)(cid:132)n 1999 avataan p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksen 95/284/EY mukaisesti jalostettavaksi tarkoitetun raa’an ruokosokerin tuonnin osalta: a) 255 000 tonnin tariffikiinti(cid:148), jonka j(cid:132)rjestysnumero on 09. 4098, kyseisess(cid:132) p(cid:132)(cid:132)t(cid:148)ksess(cid:132) tarkoitetuista AKT-val- tioista per(cid:132)isin olevana valkoisena sokerina ilmaistuna; ja b) 10 000 tonnin tariffikiinti(cid:148), jonka j(cid:132)rjestysnumero on 09. 4099, Intian tasavallasta per(cid:132)isin olevana valkoisena sokerina ilmaistuna. 2 artikla Edell(cid:132) 1 artiklassa tarkoitettujen m(cid:132)(cid:132)rien tuonnissa joka on 5,41 ecua 1. sovelletaan erityist(cid:132) alennettua tullia, vakiolaatuisen raakasokerin 100:aa kilogrammaa kohden. 2. Rajoittamatta kuitenkaan komission asetuksen (EY) N:o 1916/95 (4) 7 artiklan soveltamista, yhteis(cid:148)n jalostajien maksettavaksi tulevaksi v(cid:132)himm(cid:132)isostohinnaksi vahviste- taan 1 artiklassa tarkoitetun kauden osalta 49,68 ecua vakiolaatuisen raakasokerin 100:aa kilogrammaa kohden. 3 artikla J(cid:132)ljemp(cid:132)n(cid:132) mainituille j(cid:132)senvaltioille annetaan lupa tuoda 1 artiklassa vahvistettujen kiinti(cid:148)iden mukaisesti ja 2 s(cid:132)(cid:132)detyin edellytyksin seuraavat artiklan 1 kohdassa valkoisena sokerina ilmaistut puuttuvat m(cid:132)(cid:132)r(cid:132)t, jotka ovat: (4) EYVL L 184, 3. 8. 1995, s. 18 L 185/44 ‹ FI ‹ Euroopan yhteis(cid:148)jen virallinen lehti 30. 6. 98 a) 45 000 tonnia Suomen osalta; b) 15 000 tonnia Ranskan em(cid:132)maan osalta; c) 190 000 tonnia manner-Portugalin osalta; 4 artikla T(cid:132)m(cid:132) asetus tulee voimaan p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132), Euroopan yhteis(cid:148)jen virallisessa lehdess(cid:132). jona se julkaistaan d) 15 000 tonnia Yhdistyneen kuningaskunnan osalta. Sit(cid:132) sovelletaan 1 p(cid:132)iv(cid:132)st(cid:132) hein(cid:132)kuuta 1998. T(cid:132)m(cid:132) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, j(cid:132)senvaltioissa. ja sit(cid:132) sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty Brysseliss(cid:132) 29 p(cid:132)iv(cid:132)n(cid:132) kes(cid:132)kuuta 1998. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission j(cid:132)sen


title: 98/409/PESC: Posição comum de 29 de Junho de 1998 definida pelo Conselho com base no artigo J.2 do Tratado da União Europeia, relativa à Serra Leoa

eurovoc_concepts:
Sierra Leone
UN Security Council
UNO
international sanctions
marketing restriction
restriction of liberty

text: 1. 7. 98 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 187/1 (Actos adoptados em aplica(cid:135)(cid:209)o do t(cid:146)tulo V do Tratado da Uni(cid:209)o Europeia) POSIÇ(cid:212)O COMUM de 29 de Junho de 1998 definida pelo Conselho com base no artigo J. 2 do Tratado da Uni(cid:209)o Europeia, relativa (cid:133) Serra Leoa (98/409/PESC) O CONSELHO DA UNI(cid:212)O EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado da Uni(cid:209)o Europeia e, nomea- damente, o seu artigo J. 2, Considerando que, em 5 de Junho de 1998, o Conselho de Seguran(cid:135)a das Na(cid:135)(cid:210)es Unidas adoptou a Resolu(cid:135)(cid:209)o 1171 (1998), na qual manifestava a sua satisfa(cid:135)(cid:209)o pelos esfor(cid:135)os do Governo da Serra Leoa para restabelecer as condi(cid:135)(cid:210)es de paz e seguran(cid:135)a no pa(cid:146)s, reinstaurar uma administra(cid:135)(cid:209)o eficaz e o processo democr(cid:145)tico e fomentar a reconcilia(cid:135)(cid:209)o nacional; Considerando que, na citada resolu(cid:135)(cid:209)o, o Conselho de Seguran(cid:135)a deplorava a continuada resist(cid:136)ncia (cid:133) autoridade do Governo leg(cid:146)timo da Serra Leoa e salientava a urg(cid:136)ncia de todos os rebeldes porem termo (cid:133)s atrocidades, cessarem a resist(cid:136)ncia e deporem as armas; Considerando que as proibi(cid:135)(cid:210)es impostas pela anterior Resolu(cid:135)(cid:209)o 1132 (1997) do Conselho de Seguran(cid:135)a deixaram de produzir efeitos; que a Resolu(cid:135)(cid:209)o 1171 (1998) deveria ser posta em pr(cid:145)tica em toda a Uni(cid:209)o Europeia, DEFINIU A PRESENTE POSIÇ(cid:212)O COMUM: a venda (cid:133) Serra Leoa de armamento e material afim de qualquer tipo, incluindo armas e muni(cid:135)(cid:210)es, equipamento e ve(cid:146)culos militares, equipamento paramilitar e pe(cid:135)as sobresselentes para todo o material mencionado. Artigo 2º As restri(cid:135)(cid:210)es a que se refere o artigo 1º n(cid:209)o s(cid:209)o aplic(cid:145)veis ao Governo da Serra Leoa na condi(cid:135)(cid:209)o de os forneci- mentos estarem sujeitos a controlo pelas Na(cid:135)(cid:210)es Unidas e pelos Estados-membros nos termos dos pontos 2 e 4 da Resolu(cid:135)(cid:209)o 1171 (1998). Artigo 3º Artigo 1º Nos termos da Resolu(cid:135)(cid:209)o 1171 (1998) (1) e sob reserva do disposto nos artigos 2º e 3º, (cid:130) proibido o fornecimento ou As restri(cid:135)(cid:210)es a que se refere o artigo 1º n(cid:209)o s(cid:209)o aplic(cid:145)veis ao fornecimento ou (cid:133) venda de armas e material afim para uso exclusivo na Serra Leoa pelo Grupo de Observadores Militares da Comunidade Econ(cid:155)mica dos Estados da (ECOMOG) ou pelas Na(cid:135)(cid:210)es Unidas. (cid:214)frica Ocidental (1) O ponto 2 da Resolu(cid:135)(cid:209)o 1171 (1998) do Conselho de Segu- ran(cid:135)a das Na(cid:135)(cid:210)es Unidas estabelece o fornecimento ao Governo da Serra Leoa dos artigos sujeitos a embargo atrav(cid:130)s de pontos de entrada enumerados numa lista a fornecer por esse Governo ao Secret(cid:145)rio-Geral das Na(cid:135)(cid:210)es Unidas, que a comunicar(cid:145) sem demora a todos os Estados-membros das Na(cid:135)(cid:210)es Unidas. O ponto 4 da Resolu(cid:135)(cid:209)o 1171 (1998) do Conselho de Segu- ran(cid:135)a das Na(cid:135)(cid:210)es Unidas estabelece a notifica(cid:135)(cid:209)o ao Comit(cid:130) do Conselho de Seguran(cid:135)a criado pela Resolu(cid:135)(cid:209)o 1132 (1997) de todas as exporta(cid:135)(cid:210)es para a Serra Leoa dos artigos sujeitos ao embargo, que o Governo da Serra Leoa dever(cid:145) marcar, regi- star e notificar ao dito comit(cid:130) todas as importa(cid:135)(cid:210)es de arma- mento e material afim por si efectuadas, e que o dito comit(cid:130) dever(cid:145) comunicar periodicamente ao Conselho de Seguran(cid:135)a as notifica(cid:135)(cid:210)es recebidas nesse sentido. Artigo 4º respectivas termos das Nos legisla(cid:135)(cid:210)es nacionais, os Estados-membros impedir(cid:209)o a entrada nos respectivos territ(cid:155)rios ou o tr(cid:131)nsito atrav(cid:130)s dos mesmos de dirigentes da antiga junta militar e da Frente Unida Revolucion(cid:145)ria (RUF). L 187/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 1. 7. 98 As pessoas sujeitas (cid:133) presente medida ser(cid:209)o designadas nos termos do ponto 5 da Resolu(cid:135)(cid:209)o 1171 (1998) do Conselho de Seguran(cid:135)a das Na(cid:135)(cid:210)es Unidas. Podem ser autorizadas excep(cid:135)(cid:210)es de acordo com o mesmo ponto 5 da citada resolu(cid:135)(cid:209)o (1). Artigo 6º A presente posi(cid:135)(cid:209)o comum produz efeitos desde 5 de Junho de 1998. Artigo 7º O disposto no primeiro par(cid:145)grafo n(cid:209)o obriga um Estado- -membro a recusar a entrada no seu territ(cid:155)rio aos seus pr(cid:155)prios nacionais. A presente posi(cid:135)(cid:209)o comum ser(cid:145) publicada no Jornal Oficial. Artigo 5º A Posi(cid:135)(cid:209)o Comum 97/826/PESC (2) deixa de produzir efeitos. Pelo Conselho O Presidente R. COOK Feito no Luxemburgo, em 29 de Junho de 1998. (1) O ponto 5 da Resolu(cid:135)(cid:209)o 1171 (1998) do Conselho de Segu- ran(cid:135)a das Na(cid:135)(cid:210)es Unidas estabelece que o Comit(cid:130) do Conselho de Seguran(cid:135)a das Na(cid:135)(cid:210)es Unidas institu(cid:146)do pela Resolu(cid:135)(cid:209)o 1132 (1997) designar(cid:145) as pessoas sujeitas (cid:133)s restri- (cid:135)(cid:210)es de entrada e tr(cid:131)nsito e poder(cid:145) autorizar a entrada num determinado Estado ou o tr(cid:131)nsito atrav(cid:130)s desse Estado de qual- quer dessas pessoas. (2) JO L 344 de 15. 12. 1997, p. 6


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG nr. 1998/98 van Jaak VANDEMEULEBROUCKE aan dee Raad. Proces tegen vertegenwoordigers van Griekse Regenboogpartij

eurovoc_concepts:
Greece
competence of the Member States
legal process
linguistic discrimination
national law
political parties
political rights

text: 8. 4. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 96/23 De Commissie is niet op de hoogte van een eventuele samenwerking met in Noord-Cyprus gevestigde 3. zenders waarnaar het geachte parlementslid in zijn vraag verwijst. 4. Het partnerschap met Euronews omvat een programma voor de uitbreiding van de zender ten einde de kijkdichtheid te verhogen. Uit de meest recente kijkcijfers blijkt dat de kijkdichtheid in Europa inderdaad toeneemt. 5. Met het partnerschap met Euronews wordt tevens een uitbreiding van het aantal talen beoogd, waaraan Euronews actief meewerkt. (1999/C 96/030) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-1998/98 van Jaak Vandemeulebroucke (ARE) aan de Raad Betreft: Proces tegen vertegenwoordigers van Griekse Regenboogpartij (29 juni 1998) Naar ik heb vernomen wordt een proces aangespannen tegen vier leiders van de Griekse Regenboogpartij (Vinozhito). Deze partij is volkomen legaal en heeft reeds tweemaal aan verkiezingen in Griekenland deelgenomen, waaronder de verkiezingen voor het Europees Parlement van 1994. De feiten waarvoor deze vier leiders, Vasilis Romas, Costas Tasopoulos, Petros Vasiliades en Pavlos Voskopoulos worden gedagvaard zijn de volgende: in september 1995 zouden zij door het ophangen van een bord waarop in twee talen (Grieks en Slavisch-Makedoons) de naam van hun partij staat vermeld, hebben aangezet tot (cid:132)wederzijdse haat tussen burgers(cid:148) (Art. 192 van het Griekse Strafwetboek). In het tumult werd de hele inboedel van het nieuwe kantoor in Florina kort en klein geslagen. Is de Raad op de hoogte van deze exuberante feiten en het op til zijnde proces? Is hij het ermee eens dat hier democratische en menselijke basisrechten worden geschonden? Heeft de Raad weet van eventuele acties die de democratische en politieke rechten van alle Grieken en Griekse politieke partijen kunnen garanderen, evenals van acties die de vrijheid van spreken en de vrije taalkeuze in Griekenland garanderen? Is de Raad tenslotte bereid deze kwestie op de agenda te zetten van de hiertoe bevoegde ministerraad met het nodige gevolg? Antwoord (22 oktober 1998) Het is niet aan de Raad zich uit te spreken over een zaak die tot de interne rechtsorde van de betrokken lidstaat behoort. (1999/C 96/031) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2000/98 van Irini Lambraki (PSE) aan de Commissie (16 juni 1998) Betreft: Voorlichtingscampagne over het Verdrag van Amsterdam Het Verdrag van Amsterdam bevindt zich in de fase van goedkeuring door de lidstaten. Is de Commissie voornemens een voorlichtingscampagne over het belang van dit verdrag te houden, en zo ja, welke bedragen denkt zij aan iedere lidstaat ter beschikking te stellen en via welke mechanismen zal zij deze gelden in iedere lidstaat beheren? Antwoord van de heer Oreja namens de Commissie (31 juli 1998) In het kader van het programma voor voorlichting van de Europese burger (Prince) zet de Commissie in 1998 de actie (cid:132)Samen bouwen aan Europa(cid:148) voort om met name de uitlegging van het Verdrag van Amsterdam aan de Europese burgers te vergemakkelijken. Voor deze actie werd voor 1998 een krediet van 12 miljoen ecu uitgetrokken. Deze actie omvat met name een oproep tot het indienen van voorstellen die werd gepubliceerd in


title: Smernica Rady 98/49/ES z 29. júna 1998 o zabezpečení doplnkových dôchodkových práv zamestnaných a samostatne zárobkovo činných osôb pohybujúcich sa v rámci spoločenstva

eurovoc_concepts:
free movement of workers
pension scheme
self-employment
social security
transfer of pension rights
wage earner

text: 05/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 323 31998L0049 L 209/46 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 25. 7. 1998 SMERNICA RADY 98/49/ES z 29. júna 1998 o zabezpečení doplnkových dôchodkových práv zamestnaných a samostatne zárobkovo činných osôb pohybujúcich sa v rámci spoločenstva RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, pre- dovšetkým jej články 51 a 235, so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Európskeho parlamentu (2), so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výbo- ru (3), (1) (2) (3) keďže jednou zo základných slobôd v rámci spoločenstva je voľný pohyb osôb; keďže zmluva ukladá Rade, aby jed- nomyseľne prijala v oblasti sociálneho zabezpečenia také opatrenia, ktoré umožnia slobodu pohybu pracovníkov; keďže sociálna ochrana pracovníkov je zabezpečená zákonnými systémami sociálneho zabezpečenia, ku kto- rým sa pripájajú systémy doplnkového sociálneho zabez- pečenia; Rady konkrétne nariadenie keďže právne predpisy, ktoré Rada už prijala, s cieľom chrániť práva pracovníkov pohybujúcich sa v rámci spolo- čenstva a ich rodinných príslušníkov na sociálne zabezpe- čenie, (EHS) č. 1408/71 zo 14. júna 1971 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby a ich rodinných príslušníkov, ktorí sa pohybujú v rámci spoločenstva (4) a nariadenie Rady (EHS) č. 574/72 z 21. marca 1972 ustanovujúce postup vykonávania nariadenia (EHS) č. 1408/71 o uplatňovaní systémov sociálneho zabezpečenia na zamestnancov, samostatne zárobkovo činné osoby a ich rodinných prí- slušníkov, ktorí sa pohybujú v rámci spoločenstva (5), sa týka dôchodkových systémov vyplývajúcich zo zákona; keďže systém koordinácie zakotvený v týchto nariadeniach (1) Ú. v. ES C 5, 9. 1. 1998, s. 4. (2) Ú. v. ES C 152, 18. 5. 1998. (3) Ú. v. ES C 157, 25. 5. 1998, s. 26. (4) Ú. v. ES L 149, 5. 7. 1971, s. 2. Nariadenie naposledy zmenené a dopl- nené nariadením (ES) č. 1223/98 (Ú. v. ES L 168, 13. 6. 1998, s. 1). (5) Ú. v. ES L 74, 27. 3. 1972, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a dopl- nené nariadením (ES) č. 1223/98 (Ú. v. ES L 168, 13. 6. 1998, s. 1). nepokrýva doplnkové dôchodkové systémy, s výnimkou tých systémov, na ktoré sa vzťahuje termín „právne pred- pisy“, ako je definovaný v prvom pododseku článku 1 písm. j) nariadenia (EHS) č. 1408/71, alebo vzhľa- dom na ktorý robí členský štát vyhlásenia podľa tohto článku; keďže Rada má širokú právomoc pri výbere najvhodnej- ších opatrení na dosiahnutie cieľa stanoveného v článku 51 zmluvy; a keďže systém koordinácie zakotvený v nariade- niach (EHS) č. 1408/71 a (EHS) č. 574/72 a predovšetkým pravidlá nie sú vhodné pre doplnkové dôchodkové sys- témy, s výnimkou tých systémov, na ktoré sa vzťahuje ter- mín „právne predpisy“, ako je definovaný v prvom podod- seku článku 1 písm. j) nariadenia (EHS) č. 1408/71, alebo vzhľadom na ktorý robí členský štát vyhlásenia podľa tohto článku, a preto sa naň musia vzťahovať osobitné opatre- nia, z ktorých prvým je táto smernica, aby bolo možné zohľadniť ich špecifickú povahu a charakter a rôznorodosť týchto systémov v jednotlivých členských štátoch a medzi nimi; keďže na žiadny dôchodok ani dávku sa nemajú vzťahovať súčasne aj ustanovenia tejto smernice, aj ustanovenia naria- dení (EHS) č. 1408/71 a (EHS) č. 574/72, a preto sa na žiadny doplnkový dôchodkový systém, ktorý spadá do pôsobnosti týchto nariadení nemôžu vzťahovať ustano- venia tejto smernice, pretože členský štát urobil vyhlásenie v tomto zmysle podľa článku 1 písm. j) nariadenia (EHS) č. 1408/71; keďže Rada vo svojom odporúčaní č. 92/442/EHS z 27. júla 1992 o konvergencii cieľov a politík sociálnej ochrany (6) odporúčala, aby členské štáty „tam, kde je to potrebné, podporovali zmeny podmienok na získanie dôchodku a najmä práv na doplnkové dôchodky, s cieľom odstrániť prekážky v pohybe zamestnaných pracovníkov“; (4) (5) (6) (6) Ú. v. ES L 245, 26. 8. 1992, s. 49. SK Úradný vestník Európskej únie 05/zv. 3 324 (7) (8) (9) (10) (11) (12) (13) keďže k naplneniu týchto cieľov môže prispieť, ak pracov- níci, ktorí sa pohybujú za prácou alebo ktorých pracovis- ko sa pohybuje z jedného členského štátu do druhého, budú mať zaručené rovnaké zaobchádzanie vo vzťahu k ochrane ich práv na doplnkové dôchodky ako pracovní- ci, ktorí pracujú na jednom mieste alebo ktorých pracovis- ko sa mení, ale je vždy v tom istom členskom štáte; jed- sloboda pohybu pre osoby, ktorá keďže ným zo základných práv zakotvených v zmluve, nie je obmedzená iba na zamestnané osoby, ale sa vzťahuje aj na samostatne zárobkovo činné osoby; je keďže zmluva nezaisťuje iné právomoci okrem tých, ktoré sú uvedené v článku 235 na prijímanie vhodných opatrení v oblasti sociálneho zabezpečenia samostatne zárobkovo činných osôb; keďže kvôli tomu, aby sa právo na voľný pohyb mohlo efektívne uskutočňovať, pracovníci a iné osoby majúce tento nárok musia mať určité záruky na rovnaké zaobchá- dzanie vo vzťahu k zachovaniu ich neodňateľného práva na dôchodok odvodeného od doplnkových dôchod- kových systémov; keďže členské štáty musia prijať potrebné opatrenia, ktoré zabezpečia, aby dávky podľa doplnkových dôchodkových systémov boli vyplácané občanom a bývalým občanom, ako aj ostatným osobám majúcim oprávnený nárok podľa týchto systémov vo všetkých členských štátoch, pod pod- mienkou, že podľa článku 73b zmluvy je zakázané akékoľ- vek obmedzovanie voľného pohybu platieb a kapitálu; keďže z dôvodu uľahčenia uplatňovania práva na voľný pohyb musia byť v prípade potreby národné predpisy upra- vené tak, aby umožnili vyslaným pracovníkom priamo alebo v ich mene pokračovať v príspevkoch do doplnko- vého dôchodkového systému, ktorý existuje v členskom štáte, v súlade s oddielom II nariadenia (EHS) č. 1408/71; keďže zmluva v tomto ohľade vyžaduje nielen zákaz akej- koľvek diskriminácie založenej na príslušnosti k národ- nosti medzi pracovníkmi členského štátu, ale vylučuje aj všetky národné predpisy, ktoré by mohli spôsobiť, že uplatňovanie základných slobôd garantovaných touto zmluvou, tak ako boli interpretované v následných roz- hodnutiach Súdneho dvora Európskych spoločenstiev, by sa mohlo stať pre týchto pracovníkov málo atraktívnym alebo by bolo na prekážku; (14) keďže pracovníci uplatňujúci si svoje právo na voľný pohyb musia byť primerane informovaní svojimi zamestnávateľ- mi, splnomocnencami alebo inými osobami zodpoved- nými za správu doplnkových dôchodkových systémov, predovšetkým o možnostiach výberu a alternatívach, ktoré majú k dispozícii; (15) keďže táto smernica nemá dosah na zákony členských štá- tov týkajúce sa kolektívneho konania na obranu živnost- níckych a profesijných záujmov; (16) (17) keďže z dôvodu rôznorodosti systémov doplnkového sociálneho zabezpečenia spoločenstvo stanoví iba vše- obecný rámec jeho cieľov, a preto je smernica primeraným právnym nástrojom; keďže v súlade s princípmi podriadenosti a proporciona- lity stanovenými v článku 3b zmluvy, členský štát nemôže v plnej miere dosiahnuť ciele určené touto smernicou, môže ich preto skôr dosiahnuť spoločenstvo; keďže táto smernica neprekračuje rámec toho, čo je potrebné na dosiahnutie daných cieľov, PRIJALA TÚTO SMERNICU: KAPITOLA I CIEĽ A ROZSAH Článok 1 Cieľom tejto smernice je chrániť práva účastníkov v doplnkových dôchodkových systémoch, ktorí sa pohybujú z jedného členského štátu do druhého, čím prispieva k odstraňovaniu prekážok vo voľnom pohybe zamestnaných a samostatne zárobkovo činných týka osôb práv na dôchodok rovnako v dobrovoľnom, ako aj povinnom doplnkovom výnimkou systémov, na ktoré sa vzťahuje nariadenie (EHS) č. 1408/71. dôchodkovom spoločenstva. systéme, ochrana rámci Táto sa v s Článok 2 Táto smernica sa vzťahuje na účastníkov v doplnkových dôchodkových systémoch a iné osoby, ktoré majú oprávnený nárok vyplývajúci z týchto systémov a ktoré získali alebo sú v štádiu získavania práv v jednom alebo viacerých členských štátoch. KAPITOLA II DEFINÍCIE Článok 3 Na účely tejto smernice: a) „doplnkový dôchodok“ znamená starobné dôchodky a v prí- padoch, kde pravidlá doplnkového dôchodkového systému ustanovujú, v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi 05/zv. 3 SK Úradný vestník Európskej únie 325 a praxou, dávky v invalidite a pozostalostné dávky, ktoré majú doplniť alebo nahradiť dôchodky poskytované s ohľa- dom na rovnaké nepredvídané udalosti zákonnými systémami sociálneho zabezpečenia; b) „systém doplnkového dôchodku“ znamená akýkoľvek zamest- nanecký dôchodkový systém vytvorený v súlade s vnútroštát- nymi právnymi predpismi a praxou, ako je skupinová poistná zmluva alebo systém priebežného financovania, na ktorom sa dohodne jedno alebo viaceré výrobné odvetvia, kapitálovo krytý systém alebo dôchodok podporený podľa pravidiel istými rezervami alebo akýkoľvek kolektívny, alebo iný porov- nateľný systém, ktorého cieľom je poskytovať doplnkový dôchodok zamestnaným alebo samostatne zárobkovo činným osobám; c) „práva na dôchodok“ znamená akékoľvek dávky, na ktoré majú nárok účastníci daného systému a iné osoby majúce oprávnený nárok podľa pravidiel doplnkového dôchodkového systému a, ak je to použiteľné, podľa vnútroštátnych právnych predpisov; d) „neodňateľné práva na dôchodok“ znamená akékoľvek opráv- nenie na dávky, ktoré sa poskytnú po splnení podmienok sta- novených pravidlami doplnkového dôchodkového systému a, ak je to použiteľné, podľa vnútroštátnych právnych predpisov; e) f) „vyslaný pracovník“ znamená osobu, ktorá je vyslaná praco- vať v inom členskom štáte a ktorá podľa podmienok oddielu II nariadenia (EHS) č. 1408/71 naďalej podlieha právnym predpisom členského štátu, z ktorého pochádza a podobne sa vysvetľuje aj termín „vyslanie“; „príspevok“ znamená akúkoľvek platbu do doplnkového dôchodkového systému, ktorá sa uskutočnila alebo o ktorej sa domnievame, že sa uskutočnila. KAPITOLA III OPATRENIA NA ZABEZPEČENIE PRÁV NA DOPLNKOVÝ DÔCHODOK PRACOVNÍKOV POHYBUJÚCICH SA V RÁMCI SPOLOČENSTVA Článok 4 Rovnosť zaobchádzania pri zachovávaní práv na dôchodok práv členov neodňateľných Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie zachovania doplnkového dôchodkového systému vzťahujúce sa na tých, ktorí už do tohto systému neplatia príspevky z toho dôvodu, že sa sťahujú z jedného členského štátu do druhého, rovnako ako na tých, ktorí už neplatia príspevky do systému, ktorí však zostávajú naďalej v tom istom členskom štáte. Tento článok sa vzťahuje aj na iné osoby majúce oprávnený nárok vyplývajúci z pravidiel predmetného doplnkového dôchodkového systému. Článok 5 Platby do zahraničia členom doplnkových aby Členské dôchodkových systémov a iným osobám s oprávnenými nárokmi zabezpečia, štáty sa podľa týchto systémov poukazovali platby dávok z doplnkových dôchodkových systémov v iných členských štátoch, bez daní a možných manipulačných poplatkov. Článok 6 Príspevky do doplnkových dôchodkových systémov od alebo v mene vyslaných pracovníkov 1. Členské štáty prijmú opatrenia, ktoré umožnia nepretržité pla- tenie príspevkov do doplnkového dôchodkového systému zave- deného v členskom štáte vyslaným pracovníkom, ktorý je členom tohto systému alebo v jeho mene, v čase jeho pracovného pôso- benia v inom členskom štáte. 2. Keď sa v súlade s odsekom 1 platia príspevky do doplnkového dôchodkového systému v jednom členskom štáte, vyslaný pra- covník a, ak je to vhodné, jeho zamestnávateľ, bude oslobodený od akejkoľvek povinnosti platiť príspevky do doplnkového dôchodkového systému v inom členskom štáte. Článok 7 Informácie pre členov systému štáty ktoré prijmú zabezpečia, Členské že opatrenia, zamestnávatelia, správcovia alebo iné osoby zodpovedné za riadenie doplnkových dôchodkových systémov poskytnú členom systému pri sťahovaní sa do iného členského štátu primerané informácie týkajúce sa ich práv na dôchodok a možností, ktoré majú v rámci systému k dispozícii. Tieto informácie budú minimálne zodpovedať informáciám poskytnutým tým členom systému, ktorí prestali platiť príspevky do systému, avšak zostávajú v tom istom členskom štáte. KAPITOLA IV ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA Článok 8 Členské štáty môžu rozhodnúť o tom, že ustanovenia článku 6 sa budú vzťahovať len na vyslaných pracovníkov, ktorí začínajú pracovať 25. júla 2001 alebo po tomto dátume. Článok 9 Členské štáty zavedú do svojich národných právnych systémov opatrenia, ktoré umožnia všetkým osobám, ktoré sa cítia byť ukrivdené tým, že nemali možnosť využiť ustanovenia tejto smernice, po obrátení sa na príslušné úrady, vybaviť svoju sťažnosť v súdnom procese. 326 SK Úradný vestník Európskej únie 05/zv. 3 Článok 10 1. Členské štáty uvedú do platnosti zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, ktoré umožnia v súlade s touto smernicou najneskôr do 36 mesiacov po dni nadobudnutia účinnosti alebo najneskôr do tohto dátumu zabezpečia, aby manažment a zamest- nanci prijali potrebné ustanovenia formou dohody. Členské štáty podniknú všetky potrebné opatrenia na to, aby mohli kedykoľ- vek zaručiť realizáciu ustanovení tejto smernice. Bezodkladne o tom informujú Komisiu. Členské štáty prijmú tieto ustanovenia tak, aby obsahovali odkaz na túto smernicu, alebo aby v čase ich úradného zverejne- nia bol k nim taký odkaz pripojený. Spôsob zverejnenia tohto odkazu určí členský štát. 3. Na základe informácie poskytnutej členskými štátmi Komisia predloží do 6 rokov od nadobudnutia účinnosti tejto smernice správu Európskemu parlamentu, Európskej rade a Hospodár- skemu a sociálnemu výboru. Správa sa bude zaoberať aplikáciou tejto smernice a vo vhodných prípadoch predloží návrhy dodatkov, ktoré sa ukážu byť potrebné. Článok 11 Táto smernica nadobúda účinnosť v deň jej uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 12 Táto smernica je adresovaná členským štátom. Komisiu informujú o tom, na ktoré národné inštitúcie sa má obra- cať v súvislosti s uplatňovaním tejto smernice. V Luxemburgu 29. júna 1998 2. Najneskôr do 25. januára 2002 členské štáty poskytnú Komi- sii znenie opatrení v ich národnom práve, ktoré prijmú v obla- sti, na ktorú sa vzťahuje táto smernica. Za Radu predseda R. COOK


title: Regolamento (CE) n. 1421/98 del Consiglio del 29 giugno 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 2505/96, recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti agricoli e industriali

eurovoc_concepts:
agricultural product
industrial product
tariff quota

text: 4. 7. 98 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee L 190/9 REGOLAMENTO (CE) N. 1421/98 DEL CONSIGLIO del 29 giugno 1998 che modifica il regolamento (CE) n. 2505/96, recante apertura e modalit(cid:133) di gestione di contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti agricoli e industriali IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, 2) per il periodo contingentale che va dal 1o gennaio al 31 visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:133) europea, in particolare l’articolo 28, vista la proposta della Commissione, considerando che con il regolamento (CE) n. 2505/96 (1) il Consiglio ha aperto dei contingenti tariffari comunitari autonomi per taluni prodotti agricoli e industriali; che (cid:138) fabbisogno della opportuno provvedere a soddisfare il Comunit(cid:133) per i prodotti in questione alle condizioni pi(cid:151) favorevoli; che occorre pertanto aprire contingenti tariffari comunitari a dazio ridotto o nullo per volumi adeguati, aumentare le quantit(cid:133) e prorogare la validit(cid:133) di taluni contingenti tariffari esistenti, senza perturbare i mercati di tali prodotti; considerando che (cid:138) opportuno pertanto modificare il regolamento (CE) n. 2505/96, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 L’allegato I del regolamento (CE) n. 2505/96 (cid:138) cos(cid:141) modi- ficato: 1) per il periodo contingentale che va dal 1o gennaio al 30 giugno 1998: (cid:190) il volume contingentale del contingente tariffario il cui numero d’ordine (cid:138) 09. 2935 passa a 70 000 t; (cid:190) il volume contingentale del contingente tariffario il cui numero d’ordine (cid:138) 09. 2967 passa a 3 000 000 di unit(cid:133); dicembre 1998: (cid:190) il volume contingentale del contingente tariffario il cui numero d’ordine (cid:138) 09. 2799 passa a 30 000 t; (cid:190) il volume contingentale del contingente tariffario il cui numero d’ordine (cid:138) 09. 2943 passa a 30 000 000 di unit(cid:133); (cid:190) il volume contingentale del contingente tariffario il cui numero d’ordine (cid:138) 09. 2947 passa a 1 300 t; (cid:190) il volume contingentale del contingente tariffario il cui numero d’ordine (cid:138) 09. 2959 passa a 45 000 t; (cid:190) il volume contingentale del contingente tariffario il cui numero d’ordine (cid:138) 09. 2963 passa a 500 000 000 di unit(cid:133); 3) il periodo contingentale del contingente tariffario il cui numero d’ordine (cid:138) 09. 2965 (cid:138) sostituito dal seguente: 1. 1 (cid:190) 31. 12. 1998; 4) sono aggiunti i contingenti tariffari di cui all’allegato del presente regolamento. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee. Esso (cid:138) applicabile a decorrere dal 1o gennaio 1998 per quanto riguarda i punti 1), 2) e 3) dell’articolo 1 e a decorrere dal 1o luglio 1998 per quanto riguarda il punto 4) del suddetto articolo. Il presente regolamento (cid:138) obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Lussemburgo, add(cid:141) 29 giugno 1998. Per il Consiglio Il presidente R. COOK (1) GU L 345 del 31. 12. 1996, pag. 1. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2631/97 (GU L 356 del 31. 12. 1997, pag. 1). L 190/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:133) europee 4. 7. 98 Numero d’ordine Codice NC Subdivisione Taric Designazione delle merci Volume del contingente Dazio contingentale (in %) Periodo contingentale ALLEGATO Altoparlante, con un diametro di meno di 23 mm, destinato alla fabbricazione di prodotti del codice 8525 20 91 (a) 3 000 000 di unit(cid:133) 09. 2967 ex 8518 29 20 ex 8518 29 80 09. 2968 ex 2825 30 00 09. 2969 ex 3920 62 19 ex 3920 91 00 20 30 20 82 93 09. 2970 2933 61 00 09. 2971 ex 3818 00 10 (cid:190) 45 09. 2972 ex 5603 92 90 50 09. 2973 ex 8540 91 00 95 Ossidi e idrossidi di vanadio, sotto forma di polvere, destinati seclusivamente alla fabbri- cazione di leghe (a) Foglio di polietilene tereftalato metallizzato su una o due facce, o stratificato di tali fogli metallizzati che presenta le caratteristiche seguenti: (cid:190) trasmissione della luce visibile uguale o superfici esterne, sulle superiore a 50 %, (cid:190) non spalmato di sostanza adesiva o altri materiali non plastici, (cid:190) ricoperto o no sulle due facce di uno strato di polivinilbutirrale, (cid:190) spessore totale inferiore a 0,2 mm senza tener conto degli eventuali strati di poli- vinilbutirrale, destinato alla fabbricazione di vetro stratificato termoriflettente (a) Melamina Silicio drogato sotto forma di dischi, aventi un diametro di 300 mm (5 0,25 mm) desti- nato alla fabbricazione di prodotti della voce 8542 (a) Stoffa non tessuta di fibre in fiocco, con una resistenza alla rottura (nella direzione della macchina) di 3,8 kg/5 cm o pi(cid:151), in rotoli: (cid:190) di larghezza non inferiore a 78 mm ma non superiore a 252 mm e (cid:190) di lunghezza di 980 m o pi(cid:151), destinata alla fabbricazione di dischi flessibili (a) Maschera forata con buchi circolari (dot- mask), con una lunghezza in diagonale di 39 cm (5 0,5 mm) 0 0 0 0 0 0 1. 7. -31. 12. 1998 1. 7. -31. 12. 1998 1. 7. -31. 12. 1998 1. 7. -31. 12. 1998 1. 7. -31. 12. 1998 1. 7. -31. 12. 1998 300 t 52 500 m2 5 000 t 15 000 unit(cid:133) 7 600 000 m2 250 000 unit(cid:133) 0 1. 7. -31. 12. 1998 (a) Il Controllo dell’utilizzazione per questa destinazione particolare avviene attraverso l’applicazione delle disposizioni comunitarie in materia


title: Verordnung (EG) Nr. 1367/98 der Kommission vom 29. Juni 1998 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 94/92 mit Durchführungsbestimmungen zur Regelung der Einfuhren aus Drittländern gemäß der Verordnung (EWG) Nr. 2092/91 des Rates (Text von Bedeutung für den EWR)

eurovoc_concepts:
agricultural product
foodstuff
free movement of goods
import
organic farming
third country

text: 30. 6. 98 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften L 185/11 VERORDNUNG (EG) Nr. 1367/98 DER KOMMISSION vom 29. Juni 1998 zur (cid:142)nderung der Verordnung (EWG) Nr. 94/92 mit Durchf(cid:129)hrungsbestim- mungen zur Regelung der Einfuhren aus Drittl(cid:132)ndern gem(cid:132)ß der Verordnung (EWG) Nr. 2092/91 des Rates (Text von Bedeutung f(cid:129)r den EWR) DIE KOMMISSION DER EUROP(cid:142)ISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gest(cid:129)tzt auf den Vertrag zur Gr(cid:129)ndung der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaft, gest(cid:129)tzt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2092/91 des Rates vom 24. Juni 1991 (cid:129)ber den (cid:148)kologischen Landbau und die entsprechende Kennzeichnung der landwirtschaft- lichen Erzeugnisse und Lebensmittel (1), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 1488/97 der Kommis- sion (2), insbesondere auf Artikel 11, in Erw(cid:132)gung nachstehender Gr(cid:129)nde: Gem(cid:132)ß Artikel 11 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2092/91 d(cid:129)rfen aus Drittl(cid:132)ndern eingef(cid:129)hrte Erzeugnisse nur vermarktet werden, wenn sie aus einem Drittland stammen, das in einer gem(cid:132)ß den Bedingungen von Absatz 2 des genannten Artikels erstellten Liste aufge- f(cid:129)hrt ist. Diese Liste wurde im Anhang der Verordnung (EWG) Nr. 94/92 der Kommission (3), zuletzt ge(cid:132)ndert durch die Verordnung (EG) Nr. 314/97 (4), aufgestellt. Mit der Verordnung (EG) Nr. 314/97 wurden Ungarn und die Schweiz f(cid:129)r einen befristeten Zeitraum, der am 30. Juni 1998 abl(cid:132)uft, in die Liste gem(cid:132)ß Artikel 11 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 2092/91 aufgenommen; sollen bestimmte Aspekte w(cid:132)hrend dieses Zeitraums betreffend die Anwendung von der Verordnung (EWG) Nr. 2092/91 gleichwertigen Vorschriften in diesen L(cid:132)ndern eingehend gepr(cid:129)ft werden. Eine Gemeinschaftspr(cid:129)fung vor Ort hat ergeben, daß in Ungarn tats(cid:132)chlich Regeln angewandt werden, die den Vorschriften der Verordnung (EWG) Nr. 2092/91 gleich- wertig sind. Die Schweiz hat eine neue Kontrollstelle zugelassen, die die Kontrollen im Rahmen des schweizerischen Erlasses (cid:129)ber den biologischen Landbau durchf(cid:129)hren wird. Zur Anwendung der Regelung sind f(cid:129)r jedes Drittland die f(cid:129)r die Erteilung der Kontrollbescheinigung gem(cid:132)ß Artikel 11 Absatz 1 Buchstabe b) der Verordnung (EWG) Nr. 2092/91 zust(cid:132)ndigen Stellen zu bestimmen. Australien hat (cid:142)nderungen seiner Kontrollregelung mitgeteilt. Die Kontrolle der Handelsteilnehmer in Australien obliegt derzeit privaten Kontrollstellen, die von einer (cid:148)ffentlichen Beh(cid:148)rde (cid:129)berwacht werden. Israel hat best(cid:132)tigt, daß die Kontrolle und die Bescheini- gung der biologischen Erzeugnisse vom Landwirtschafts- ministerium vorgenommen werden. Die Pr(cid:129)fung der von den genannten Drittl(cid:132)ndern vorge- legten Angaben f(cid:129)hrte zu dem Schluß, daß die Anforde- rungen denen der Gemeinschaftsvorschriften gleichwertig sind. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des in Artikel 14 der genannten Nr. Verordnung Ausschusses — 2092/91 (EWG) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der Anhang der Verordnung (EWG) Nr. 94/92 wird gem(cid:132)ß dem Anhang der vorliegenden Verordnung ge(cid:132)n- dert. Diese Verordnung tritt am 1. Juli 1998 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Br(cid:129)ssel, den 29. Juni 1998 F(cid:129)r die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 198 vom 22. 7. 1991, S. 1. (2) ABl. L 202 vom 30. 7. 1997, S. 12. (3) ABl. L 11 vom 17. 1. 1992, S. 14. (4) ABl. L 51 vom 21. 2. 1997, S. 34. L 185/12 ‹ ‹DE Amtsblatt der Europ(cid:132)ischen Gemeinschaften 30. 6. 98 ANHANG 1. Die Nummern 3 und 4 des Textes betreffend Australien erhalten folgende Fassung: „3. Kontrollstellen: — Australian Quarantine Inspection Service (AQIS) — Bio-dynamic Research Institute (BDRI) — Biological Farmers of Australia (BFA) — Organic Vignerons Association of Australia Inc. — Organic Herb Growers of Australia Inc. — National Association of Sustainable Agriculture, Australia (NASAA) (OHGA) (OVAA) 4. Bescheinigungserteilende Stellen: wie Punkt 3. “ 2. Nummer 5 des Textes betreffend Ungarn erh(cid:132)lt folgende Fassung: „5. Befristung der Aufnahme: 30. 6. 2000. “ 3. Die Nummern 3 und 4 des Textes betreffend Israel erhalten folgende Fassung: „3. Kontrollbeh(cid:148)rde: Ministerium f(cid:129)r Landwirtschaft. 4. Bescheinigungserteilende Beh(cid:148)rde: wie Punkt 3. “ 4. Die Nummern 1, 3, 4 und 5 des Textes betreffend die Schweiz erhalten folgende Fassung: „1. Erzeugniskategorien: a) nicht verarbeitete pflanzliche Agrarerzeugnisse im Sinne von Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe a) der Verordnung (EWG) Nr. 2092/91, mit Ausnahme von Erzeugnissen, die w(cid:132)hrend des Umstellungs- zeitraums gem(cid:132)ß Artikel 5 Absatz 5 der genannten Verordnung erzeugt wurden; b) f(cid:129)r den Verzehr bestimmte Erzeugnisse, die im wesentlichen aus einem oder mehreren Bestand- teilen pflanzlichen Ursprungs bestehen, im Sinne von Artikel 1 Absatz 1 Buchstabe b) der Verord- nung (EWG) Nr. 2092/91, mit Ausnahme von Erzeugnissen gem(cid:132)ß Artikel 5 Absatz 5 der genannten Verordnung, die eine Zutat landwirtschaftlichen Ursprungs enthalten, die w(cid:132)hrend des Umstellungszeitraums erzeugt wurde. “ „3. ,Vereinigung Schweizerischer Biologischer Landbauorganisationen‘ (VSBLO), logie‘ Syst(cid:138)mes de Qualit(cid:130) et Management‘ f(cid:129)r Biologischen Landbau‘ ,Forschungsinstitut (IMO), (SQS). ,Institut f(cid:129)r Markt(cid:148)ko- (FIBL) und ,Association Suisse pour 4. Bescheinigungserteilende Stellen: wie Punkt 3. 5. Befristung der Aufnahme: 31. 12. 2002. “